frsrdg · GM04RB1 · 1999-01-01 00:00:00 — För att kunna sammanställa finansräkenskaper för hela euroområdet har en harmonisering påbörjats inom ECB. Syftet är att ECB skall kunna inleda sammanställningen av årsvisa finaasräkenskaper. skall ECB gå över till kvartalsvisa sammanställningar. beslut att inte delta i valutaunionen från starten påverkar inte anpassningsarbete inom statistikområdet i någon större ut-sträckning. Samverkan inom statistikområdet styrs av artikel 5 i ECBS-stad- Där anges att samtliga medlemsiander, oavsett om de deltar i etapp tre av 1998/99:RB 1 EMU eller inte, skall ställa om sina statistiksystem till den gemensamma standard som gäller vid rapportering till ECB. Ett skäl till detta är att statistik-system tar att ställa om och att beredskap för att kunna delta valutaunionen måste upprätthållas. ECB behöver också viss statistik för uppföljningen av de länder som inte deltar i valutaunionen. deltar också i arbetet inom . Harmoniseringsarbetet där är i första hand är inriktat på bytesbalansens olika delar. Förberedelser inför de förändringar som införandet av den gemensamma valutan och eurosedlar kommer att innebära är en viktig del i detta arbete. , , har fastställt en särskild statistikstandard, Dissemination Standard, SDDS. Förutom har ett 40-tal länder anslutit sig. Detta innebär att länderna före utgången av 1998 måste ha anpass.at sin ekonomiska statistik till de krav som denna standard ställer. hade vid utgången av 1998 fullt ut anpassat sig till dessa krav. pågår en diskussion om att höja kraven avseende täckning och aktualitet i IMF:s statistikstandard för statistik över utlandsskuld och valuta-reserver. Diskussionen är ett resultat av erfarenheterna från Asienkrisen. , , bankstatistik, där insamlingen för del sköts av , har utökats i avsevärd omfatt-ning. Statistiken har bland annat kommit till användning under den globala finanskrisen. En ny rapportering av statistik som avser finansiella derivat påbörjades un-der 1998. Dessa uppgifter tas in halvårsvis och rapporteras till BIS. I detta avsnitt redovisas organisationen och vissa administrativa åtgärder som vidtagits inom . Därtill lämnas en sammanställning av remissyttranden avgivna av fullmäktige . Inga förändringar avseende chefsbefattningar eller organisation vidtogs . genomfördes heller inga förändringar av kontorsnätet. Detta består inklusive kontoret i , av elva riksbankskontor. Vid utgången av 1998 var 754 personer anställda i . Motsvarande antal vid utgången av 1997 var 744 personer. Av de anställda per den 31 de-cernber 1998 var kvinnor och män. Äldersstrukturen vid utgången av 1998 visar att andelen anställda som är har ökat något medan andelen anställda mellan har minskat jäm-fört med utgången av 1997. 1 övrigt är åldersstrukturen oförändrad jämfört med tidigare. Personalomsättningen har stabiliserats jämfört med . re-kryterade 63 externt och 27 internt. Både externa och interna rekryteringar har ökat någotjämfört med . Av de 46 personer som slutade slutade 1 på grund av arbetsbrist, 11 har pensionerats och 34 slutade på egen begäran (se diagram 2). Åldersstruktur för personal, procentandel Diaram 2.Personalrörlighet, antal personer Vid bolagsstämman den 18juni1998 i AB beslutades om utdel-ning på aktierna med . Till styrelseledamöter valdes advo-katen , ordförande, verkställande direktören , direktörerna , och , forskningsdirektören , riksbanks-direktören och vice riksbankschefen . Fullmäktige beslöt att med träffa avtal om två minne smynt med anledning av att det förflutit H M Konungen tillträdde som regent. Fullmäktige fastställde budgeten för förvaltnings-utgifter och förvaltningsinkomster . har ramen för antalet årsarbetskrafter ökats med 8 till 688. har budgeterats för en nedgång i antalet årsarbetskrafter till 686. Antalet årsarbetskrafter