frsrdg · GM04Rr3 · 1999-01-01 00:00:00 — delar uppfattningen att skattekontroll inte bör styras genom ett uttalat avkastningskrav. Organisationen säger sig även instämma i den farhågan som uttalats i rapporten att avkastningskravet kan medföra att de skattskyldiga ifrågasätter om myndigheten bedriver en opartisk granskning. Företagarnas uppfattning är att förtroendet för skattemyndigheten redan har urholkats och att detta har skadat förvaltningen. Enligt Företagarnas erfarenhet beror en del av de felaktigheter som visar sig i deklarationer hos företagare på okunskap och missförstånd. Dessa problem kan undanröjas genom förebyggande insatser som syftar till att ge skattskyldiga den information de behöver för att rätt betala sin skatt. Även pekar på den psykologiskt negativa effekten av att de reviderade på grund av avkastningskravet uppfattar skatterevisorerna som fiskala och att de inte gör en opartisk granskning. Förbundet nämner också att kravet på hög och snabb avkastning på insatta resurser kan medföra att man medvetet undviker angelägna men erfarenhetsmässigt svårgranskade och tidskrävande verksamheter. LO instämmer i revisorernas slutsats att det inte är lämpligt att låta ett avkastningskrav styra skattekontrollen. Vissa utredningar kan vara mycket viktiga i preventivt hänseende även om de inte leder till kraftigt höjda taxeringar, menar LO. Förebyggande verksamhet och preventiv effekt Ett primärt mål för skatteförvaltningen är att verka förebyggande. Revisorerna anser att regeringen bör ta initiativ till att det förebyggande arbetet utvecklas och studeras ytterligare. i län betonar att det är positivt att revisorerna anser att regeringen bör ta initiativ till ytterligare studier och utveckling av det förebyggande arbetet. Man meddelar också att den omstrukturering av kontrollverksamheten som har skett till följd av resursförstärkningen har möjliggjort en inriktning på förebyggande arbete. Detta betraktar skattemyndigheten som en gynnsam effekt för verksamheten. i har bl.a. satsat på ett projekt med förebyggande effekter, vilket har givit resultat i form av förbättrad uppbördseffekt. Enligt i indikerar detta att det direkta avkastningskravet är något som kan tonas ned till förmån för förebyggande verksamhet och en kontrollverksamhet där oförutsägbarheten - eller ökat inslag av slumpmässiga urval - bör kunna höja de preventiva effekterna och den frivilliga medverkan från skattebetalarnas sida. Att med hjälp av de extra medlen starta projekt avsedda för förebyggande verksamhet var enligt i uteslutet, eftersom avkastningskravet var det som framhölls som väsentligt. påpekar att förebyggande insatser i form av information till de skattskyldiga kan motverka sådana felaktigheter i deklarationerna som grundas på okunskap och missförstånd. Projekt av typen och PEK-projekten bör därför komplettera ökade kontrollinsatser, anser . Den preventiva effekten av skattekontrollen är svår att beräkna men RSV har bedömt den uppgå till två gånger den direkta intäkten. Hur kontrollverksamheten på bästa sätt skall bidra till en preventiv effekt är i dagens läge oklart och revisorerna anser att regeringen bör ta initiativ till ett utvecklingsarbete inom området. SAF, och anser att det finns en övertro på de preventiva effekterna av den skattekontroll som resursförstärkningen lett till. I ett land som - med mycket väl utvecklad skattekontroll - är det långt ifrån säkert att ytterligare kontroll medför en preventiv effekt som leder till ökade skatteintäkter. Delegationen menar att när skattekontrollen når en viss nivå får även andra faktorer betydelse för skattemoralen, t.ex. att människor känner sig solidariska med samhällssystemet, att man upplever att skatterna används på rätt sätt, att man själv känner sig rättvist behandlad osv. i är av uppfattningen att den nya projektarbetsformen genom fokuseringen på vissa företeelser och branscher bidragit till en högre preventiv effekt än vad ordinarie kontroll gör. LO instämmer