frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Även om lagen om offentlig upphandling inte är tillämplig vid upphandling av arkeologiska undersökningar angavs i propositionen till lagen att ett upphandlingsliknande förfarande kan öka mångfalden i den arkeologiska verksamheten och bidra till att skapa undersökningar av god kvalitet till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat. I rapporten konstaterar revisorerna att RAÄ tagit fram verkställighetsföreskrifter och allmänna råd till de ändrade bestämmelserna. , som gällde bl.a. riktlinjer för hur kulturminneslagens bestämmelser bör tillämpas, trädde i kraft . Revisorerna fann också att det pågår en stor aktivitet vid RAÄ för att höja kvaliteten i verksamheten och sprida information kring verkets föreskrifter och råd. Regeringen har i regleringsbrevet givit RAÄ i uppdrag att göra en utvärdering av arbetet med att skapa stabila och funktionella besluts- och beredningsformer för den uppdragsarkeologiska verksamheten. Arbetet ska redovisas . Mot bakgrund av regeringsuppdraget och att RAÄ:s verkställighetsföreskrifter och allmänna råd getts ut fann revisorerna det för tidigt att gå vidare med en granskning. Det gällde både den arkeologiska undersökningsverksamheten och frågan om länsstyrelserna hade en enhetlig tillämpning av tillståndsbeslut enligt kulturminneslagen. rutiner för körkortstillstånd och förarprov revisorer gjorde ett besök vid för att få information om verkets rutiner för debitering av körkortstillstånd och för bokning av förarprov. debiterade den som vill ha bevis om körkortstillstånd för ett kunskapsprov, ett körprov och själva körkortet. Den totala utgiften för körkortsaspiranten blev därmed , trots att tillståndsbeviset bara kostade . Verket har på eget initiativ sett över sina rutiner och inlett ett arbete för att dela upp betalningarna. Revisorerna förutsatte att skulle införa nya rutiner med uppdelade betalningar. Revisorerna konstaterade att väntetiden för förarprov var oacceptabelt lång. mål var att väntetiden ska uppgå . Revisorerna underströk betydelsen av att vidtar de åtgärder som behövs för att nå målet. Långa väntetider kan medföra stora merkostnader för enskilda. har infört nya betalningsrutiner från . Endast betalningen för körkortstillståndet aviseras i samband med att detta översänds till den sökande. Först i samband med att den körkortssökande anmäler sig till prov debiteras de återstående avgifterna. bedömer att målet med en väntetid för kunskapsprov respektive körprov kommer att uppnås . uppnåddes målet endast på ett fåtal orter i landet. har dock vidtagit flera åtgärder för att öka tillgången på tider för prov. Bl.a. har verket i ökad omfattning lånat in trafikinspektörer från Försvarsmakten, ökat nyrekryteringen av trafikinspektörer och anställt flera redan färdigutbildade militära trafikinspektörer. Dessutom har övertidsuttaget bland förarprövande personal kraftigt ökat. revisorer genomförde på eget initiativ ett informationsbesök på Försvarsmaktens högkvarter. Syftet med besöket var att inhämta information om hur omstruktureringen inom Försvarsmakten fortlöper med avseende på myndighetens personalförsörjning. Det nya försvaret ska ha en betydligt mindre organi-sa-tion än det gamla invasionsförsvaret. Förändringarna innebär att drygt 6 500 yrkesofficerare och ca 2 900 civilanställda måste lämna Försvarsmakten . ska Försvarsmakten locka till sig och behålla nödvändiga kom-petenser. Enligt Försvarsmaktens egna riktlinjer ska Försvarsmakten genom-föra avvecklingen av personal på ett sådant sätt att myndigheten har tillräck-ligt med personal med rätt kompetens för att kunna lösa sina uppgifter. För-svarsmakten ska bl.a. beakta myndighetens behov av yngre officerare. Granskningen visar att fel officerare lämnar försvaret. Tyngdpunkten bland spontanavgångarna ligger hos yrkesofficerare i åldrarna . Enligt revisorerna är kompetensflykten från Försvarsmakten oroande. Av granskningen framgår vidare bl.a. att Försvarsmakten saknar administ-rativa