frsrdg · GM04rr7 · 1999-01-01 00:00:00 — Skulle också andra länder applicera anpassningsprincipen skulle det bli svårt att internationellt förhandla fram hållbara rustningsbegränsningsavtal. Enligt revisorernas mening bör regeringen klargöra i vilken grad anpassningsprincipen kan utgöra ett hinder för att aktivt deltar i arbetet för global nedrustning och rustningsbegränsning. Revisorerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning som närmare analyserar vilka konsekvenser tillämpningen av anpassningsprincipen har och kommer att få när det gäller svenskt deltagande i förhandlingar av internationella rustningsbegränsningsavtal. Anpassning och försvarets materielförsörjning Omvärldsutvecklingen och Försvarsmaktens minskade behov av försvarsmateriel har inneburit att den svenska försvarsindustrins produktion minskar. En internationalisering av försvarsindustrin har inletts, och i EU:s medlemsländer pågår en omvandling som syftar till att skapa en integrerad och konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri (6. Anpassning och försvarets materielförsörjning). I det fortsatta arbetet med att harmonisera de svensk reglerna för krigsmateriel med regler och riktlinjer i de övriga EU-länderna är det enligt revisorernas mening av stor betydelse att tydligt och regelbundet informeras om förestående förändringar och deras relation till de övergripande säkerhetspolitiska målen. Revisorerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att undersöka konsekvenserna av att den svenska försvarsindustrin alltmer internationaliseras. Utredningen bör belysa vilka förändringar som är aktuella när det gäller de svenska riktlinjerna för krigsmateriel. Utredningen bör även göra en analys av hur eventuella förändringar av riktlinjerna kan förenas med övergripande säkerhetspolitiska mål. Förslag om ett oberoende analysinstitut Av tidigare avsnitt framgår att Försvarsberedningen utgör en del av (5. Förmåga att besluta om anpassning). Beredningens arbetsformer innebär att det är regeringspartiet som bestämmer vad som skall stå i beredningens rapporter. Detta medför att beredningens omvärldsanalyser har kopplingar till regeringens politik. Revisorerna ser ett behov av analyskapacitet också utanför . Revisorerna föreslår därför att det vid sidan om Försvarsberedningen upprättas ett oberoende analysinstitut med uppdrag att göra omvärldsanalyser. Revisorerna ser många fördelar med konkurrerande omvärldsanalyser som inte har någon direkt politisk koppling till regeringen. Ett oberoende analysinstitut skulle ge alternativ till regeringens bedömningar. Det nya analysinstitutet skall på samma sätt som Försvarsberedningen ha i uppdrag att göra omvärldsanalyser. Institutets rapporter skall vara en del av statsmakternas beslutsunderlag inför beslut om att anpassa försvaret. För att på ett tydligt sätt komplettera Försvarsberedningens verksamhet bör det nya analysinstitutet inrättas i anslutning till ett universitet eller en högskola. En viktig uppgift för institutet bör vara att analysera utvecklingen av icke-militära hot. bör därför aktivt söka sig till debattörer och bedömare som står fria från det militära försvaret. För att skapa jämvikt mellan Försvarsberedningen och det föreslagna institutet bör båda organisationerna ges samma ekonomiska förutsättningar. Med revisorernas förslag skulle statsmakterna ges två separata analyser av omvärldsutvecklingen. skulle ett nytt analysinstitut inbjuda till både ökat oberoende och till att fler bedömare och infallsvinklar kom in i beslutsprocessen. Finansiering av den inledande anpassningsperioden Beredskapskrediten i skall kunna användas om krig, krigs-fara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Enligt regeringsfor-men (13 kap. 6 §) avses med utomordentliga förhållanden situationer som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller att har varit i krig eller krigsfara. Vid beslut om anpassning måste regeringen med nuvarande ordning formellt begära att anslår extra medel för att anpassningen skall kunna inledas (5. Förmåga att besluta om anpassning). Övningen som hölls i visade att ekonomiska faktorer bidrog till att beslut om anpassning inte fattades . Revisorerna anser det angeläget att det finns klara och effektiva handlingsregler för hur anpassningen skall finansieras. Inledningen av en anpassningsperiod får inte förhindras eller fördröjas på grund av att regeringen inte disponerar tillräck-ligt med pengar. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med ett förslag till hur inledningen av en anpassningsperiod skall finansieras. Förslag-et bör vara utformat på ett sådant sätt att upptakten till en anpassningsperiod inte försenas på grund av oklara handlingsregler för finansieringen. Samordningen av det civila försvaret Regeringen har ansvaret för styrning och samordning av det civila försvaret på nationell nivå (12. Det civila försvaret). Försvarsberedningen har pekat på att mångfalden av hot och risker inneburit förändrade förutsättningar för samordningen av det civila försvaret (1999:2). Beredningen anser att formerna för samordningen av det civila försvaret i bör utvecklas. Enligt beredningen är det viktigt att regeringen i styrningen av det civila försvaret gör tydliga kopplingar mellan olika former av hot. Försvarsberedningen har menat att samordningen av det civila försvaret i behöver förbättras. Beredningen har dock inte närmare gått in på hur samordningen bör utvecklas. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med en redogörelse för hur samordningen i har förbättrats i syfte att skapa ett effektivt civilt försvar. Överstyrelsens roll bör granskas saknar direktivrätt mot de funktionsansvariga myndigheterna. Detta har begränsat Överstyrelsens möjligheter att fullt ut fylla den roll som statsmakterna beslutade om genom försvarsbeslut. En arbetsgrupp i har föreslagit att Överstyrelsen i samverkan med civilbefälhavarna skall ges i uppgift att utgöra en stödfunktion också när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred. Som framgått har Överstyrelsen inte utarbetat någon tydlig analys av det civila försvarets förmåga att möta militära angrepp. Inte heller har myndigheten tagit fram några egna omvärldsanalyser (12. Det civila försvaret). Det är vidare oklart i vilken utsträckning ÖCB utgör ett stöd för totalförsvarsmyndigheterna när det gäller förberedelser och planering mot militära hot. Revisorerna föreslår att regeringen väntar med att ta ställning i frågan om Överstyrelsen bör ges uppgiften att utgöra en stödfunktion också när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred. Revisorerna finner det lämpligt att regeringen först granskar på vilket sätt ÖCB har fungerat i sin nuvarande samordningsroll vad gäller militära hot. Sammanfattning av revisorernas överväganden Revisorerna föreslår att regeringen i kommande budgetpropositioner redogör för hur försvarets omfattning och utgifter utvecklats . I redovisningen bör det finnas en koppling till hur det svenska försvaret utvecklats i förhållande till försvaren i andra länder. Revisorerna föreslår att regeringen i kommande budgetpropositioner tydligt relaterar försvarets förmågan till utvecklingen i omvärlden som man bedömer som sannolik. Revisorerna förutsätter att regeringen i kommande propositioner och skrivelser vid sidan av egna bedömningar återger det viktigaste För-svarsmakten har redovisat till regeringen. Revisorerna föreslår att regeringen låter några utomstående granska propositionerna. Genom extern granskning skulle oklarheter i texterna kunna pekas ut redan innan propositionerna skickas till . Revisorerna förutsätter att regeringen till nästa budgetbehandling lägger ned ett ambitiöst arbete på att förbättra resultatredovisningen av försvaret. Revisorerna förutsätter att regeringen i kommande års budgetpropositioner tydligare redovisar konsekvenserna av olika former av störningar. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med en redogörelse för möjligheterna att utnyttja totalförsvarsresurser vid skilda slags påfrestningar på samhället. Revisorerna föreslår att regeringen kompletterar budgetpropositionen med en särskild skrivelse om anpassning. I skrivelsen bör regeringen tydligt redogöra dels för gällande krigsduglighet samt förberedelserna för hur denna kan höjas i kortare tidsperspektiv, dels för anpassningsförmågan i ett längre tidsperspektiv. Myndigheternas redovisning till regeringen Revisorerna utgår från att regeringen begär att Försvarsmakten tydligare redovisar på vilket sätt den långsiktiga anpassningen är tänkt att genomföras. Revisorerna utgår från att regeringen ger Försvarsmakten klara direktiv om att myndigheten måste ha förmåga att fortlöpande analysera effekterna av olika förändringar. Revisorerna utgår från att regeringen ser till att Försvarsmakten i sina kommande årsredovisningar tydligt redogör för mot vilka mål som myndigheten bedömer försvarsförmågan. Revisorerna föreslår att regeringen ålägger Försvarsmakten att i kommande årsredovisningar tydligt relatera försvarets förmåga till omvärldsutvecklingen. Revisorerna förutsätter att regeringen begär att Överstyrelsens kommande beslutsunderlag med bedömningar av det civila försvarets förmåga också innehåller en tydlig analys av funktionernas beroende av varandra. Revisorerna föreslår att regeringen klargör för vilka konse-kvenser anpassningsfrågorna kan komma att ha på den svenska militära alliansfriheten. Revisorerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning för att närmare analysera vilka konsekvenser tillämpningen av anpassningsprincipen har och kommer att få när det gäller svenskt deltagande i förhandlingar av internationella rustningsbegränsningsavtal. Revisorerna föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att undersöka konsekvenserna av att den svenska försvarsindustrin internationaliseras. Utredningen bör belysa vilka förändringar som är aktuella när det gäller de svenska riktlinjerna för krigsmateriel. Utredningen bör också omfatta en analys av relationerna mellan övergripande säkerhetspolitiska mål och de förändrade förutsättningar som internationaliseringen innebär för den svenska försvarsindustrin. Revisorerna föreslår att det vid sidan av Försvarsberedningen upprättas ett oberoende analysinstitut. Det nya analysinstitutet skall på samma sätt som Försvarsberedningen ha i uppdrag att göra omvärldsanalyser. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med förslag om hur inledningen av en anpassningsperiod skall finansieras. Förslaget bör vara utformat på ett sådant sätt att upptakten av en anpassningsperiod inte försenas på grund av de handlingsregler som finns för finansieringen. Revisorerna föreslår att regeringen återkommer till med en redovisning om hur samordningen i har förbättrats i syfte att skapa ett effektivt civila försvar. Revisorerna föreslår att regeringen avvaktar med att lämna förslag i frågan om bör ges uppgiften att utgöra en stödfunktion också när det gäller svåra påfrestningar på samhället i fred. Revisorerna finner det lämpligt att regeringen först granskar på vilket sätt Överstyrelsen har samordnat insatserna för att möta militära hot. Bataljon: 500-1 500 man. Brigad: ca 5 000 man. Flygdivision: ca 15 flygplan. Framgångsrikt försvar: Med framgångsrikt försvar avses att angriparens anfallskraft i en huvudoperationsriktning kan brytas (Försvarsmakten , HVK 23 386:61685). Konventionella stridskrafter:Avser förband och krigsmateriel inom armén, marinen eller flygvapnet. Till konventionella stridskrafter hör inte biologiska eller kemiska stridsmedel. Inte heller atomvapen räknas som konventionellt stridsmedel. Numerär: Antal. Ominriktning: Avser åtgärder för att anpassa Försvarsmakten till förändrade uppgifter eller omprioritering av existerande uppgifter. En eventuell ominriktning kan behöva genomföras inom försvarsbeslutets ram eller genom nya ekonomiska förutsättningar (Försvarsmakten , HKV 23 383:62559). Patrullbåtsdivision: Fyra patrullbåtar. Iståndsatta styrkor: Styrkor som kan sättas i krigsdugligt skick så länge befintligt materiel och personal kan utnyttjas (prop. 1995/96:12). Tillväxt: Åtgärder för att öka krigsorganisationens kvantitet eller kvalitet . Åtgärderna för tillväxt förutsätter ökade ekonomiska ramar (Försvarsmakten , HKV 23 383:62559). Vidmakthålla en förmåga: Att behålla samma förmåga som . Återtagning: En beredskapshöjande åtgärd för att höja krigsdugligheten hos befintlig krigsorganisation till anbefalld nivå inom angivna tidskrav (Försvarsmakten , HKV 23 383:62559). , Alliansfrihet och atombomber - Kontinuitet och förändring i den svenska försvarsdoktrinen , , 1985. Anpassning, särtryck till Försvarsmaktens budgetunderlag 1998, Försvars-makten . , Nordisk försvarspolitik 1918-1939, Försvar i nutid 1977:4/5, och Försvar 1977. , Säkerhet-Elasticitet-Återtagning, Handlingar och , häfte 6 1995, 1995. , , European Armaments Collaboration, 1997. DN-debatt , Armén bör halveras, av () och (). DN-debatt , Neutraliteten blir omöjlig, av (). DN-debatt , Satsa på ett begränsat elitförsvar, av (). Ds 1995:28, i och världen. Ds 1996:51, Omvärldsförändringar och svensk säkerhetspolitik. Ds 1998:9, Svensk säkerhetspolitik i ny omvärldsbelysning. Ds 1998:32, Skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Ds 1999:2, Förändrad omvärld - omdanat försvar. , Budgetprognos 1998:4. Teknologisk och industriell bas för försvarets anpassningsförmåga, , 1997. Europeiska unionens råd (980605, dnr 8675/2/98), Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport, Europeiska unionens råd 1998. . , The - Foreign Policy and the End of the Cold War, 1997. Försvarsdepartementet 1994 (FO 93/2935/SI), Långsiktig anpassning av försvarets förmåga, regeringsuppdrag 7 C, och 1994. Försvarsdepartementet 1997 (Fö 1994:07), Ledningsövning, utvärdering av fas 3, mom. 1-3, Anpassningsprincipen. Försvarsmakten (HKV 23 383:63116), Försvarsmaktsplan 1998. Försvarsmakten (HKV 23 383:62559), Budgetunderlag 1998 (inkl. bilagor). Försvarsmakten (HKV 23 210:68553), Försvarsmaktsidé 2020. Försvarsmakten (HKV 23 386:61685), Försvarsmaktens årsredovisning av . Försvarsmakten (HKV 23 383:61470), Budgetunderlag 1999 och särskilda redovisningar (inkl. bilagor). Försvarsmakten (HKV 23 383:61471), Budgetunderlag 1999 och särskilda redovisningar (inkl. bilagor). Försvarsmakten (HKV 23 200:72865), Försvarsmaktens underlag till den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1999. Försvarsmakten m.fl. 1998 (HKV 23 200:72912), Försörjning med materiel och anläggningar samt vissa försörjningsberedskapsfrågor. Hallendorff , Försvarsfrågan inför 1925, Bröderna , 1925. , Totalförsvarets anpassningsförmåga, Försvarsdepartementet 1998. , Försvar och samhällsförändring, MINAB/GOTAB, 1985. , , 1998, , 1998. Meddelande från Kommissionen (971204, KOM(97) 583), Att genomföra unionens strategi för försvarsindustrin, Europeiska gemenskapernas kommission 1997. , försvarsutgifter , 1997. , militära satsningar - en översikt med förklaringar till perioden , , 1998. för åren 1925, 1928 årsböcker för budgetåren 1938/39-1947/48, 1950/51-1951/52 och 1992/93. 1998, Armaments, Disarmament and , 1998. SOU 1923:15, Revision av försvarsväsende del 1. SOU 1923:16, Revision av försvarsväsende del 2. SOU 1991:112, Försvarsmaktens ledning. SOU 1996:98, Vem styr försvaret? SOU 1996:130, De två kulturerna. Statistisk årsbok , . 1861-1970, av , , CWK , 1975. , The Military Balance 1998/99, 1998. Tunberger , Anpassningsdoktrinen - ett hinder för anpassning, Försvarsdepartementet 1998. , Försvarsmaterielfrågor inom den Europeiska unionen, 1998. Wahlbäck , hållning mot , Briefing från UD 1994:2. , I nedrustningens tecken, Skånska Centraltryckeriet, 1966. ÖCB 1997 (dnr 5-47/97), Planeringsunderlag 98 för det civila försvaret. ÖCB 1997 (dnr 6-1836/96), Rapport från genomgång av funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst. ÖCB 1998 (dnr 5-697/98), Den nya säkerheten. ÖCB 1998 (dnr 5-659/97), Planeringsunderlag 1999 för det civila försvaret. ÖCB 1998 (dnr 2-277/98), för det civila försvaret 1997. Sammanställning av remissinstanser vid remittering av revisorernas rapport /99:4 Anpassningen av totalförsvaret Remissinstanser som har yttrat sig Försvarshögskolan (FHS) Remissinstanser som har beretts tillfälle att yttra sig men inte lämnat något remissvar Försvarsdepartementets expeditionschef riktar omfattande kritik mot revisor-ernas granskning. I sitt remissvar ifrågasätter expeditionschefen bl.a. revisor-ernas rätt att granska och regeringens beslutsunderlag. Vidare är expeditionschefen kritisk till bl.a. revisorernas sätt att redovisa försvarsut-gifter. Försvarsmakten anser att sakförhållanden som rör det militära försvar-et i allt väsentligt är riktigt beskrivet i rapporten. Försvarsmakten anser dock också att rapportens redovisning av försvarsutgifter bör kompletteras. Flera remissinstanser anser generellt att rapporten behandlar viktiga frå-gor om anpassning av totalförsvaret. () och konstaterar att rapporten identifierar flera om-råden inom vilka det finns möjligheter till förbättringar. Överstyrelsen in-stämmer i revisorernas beskrivning av det civila försvarets planering och anpassningsåtgärder. ÖCB menar dock att en granskning av regeringens och beslutsunderlag inte fångar upp allt av det arbete som gjorts inom det civila försvaret. anser att revisorerna beskrivit de vikt-igaste bristerna i styrningsprocessen. Försvarshögskolan (FHS) finner att rapporten på ett riktigt sätt beskriver hur nuvarande rutiner mellan bl.a. Försvarsmakten, Försvarsdepartementet och fungerar. Försvarshögskolan anser att revisorernas redovis-ning, kritik och förslag till förbättringar är både rak och lättläst. Försvarshög-skolan kommer därför att använda rapporten i undervisningssyfte. () uttrycker uppskattning av den vikt som rapport-en lägger vid oberoende omvärldsanalyser. Även Försvarshögskolan ställer sig positiva till revisorernas förslag om ett oberoende analysinstitut. Synpunkter på redovisningen av försvarsutgifterna i rapporten Expeditionschefen i Försvarsdepartementet och Försvarsmakten är kritiska till den inledande beskrivningen av försvarsutgifterna i rapporten. Enligt expeditionschefen är försvarsanslaget för mindre än de som uppges i rapporten. Expeditionschefen uppger att av anslaget för utgiftsområde 6 inte är totalförsvarsverksam-het. Expeditionschefen menar att revisorerna överskattat försvarsanslaget för med ca . Vidare framför expeditionschefen kritik mot uppgiften om materielanskaffning . Enligt expeditionschefen på utgör nyanskaffning av materiel bara av anslaget A 3. Revisorernas beskrivning av försvarsutgifternas utveckling i ett internatio-nellt perspektiv är enligt expeditionschefen skev. En rättvisare bild av för-svarsutgifternas utveckling skulle ges om hänsyn i rapporten hade tagits till att länderna ökat sina försvarsutgifter . Expeditions-chefen anser också att orsaken till att de tyska försvarsutgifterna minskat per invånare bl.a. beror på den tyska återföreningen. Vidare menar expeditionschefen att revisorernas uppgifter om försvarsut-gifternas andel av BNP inte ger stöd åt att de svenska försvarsutgifterna skulle vara höga. Expeditionschefen ifrågasätter också uppgiften att svensken i genomsnitt betalar mer för försvaret än invånarna i Nato-länderna. Expedi-tionschefen menar att uppgifter från visar att betalar mindre till försvaret per invånare än invånarna i Nato-länderna. Expeditionschefen är även kritisk till revisorernas redovisning av för-svarsutgifternas andel av BNP. Enligt expeditionschefen måste man vid internationella jämförelser ta hänsyn till att har haft en låg ekonom-isk tillväxt. En orsak till att försvarsutgifternas andel av BNP i inte minskat i samma takt som i andra länder kan bero på att haft en lägre tillväxt. Försvarsmakten anser att försvarsutgifternas utveckling måste jämföras med utvecklingen för statsbudgeten. Totalförsvarets andel av statsbudgeten har från /81 sjunkit från till . har försvarsutgifternas andel av BNP minskat från