i revisorernas slutsats att det bör ske ett fortsatt utvecklingsarbete inom området. menar att de preventiva effekterna kan bli olika i olika fall samt att det kan vara svårt att göra beräkningar av den preventiva effekten, också vid mycket "enkla fall". En effekt av resursförstärkningen som ansetts värdefull är att ca 600 nya skattehandläggare rekryterats till skatteförvaltningen. I huvudsak positiva omdömen har också den nya projektarbetsformen fått. Personalrekryteringen kommenteras främst av , genom förbunden och . bedömer att rekryteringen av ny, ung och välutbildad arbetskraft har varit en positiv åtgärd, som har för bättrat skatteförvaltningens "alarmerande åldersstruktur" något. Man tillägger dock att en kunnig, kompetent och flexibel revisionskader inte byggs upp genom tilldelning av extramedel utan genom stabilitet och långsiktighet i planering och resurstilldelning. vill i detta sammanhang betona att har skatteförvaltningen även haft stora avgångar av akademiker, särskilt i storstadsregionerna. Enligt torde det finnas ett uttalat samband mellan akademikerflykten från skatteförvaltningen och det negativa statistikbeteende som framkommit i revisorers rapport. Skattemyndigheterna i län och ger i sina remissvar uttryck för en positiv inställning till projektarbetsformen, vilken man menar har haft en gynnsam effekt på verksamheten. Remissinstanserna anser att det är en effektiv arbetsform och i säger att man kommer att arbeta vidare med denna. Enligt i kommer projektarbetsformen att öka i betydelse med anledning av de krav som kommer att ställas på kontrollverksamheten . Att projektarbetsformen skulle vara dyr ställer sig i tveksam till med tanke på de effektivitetsvinster som uppnås. i län säger att de negativa konsekvenser som förts fram angående projektarbetsformen torde bero på den omställning som införandet av arbetsformen medförde och fortfarande medför. Kompetens- och effektivitetshöjning är ett ämne som i tar upp i sitt remissvar. Myndigheten skriver att med den särskilda inriktningen på eko- och skattebrott har extramedlen inneburit en stark metodutveckling av kontrollverksamheten inom svårkontrollerade områden. I den kontrollverksamhet som genomförts med särskilda medel har det i flera projekt förutsatts att olika myndigheter samverkar. , Skattemyndigheterna i och , samt i berör ämnet samverkan mellan myndigheter i sina remissvar. anser att det är tveksamt om en satsning på enbart en av de samverkande myndigheterna kan få tillräckligt bra effekt. RSV nämner här att ekobrottsbekämpningen hade kunnat förbättras ytterligare. Man skriver att övriga samverkande myndigheter hade svårigheter att möta kraven från skattemyndigheten på den ytterligare samverkan som blev en följd av skatteförvaltningens förstärkta ekobrottsbekämpning. i understryker behovet av att eliminera de hinder som kan finnas för myndigheters samverkan. Särskilt bör tillgängligheten till olika registeruppgifter bli bättre. i vill särskilt instämma i följande som framförs i revisorers rapport: "En erfarenhet som några skattemyndigheter delgav revisorerna i den tidigare granskningen var att det i vissa samarbetsprojekt konstaterades att polisen och åklagarmyndigheten inte alltid hade möjlighet att avsätta de resurser som behövdes för att verksamheten skulle bedrivas effektivt." Möjligen kunde samordnade insatser mellan berörda departement - och - motverka den typen av problem, säger i . i menar att revisorernas rapport tydligt visar värdet av bl.a. ett nära samarbete mellan skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna, och man upplever från kronofogdemyndighetens sida att detta samarbete har utvecklats utomordentligt väl i . Revisorerna anser att RSV:s återredovisning av resultatet av resursförstärkningen borde ha varit utförligare. En bedömning av såväl skatteuppbörden som den preventiva effekten av resursinsatsen borde ha ingått i RSV:s rapport till regeringen. säger sig vara medvetet om att verket inte fullt