inom administrationen minskar med 7 som det sker en ökning inom forskning och med anledning av den nya ledningsstrukturen. Fullmäktige fastställde budget för förvaltningsutgifter till och förvaltningsinkomster till . Dem publicerade Kommissionen om judiska tillgångar i vid, tiden för (DIR 1997:3 1) en lista över s.k. herrelösa konton i svenska banker. Listan innehöll namn på kontohavare m.fl. med uppgiven adress utomlands, som 1945 hade banktillgångar i och som inte avinörts. På listan fanns också depositioner i avseende valutabeslag under och åren närmast därefter och vars rättmätiga ägare inte kunnat påträffas . har mottagit 25 ansökningar om utbekomimande av sådana depositioner. Av dessa har sju beviljats. slutfördes ett genomgripande utvecklingsarbete av betalningssystem för avveckling av betalningar (). Den huvudsakliga för-ändringen består i att kommer att tillhanda-hålla ett system för avveckling av betalningar i euro vid sidan av systemet för avveckling av betalningar i svenska kronor. system för avveck-ling i euro har även länkats samman med de betalningssystem som drivs av centralbanker inom EU, för att möjliggöra gränsöverskridande betalningar på ett enkelt och snabbt sätt. Bland annat mot denna bakgrund har beslutat om ett nytt regelverk för betalningsavvecklingen i . Regelverket, som vilar på avtalsrättslig grund, träder i kraft /99. Remissyttranden avgivna av fullmäktige 01.15 Promemoria med förslag till lag om kontoföring av finansiella instru-ment (Ds 1997:76). 02.05 Betänkandet Redovisning och aktiekapital i euro och annan utländsk valuta (SOU 1997:18 1). 02.19 Betänkandet Säkrare obligationer? (SOU 1997:110). Avgivet till Fi-nansdepartementet. 03.05 Departementspromemorian AP-fonden och det reformerade ålders-pensionssystemet (Ds 1998:7). 03.19 Promemoria om ny beslutsordning på bank- och försäkringsområdet. 03.19 Promemoria om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank. 03.19 Promemoria om ny beslutsordning på bank- och försäkringsområdet. 10.15 (SOU 1998:72). 10.29 förslag till riktlinjer till statsskuldsförvaltning . Remissyttranden har också avgivits av riksbankschefen. Dessa är inte med-tagna här. Kontanter i samhället och kontanthanteringen Betalningsmedelsavdelningen inledde en översyn av kontant-hanteringen. Utredningens syfte var att med personalen dels utforma en mål-bild för kontanihanteringssystemet i , dels ta fram underlag och förslag till den framtida fördelningen av ansvar, uppgifter och kostnader mel-lan och övriga aktörer. Rapporten "Kontanter i samhället och kontanthantering " presentera-des för fullmäktige . Studien utgår från att baaksektorn kommer att kännetecknas av fortsatta sammanslagningar med nedläggning av bank-kontor som följd. En viss nyutveckling kommer att ske genom att både banker och posten kommer att utveckia samarbete med olika delar av handeln för att erbjuda allmänheten bank- och posttjänster i butik. Den tekniska utvecklingen medför ökad datoranvändning; hushållen kom-mer i allt större utsträckning ha tillgång till hem-PC med modemkoppling. Kontant-, betal- och kreditkort kommer att utvecklas och få nya betalfunk-tioner Denna utveckling kommer att leda till minskat behov av kontanter vardagliga transaktioner. Studien tror inte att mängden sedlar i omlopp kom-mer att minska men att sedlarnas andel av BNP kommer att fortsätta minska. Studier av andra centralbanker visar att det är fullt möjligt att finna alterna-tiva lösningar till det svenska systemet. direkta fysiska med-verkan i systemet kan reduceras. Erfarenheter från , och visar att uppgifter kan omformas från ett direkt deltagande i den dagliga utjämningen och viss förädlingsverksamhet av sed-lar till mer renodlad tillsyns- och analysverksamhet. Erfarenheterna visar att den dagliga fysiska utjämningen av sedlar