till . Försvarsmakten anser också att rapportens interna-tionella jämförelse av försvarsutgifter bör kompletteras. Försvarsmakten menar att man vid internationella jämförelser bör ta hänsyn till ländernas olika försvarsbehov. Försvarsmakten konstaterar att tillämpningen av anslagsförordningen in-neburit ökade kostnader för Försvarsmakten. Till detta kommer att också kostnader för personal ökat på grund av höjda socialförsäkringsutgifter. Försvars-maktens slutsats är att försvaret minskat sin verksamhet realt och att för-svarsutgifterna nyttjar en allt mindre del av samhällets sammanlagda resur-ser. Övriga synpunkter som inte berör revisorernas förslag Expeditionschefen i Försvarsdepartementet har vidare funnit det märkligt att revisorerna valde att lägga fram rapporten av totalförsvaret (1998/99:4) innan regeringen kom med sin proposition (prop. 1998/99:74) inför säkerhetspolitiska kontrollstation . Expeditionschefen finner det "besynnerligt" att revisorerna inte tagit med propositionen i granskningen. Expeditionschefen i Försvarsdepartementet anser att rapporten ger en felaktig beskrivning av försvarsministerns uttalande i den 5 de-cember 1997. Enligt expeditionschefen har revisorerna felaktigt uppgivit att försvarsministern inte förstod delar av Försvarsdepartementets texter och att försvarsministern sedan uttalat att försvaret hade en god anpassningsför-måga. Expeditionschefen i Försvarsdepartementet delar revisorernas uppfatt-ning att Försvarsdepartementet behöver mer resurser. Expeditionschefen är positiv till att departementet i stor utsträckning använder sig av extern expertis från försvarsmyndigheterna. Expeditionschefen har dock invänd-ningar mot revisorernas beskrivning att Försvarsdepartementets arbete i stor utsträckning utförs av personal från någon av försvarsmyndigheterna. Expe-ditionschefen invänder också mot att en tredjedel av Försvarsdepartementet utgörs av administrativ personal. Enligt expeditionschefen måste revisorer-nas uppgifter bygga på en mycket "extensiv tolkning". Krav på redovisning av försvarets utveckling I rapporten föreslår revisorerna att regeringen i kommande budgetproposi-tioner redogör för hur försvarets omfattning och utgifter utvecklats . I redovisningen bör det enligt revisorerna finnas en koppling till hur det svenska försvaret utvecklats i förhållande till försvaren i andra länder. Revisorerna föreslår också att regeringen i kommande budgetpropo-sitioner tydligt relaterar försvarets förmåga till utvecklingen i omvärlden som man bedömer som sannolik. Försvarsdepartementets expeditionschef anser att en redogörelse av det mili-tära försvaret endast kan vara översiktlig på grund av att viss information är hemlig. För det civila försvaret anser expeditionschefen på att redogörelsen kan utvecklas vad gäller kopplingen mellan de om-världsfaktorer som regeringen redovisar och åtgärder inom funktionerna. Viktigt med alternativa bedömningar I rapporten förutsätter revisorerna att regeringen i kommande propositioner och skrivelser vid sidan av egna bedömningar återger det viktigaste som För-svarsmakten har redovisat till regeringen. Försvarsdepartementets expeditionschef instämmer med revisorerna. Om myndigheterna har bedömningar som avviker från regeringens bör förhållan-det redovisas och kommenteras närmare i propositionerna. Enligt expedi-tionschefen återger regeringen i propositioner "i stor utsträckning" det vikti-gaste som Försvarsmakten har redovisat till regeringen. Krav på begriplig redovisning Revisorerna föreslår i rapporten att regeringen låter några utomstående granska propositionerna. Genom extern granskning skulle oklarheter i text-erna kunna pekas ut redan innan propositionerna skickas till . Enligt expeditionschefen i Försvarsdepartementet är förslaget inte möj-ligt. Propositionerna skulle då kunna bli allmänna handlingar innan riksdag-en hunnit ta del av propositionerna. Expeditionschefen föreslår i stället att språkgranskare i kan användas. Krav på tydligare resultatredovisning