rutiner att följa upp hur avvecklingen av personal fortlöper. Det finns även en rad faktorer som talar för att Försvarsmakten har svårt att hävda myndighetens intressen gentemot officerarnas intressen. Granskningen avslutas som en skrivelse till regeringen . Lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken revisorer har i denna förstudie gått igenom propositioner och utvärderingsrapporter för att utröna hur försöksverksamheten med lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken har utvärderats och återredovisats till . I de 28 försökskommunerna fick arbetsförmedlingsnämnderna beslutanderätt över de medel som var avsatta för försöksverksamheten. Dessa medel fick i sin helhet användas otraditionellt. Försöksverksamheten skulle ha startat men kom i praktiken inte i gång förrän och förlängdes därför t.o.m. utgången av . Verksamheten har utvärderats av () och . Mot bakgrund av försöksverksamhetens begränsade storlek såg revisorerna inga skäl att ifrågasätta vare sig omfattningen av utvärderingsinsatserna eller det sätt på vilket regeringen har redovisat resultaten till . Revisorerna ansåg dock inte att det var rimligt att förlänga försöksverksamheten. Det borde tidigt stått klart att förändringarna på arbetsmarknaden och inom arbetsmarknadspolitiken har medfört att de ursprungliga skälen till försöksverksamheten inte längre var relevanta. Revisorerna fann ingen anledning att gå vidare med en granskning av hur verksamheten hade utvärderats och redovisats. Förstudien av konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn initierades av revisorer. Bakgrunden var att flera undersökningar har visat att konkurrensen inom livsmedelssektorn är bristfällig. I förstudien redovisas översiktligt konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn. Ett antal indikatorer pekar på ett lågt konkurrenstryck. Koncentrationsgraden är hög, prisnivån är hög i förhållande till andra länder och produktivitetsutvecklingen har varit svag. Tänkbara orsaker kan vara att inhemska intresseorganisationer har en stark ställning, sektorn i huvudsak har varit en hemmamarknadsindustri, etableringshinder, stark integration mellan företag och vissa inslag i konkurrenslagen. Revisorerna konstaterade att regeringen i budgetpropositionen aviserat att en konkurrenspolitisk proposition skulle presenteras . Som ett underlag till propositionen hade presenterat en omfattande utredning. Mot denna bakgrund fanns det inte motiv för en fortsatt granskning. Revisorerna har på eget initiativ gjort en förstudie angående revisionsberättelser med invändning. I förstudien intervjuas vissa departement och myndigheter, som efter räkenskapsår 1998 erhöll invändning i revisionsberättelserna, om vad de gjort för att åtgärda de uppmärksammade bristerna. () lämnar ca 280 revisionsberättelser över de statliga myndigheternas verksamhet. Ett tjugotal av dessa innehåller invändningar. Det är vanligtvis olika myndigheter som erhåller invändningar , och bristerna gäller oftast olika typer av problem. har flertalet invändningar gällt bristande efterlevnad av de föreskrifter som reglerar den löpande redovisningen och årsredovisningens innehåll. Det är oroande att flera större myndigheter erhöll invändningar . Förstudien visade att det förekommer att brister som leder till invändning i vissa fall har sin grund i förbiseenden från regeringen eller . Både myndigheterna och tar allvarligt på att en myndighet fått en invändning. Myndigheten ska bl.a. inom en månad inkomma till departementet med förslag till åtgärder. RRV följer även upp myndighetens åtgärder. Vilka åtgärder som vidtas beror på invändningens art. Förstudien visar att det finns system för att följa upp invändningarna i revisionsberättelserna. Bristerna åtgärdas vanligtvis . Revisorerna beslutade att det inte var aktuellt med en fortsatt granskning. och det delegerade arbetsgivaransvaret Förstudien om funktion och roller har genomförts av revisorerna på eget initiativ. Utgångspunkten har varit att verket vid