ut har kunnat uppfylla regeringens återrapporteringskrav. Detta beror enligt RSV dock enbart på att RSV och skattemyndigheterna i väsentliga delar saknat nödvändigt administrativt ADB-stöd och att en insamling och bearbetning av materialet bedömdes bli så dyrbar att den inte stod i rimlig proportion till bedömd nytta och behov. i säger, med anledning av att revisorerna anser att RSV:s slutrapport borde innehålla en bedömning av skatteuppbörden, att det med dagens system är omöjligt att göra någon uppföljning av hur mycket av beslutade beskattningshöjningar som har betalats in. Att revisorerna har uppmärksammat att RSV inte har utvecklat några metoder att följa upp hela uppbördskedjan kommenterar skattemyndigheten genom att poängtera att även om dessa uppföljningssystem hade funnits skulle resultatet inte kunna utläsas förrän om . i län påpekar att revisorerna konstaterat att det belopp som RSV har återredovisat inte är det belopp som slutligen kommer att betalas in till statskassan. Detta förhållande måste emellertid enligt skattemyndigheten vägas mot vikten av att inom rimlig tid kunna följa upp och bedöma de extra resursinsatserna. När det gäller den preventiva effekten anser myndigheten att någon kvantitativ beloppsmässig bedömning inte är möjlig. Man säger också att det är angeläget att det utvecklingsarbete som revisorerna förordar kommer i gång så att kunskaperna om den preventiva effekten ökar. finner det allvarligt att gått ut med information om att insatta resurser "givit" ett visst belopp när RSV inte haft metoder att följa upp hela uppbördskedjan. Organisationen menar att med anledning av revisorers rapports innehåll och slutsatser bör inte ökade resurser tilldelas för kontrollända mål förrän verket kan visa på att de resurser som finns används på effektivast möjliga sätt samt vilken den verkliga skatteintäkten blir. i tycker att det hade varit av intresse om det funnits mätmetoder som visat hur hela uppbördskedjan följts upp, dvs. även vilka pengar som influtit genom kronofogdemyndigheternas åtgärder. Behövdes extra medel? Behövdes de extra medlen för att genomföra den särskilda skattekontrollen eller hade skatteförvaltningen genom disposition av anslagssparandet eller genom minskat besparingskrav kombinerat med en tydlig styrning, kunnat nå samma resultat? menar att det faller utanför verkets ansvars- och kompetensområde att bedöma huruvida andra statsfinansiella åtgärder hade gett samma resultat som de beslutade extra resurserna. RSV vill emellertid framhålla att verket anser att satsningen med de extra medlen till övervägande del haft en positiv effekt på skattekontrollen. i län skriver angående denna fråga att myndigheten har prioriterat utbyggnaden av kontrollverksamheten. De förändringar som kontrollverksamheten genomgått hade genomförts även utan den särskilda medelstilldelningen, om än i mindre omfattning och med sämre resultat. Emellertid möjliggjorde resursförstärkningen och de förutsättningar som ställdes upp för denna en mycket snabbare utbyggnad än vad som annars varit möjlig. anser nyrekryteringen vara ett av de viktigaste leden i den kvalitativa och kvantitativa utbyggnaden av kontrollverksamheten. i har åsikten att vissa fördelar kan finnas med extra medel förenade med särskilt återredovisningskrav. Generellt föredras dock en ordning med ordinarie anslagstilldelning och traditionell planeringsprocess inom myndigheterna. i föreslår däremot att ett inslag i den myndighetsvisa planeringen skulle kunna vara att inrätta särskilda kontrollprojekt med egna mål. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden 2 2.1 Resultatet och inriktningen av den utökade skattekontrollen 2 2.2 Avkastningskrav och rättssäkerhet 5 2.3 Förebyggande verksamhet och preventiva effekter 8 2.4 Besparingskrav, extra medel och anslagssparande 9 3 Revisorernas förslag 11 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /98:6 Resursförstärkning till skattemyndigheternas kontrollverksamhet 97