sitt bildande tilldelades flera roller som kan vara svårförenliga. I instruktionen anges att verket har fyra huvudfunktioner, att för det första utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken, att för det andra vara central förhandlingspart, att för det tredje svara för stöd och rådgivning till myndigheterna och att för det fjärde fungera som ett stabsorgan till regeringen. Enligt revisorerna finns det därför skäl att granska eventuella konflikter mellan de olika rollerna och hur i så fall förmår att hantera dem. Revisorerna konstaterar att förstudien inte gett några indikationer på påtagliga problem för att hantera sina olika roller utöver vad som oundvikligen finns i varje arbetsgivarorganisation. En synpunkt som framkommit är att modellen med delegerat arbetsgivaransvar är förhållandevis ny och att den prövats endast i två centrala avtal på det statliga området. Det kan däremot enligt revisorerna finnas anledning att granska och utvärdera hela modellen med delegerat arbetgivaransvar, inklusive hur myndigheterna och regeringen hanterar arbetsgivarpolitiska frågor. Revisorerna noterar att modellen med delegerat arbetsgivaransvar har prövats endast när läget på arbetsmarknaden präglats av hög arbetslöshet och små rekryterings I ett annat arbetsmarknadsläge kan modellen utsättas för större grad av prövning där riskerna för målkonflikter kan ge sig till känna. En fråga som särskilt bör uppmärksammas är huruvida har tillräcklig kompetens för att kunna följa upp och utvärdera löneutvecklingen hos de statliga myndigheterna. En särskild utvärdering av det delegerade arbetsgivaransvaret kommer att genomföras av regeringen. revisorer fann därför att det inte förelåg skäl att inleda en granskning av eller av modellen med delegerat arbetsgivaransvar. förväntades erhålla ca i stöd från EG-budgeten. Den svenska medlemsavgiften beräknades uppgå till ca . Med ett nettoflöde till EG-budgeten på är en av de största nettobidragsgivarna per capita. Förslaget att granska återflödet från EU väcktes av revisorerna. Inriktningen var bl.a. att följa upp de uttalanden som riksdag och regering har gjort beträffande återflödet. Förstudien beskriver flödet mellan statsbudgeten och EG-budgeten med tyngdpunkt på återflödet till . Återflödets redovisning och administration behandlas liksom de utredningar m.m. som har berört återflödet från EU. Revisorerna fann inte skäl att genomföra en granskning av återflödet från EU. Motiven till detta är bl.a. att EU:s stödsystem reformeras i samband med den nya EG-budgeten (Agenda 2000) och att det tidigare stödsystemet är relativt väl utrett. hade föreslagit att revisorer skulle granska elmarknadens avreglering. Elmarknadsreformen är en mycket stor förändring av elmarknaden som berör många aktörer och konsumenter. Efter ikraftträdandet har flera justeringar i regelverket genomförts. Ändå kvarstår en rad problem, exempelvis administrativa problem i samband med leverantörsbyten och rapportering av mätvärden samt att enbart av kunderna har bytt elleverantör. Andra exempel på problem är samägande och få dominerande aktörer på producentsidan som hämmar konkurrensen, skillnader mellan områdespriser i respektive i och behov av ökad överföringskapacitet mellan och samt misstankar om att korssubventionering förekommer mellan elhandel och nätverksamhet. I förstudien ges en översiktlig beskrivning av elmarknadens avreglering och utveckling samt av delar av det utredningsarbete som genomförts . Revisorerna bedömde att det redan förelåg ett omfattande utredningsmaterial och att problemen på området i huvudsak var identifierade. Förutsättningarna hade i dessa avseenden något förändrats efter det att näringsutskottet föreslog att revisorerna skulle granska området. Revisorerna ansåg därför att det inte var aktuellt att inleda en granskning av elmarknadens avreglering. Däremot kan det bli aktuellt att överväga en granskning när olika åtgärder som vidtagits har verkat och deras effekter kan studeras. revisorer har på eget initiativ genomfört en förstudie om de statliga exportfrämjande åtgärder som genomförs för att främja svensk medverkan i upphandlingar som görs av internationella institutioner, dvs. biståndsorganisationer och utvecklingsbanker. I förstudien konstateras att projekt finansierade av sådana finansieringsorgan är en relativt outnyttjad affärsmöjlighet för svenska företag. De svenska exportörernas andel av upphandlingarna är låg, framför allt i förhållande till den svenska resursbasens kunnande och kapacitet och i förhållande till stöd/bidrag till multilaterala organisationer. och är de centrala aktörerna när det gäller att främja svensk projektexport, dvs. öka leveranser från svenska företag till projekt som finansieras av multilaterala organisationer. Revisorerna konstaterar i förstudien att det från en rad utgångspunkter skapats förutsättningar för en mer aktiv och målinriktad verksamhet vad gäller svensk projektexport och att detta exportfrämjande givits en mer prioriterad ställning inom UD. kan revisorerna konstatera att det råder viss oklarhet i rollfördelningen mellan UD och . Regeringens styrning av har också brister. Då det pågår en översyn av det statliga exportfrämjandet genom och där en rad utredningsförslag lämnats som täcker in delar av revisorernas synpunkter, har revisorerna beslutat att inte genomföra en fortsatt granskning. Revisorerna anser det dock väsentligt att regeringen i beredningen av det statliga exportfrämjandet lägger vikt vid att förtydliga uppdraget till samt att klargöra roll- och ansvarsfördelningen inom organisationen för främjandet av projektexport och svenskt deltagande i internationella institutioners upphandling. granskande och främjande roll Rapport 1999/2000:3 Rapporten är den första av fyra delrapporter i en högskolegranskning som är inriktad på den grundläggande högskoleutbildningen. Revisorerna konstaterade att regeringen har givit ett mycket brett uppdrag utan vägledning om hur verket ska prioritera mellan Verkets möjligheter att planera och genomföra sin verksamhet försvåras dessutom av en relativt omfattande mängd regeringsuppdrag som i huvudsak läggs ut och ska redovisas löpande under verksamhetsåret. har inte några planerande eller operativa uppgifter inom sektorn. Revisorerna ansåg därför att verkets auktoritet är väsentlig för möjligheterna att påverka högskolesektorn. Många inom sektorn anser att ansvarsfördelningen mellan verkets ställningstaganden och bedömningarna på den politiska nivån är oklar. Revisorerna såg allvarligt på detta som i längden kan leda till att verkets auktoritet allvarligt hotas. Uppenbara konflikter mellan verkets granskande och främjande uppgifter är inte vanliga, men de förekommer. Revisorerna konstaterade att främjandebegreppets innebörd är oklar. Det är också svårt att följa upp resultatet av mer utpräglade främjandeinsatser. Däremot finns väsentliga främjande-aspekter i ett framgångsrikt arbete med tillsyn och kontroll, uppföljning och utvärdering samt olika former av kvalitetsprövning. Revisorerna ansåg att detta är kärnan i verkets uppdrag med att bevaka nationella intressen. Revisorerna framhöll att det är väsentligt att nationella intressen inom högskolesektorn företräds av ett tydligt med stor auktoritet. Revisorerna föreslog att regeringen får i uppdrag att klargöra på vilket sätt verkets uppdrag är avgränsat gentemot dels bedömningar på den politiska nivån, dels högskolans övriga intressenter klargöra verkets uppdrag som företrädare för nationella intressen inom högskolesektorn och lyfta fram de huvudsakliga uppgifter som följer av detta uppdrag se över om statsmakternas riktlinjer för den sakliga grunden för vissa av verkets kvalitetsprövningar behöver klargöras ompröva placeringen av vissa uppgifter som inte passar in i en tydligare myndighetsprofil för verket. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna instämde i allt väsentligt i revisorernas iakttagelser och förslag. Tillsammans med övriga delrapporter i högskolegranskningen kommer rapporten att ingå i en skrivelse till . Högskoleutbildning i samhällsekonomisk belysning Rapport 1999/2000:9 Högskolan är en stor del av landets offentliga sektor och den förväntas fortsätta att växa. I internationell jämförelse satsar betydande resurser på högskolan. Den årliga anslagstilldelningen uppgår till ca . Stora förväntningar på bl.a. social och ekonomisk utveckling har knutits till dessa satsningar. Revisorerna konstaterar emellertid att det finns en allvarlig brist på kunskap när det gäller högskolans grundutbildning. Det saknas både övergripande och ekonomiska analyser av högskolan. Det saknas också bra mått för att bedöma grundutbildningens resultat. Presterade högskolepoäng har legat på en relativt hög och jämn nivå . Men av denna redovisning framgår inte vilken utbildning som har genomförts på olika nivåer inom olika utbildningsområden. som infördes med högskolereform skulle bl.a. ge statsmakterna bättre information om studiernas omfattning och resultat på olika nivåer. Men kopplingen mellan studier och examina har försvagats och examensmåttet är osäkert. Det är också oklart vilket kompetenstillskott senare års satsningar på teknik och naturvetenskap kommer att leda till. Enligt revisorerna finns det flera tecken på bristande effektivitet i utbildningssystemet. Av befintliga forskningsresultat framgår att grundutbildningens avkastning är positiv för den enskilda individen. Men avkastningen har minskat och skillnader mellan olika akademikergrupper har inte studerats. Reglerna för antagning till utbildningen leder också till köbildningar som alltmer har missgynnat de yngsta sökande. Detta är problematiskt bl.a. då utbildningen anses mer lönsam ju yngre individerna är vid avslutad utbildning. Högskolans rekryteringsbas är också snäv och sned trots att länge har uttryckt önskemål om en breddad rekrytering. Revisorerna föreslog flera åtgärder för att förbättra kunskapen om högskolan, bl.a. ekonomiskt inriktade och övergripande analyser. Resultatet av förändringarna bör också följas upp för att ge statsmakterna ett bättre underlag för fortsatta beslut. Vidare bör statistiska mått utvecklas så att det blir möjligt att följa upp in- och utflöden i högskolans grundutbildning. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna instämde i allt väsentligt i revisorernas iakttagelser och förslag. Flera remissinstanser efterlyste emellertid en mer utvecklad samhällsekonomisk analys, som inte är begränsad till penningorienterade värden. Tillsammans med övriga delrapporter i högskolegranskningen kommer rapporten att ingå i en skrivelse till . Rapport 2000/01:1 Enligt gällande lagstiftning ska högskolans utbildning bygga på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Vidare ska det finnas ett nära samband mellan högskolans forskning och utbildning. Utbildningen ska också utveckla studenternas förmåga till självständig och kritisk bedömning, till självständig problemlösning samt till informationsutbyte på vetenskaplig nivå. I rapporten används det samlande begreppet högskolemässighet som benämning för dessa kvalitetskrav på utbildningen. Vid diskussioner med företrädare för åtta lärosäten framhölls kompetenta och forskningsaktiva lärare som den mest väsentliga faktorn för att leva upp till högskolelagens krav på vetenskaplig anknytning. Många efterlyste också en öppnare och mer problematiserad diskussion om hur kravet på beprövad erfarenhet ska värderas och viktas gentemot kravet på vetenskaplig grund. Utöver kvalificerade lärare behöver lärosätena ha tillgång till ekonomiska resurser och intresserade studenter för att genomföra en högskolemässig utbildning. Mellan dessa tre variabler uppträder flera obalanser som försvårar lärosätenas prioriteringar. Kortsiktiga krav som rör lärosätenas utbildningsuppdrag riskerar då att ta över långsiktiga krav på verksamheten som rör forskning och kompetensutveckling. kan detta bli ett hot mot möjligheterna att bedriva utbildning med god högskolemässig kvalitet. Vid kraftig expansion kan också tidsmässiga obalanser uppstå. Lärosätena måste då göra fleråriga investeringar, medan anslagen är ettåriga. svarar för det system för nationell kontroll av utbildningens kvalitet som har utvecklats . Generellt ser lärosätena denna kontroll som väsentlig för att klargöra innebörden av högskolelagens krav och för att vara kvalitetsdrivande under högskolans expansion. Men kritik och invändningar mot verket förekommer för bl.a. oklara budskap. Revisorerna ansåg att verket bör ta kritik av detta slag på allvar. Revisorerna föreslog att högskolelagens krav förtydligas både i fråga om krav på vetenskaplig grund och forskningsanknytning och i fråga om beprövad erfarenhet. Vidare borde lärosätenas långsiktiga handlingsutrymme främjas i enlighet med intentionerna högskolereform. Som ett komplement till nationella kontroll av utbildningens kvalitet borde lärosätena också utveckla lokala system för att internt kontrollera och utåt redovisa högskolemässigheten i olika utbildningar. Rapporten har remissbehandlats. Remissinstanserna instämde i revisorernas iakttagelser och gav ett brett stöd till revisorernas förslag. Tillsammans med övriga delrapporter i högskolegranskningen kommer rapporten att ingå i en skrivelse till . , fordonskontrollen och trafiksäkerheten Rapport 2000/01:2 revisorer har på eget initiativ granskat AB . Granskningen har omfattat hur AB följer upp verksamhetens effektivitet, ägarnas styrning av bolaget samt hur bolaget avgränsar sin konkurrensutsatta verksamhet från den verksamhet som bolaget bedriver med ensamrätt. Granskningen har också omfattat verksamheten flygande inspektioner på väg, som bedrivs av Polisen med viss medverkan från och med som beställare. Dessutom har sambanden mellan kontrollbesiktning, flygande inspektioner och trafiksäkerhet studerats. beslutade att AB monopol i fråga om kontrollbesiktningar skulle bibehållas. Inom ramen för granskningen har och regeringens uttalanden i samband med beslutet följts upp. Revisorerna belyste i rapporten hur bolagets ekonomiska resultat försämrats. Revisorerna uppmärksammade även att väntetiderna ökat och att det finns stora skillnader mellan olika stationers produktivitet. Revisorerna föreslog att tyngdpunkten i det fortsatta arbetet med effektivitetsjämförelser ska ligga inom företaget genom systematiska jämförelser mellan stationer och att nuvarande system för kallelse till kontrollbesiktning förändras för att åstadkomma en jämnare belastning över året. Revisorerna granskade hur avgränsar den konkurrensutsatta verksamheten från monopolverksamheten. Revisorerna fann att kostnaderna i flera fall var högre än priserna på de konkurrensutsatta produkterna. Det fanns också exempel på produkter vars pris översteg kostnaden. ansåg att bolaget borde förbättra kvaliteten i underlaget för att fördela direkta och indirekta kostnader. Vidare föreslog revisorerna att preciserade regler utformas för myndigheters och statligt hel- eller delägda monopolföretags näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Bolagets avgifter har inte varit anpassade till självkostnaderna. Revisorerna ansåg att regeringen borde se över formerna för beslut om avgiftssättningen. Revisorerna ansåg också att regeringen borde utveckla ägarstyrningen för samägda företag. uttalade att intervallen för kontrollbesiktning skulle glesas ut och att i stället flygande inspektioner på väg skulle öka kraftigt. Polismyndigheterna har det operativa ansvaret för verksamheten. Revisorerna konstaterade i rapporten att det finns stora skillnader mellan länen när det gäller utfallet av de flygande inspektionerna. Revisorerna föreslog att polismyndigheterna i samverkan med och bör analysera skillnaderna mellan olika län samt att regeringen bör överväga hur samordningsroll kan stärkas. Revisorerna föreslog också att bör få föreslå vilken omfattning verksamheten ska ha. Vidare föreslog revisorerna att en ytterligare utglesning av kontrollbesiktningen övervägs. Rapporten har remissbehandlats . Förslag till beräknas lämnas .