kan utföras till marknaden om en tydlig motpart finns att tillgå vilken är beredd att påta sig arbetet att organi-sera en fungerande, effektiv och trovärdig sedelutjämningshantering. Slutsatsen i rapporten är att den praktiska kontanthanteringen som bedrivs borde överföras till ett separat bolag. Principbeslut i fullmäktige i december1998 Inom betalningsmedelsområdet skall främja effektivitet och sä-kerhet Genom att ett fristående bolag tar över det operativa ansvaret för kontanthanteringen och får en renodlad främj ande- och tillsyns-roll uppnås en tydlig roll- och ansvarsfördelning. Skälen för att genomföra en bolagisering är i första hand att renodla de två skilda funktioner som har när det gäller kontanthanteringen. Den första funktionen, att se till att kontanter finns tillgängliga runt omlandet, är en praktisk verksamhet med många likheter med verksamhet pri- Det finns samordningsvinster med andra tjänster på kontant- marknaden än de som ser som sin uppgift att erbjuda. Genom att flytta verksamheten till ett bolag med ett tydligt lönsamhetsmål kan verksam-heten effektiviseras och bli mer inriktad på affärsutveckling. De effektivi-seringsmöjligheter som finns bör leda till en minskning både av och den privata sektorns kostnader för kontanthanteringen. Den andra funktionen, att vara myndighet, renodlas genom en delning av avdelningen. Genom att mindre resurser behöver läggas på att lösa praktiska prolilem av företagsekonomisk karaktär, kan koncentrera sig på sin uppgift att som myndighet för kontantförsörjningen främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Utgångspunkten för separationen av bolag och myndighet är att Riksban-ken bör överlåta all praktisk verksamhet med kontanthantering, som är möj-ligt utan att säkerhetskraven åsidosätts, till bolaget. Bolagets främsta uppgif-ter blir att på uppdrag av sköta distribution och lagerhållning av kontanter samt äkthets- och kvalitetskontroll. Dessutom blir det möjligt för bolaget, att med beaktande av säkerhetsaspekter, konkurrera på marknaden för betalnings- och kontanthanteringstjänster. roll förändras till en renodlad myndighet med grundläggande funktioner att ge ut sedlar och mynt, att ansvara för betalningsmedels-försörjningen i och att utöva tillsyn över bolaget. Tillsynen avser dels att kontrollera att bolaget utför uppdraget från på ett tillfredsställande sätt, dels att bolaget som helhet bedriver en verksamhet som inte riskerar att komma i konflikt med övergripande mål vad gäller kontanthantenngen. En viktig fråga när det gäller detta blir att se till att bolaget agerar konkurrensneutralt och inte missbrukar sin särställning. behöver också analysera övergripande betalningsmedelsfrågor. Utöver tillsynen blir det nödvändigt att bedriver viss verksamhet av mer operativ karaktär som beställningar av sedlar och mynt, makulering av sedlar och hantering av beredskapslager av kontanter. Fullmäktiges beslut innebär att förberedelser för en bolagisering av berörda delar av betalningsmedelsavdelningen inleds. Som ett led i detta arbete bildas ett aktiebolag dit verksamheten kan överföras. Parallellt preciseras myndig-hetsrollen när det gäller kontantförsörjningen i . När bolaget är helt avskiljt från bör ställning tas till en eventuell försäljning. I av valutareserven uppstår olika typer av risker. De mest betydelsefulla är ränterisker, valutarisker, likviditetsrisker och kredit-risker. Storleken och hanteringen av dessa risker sker i enlighet med Riksban-kens finanspolicy vilken är fastlagd av riksbanksfullmäktige. Normalt uppstår finansiella risker beroende på att tillgångar och skulder inte är perfekt matchade. skuldsida har ingen direkt koppling till det finansiella innehavet, valutareserven, varför denna begreppsmässigt kan 1998/99:RB 1 betraktas som en förvaltningsportfölj. Ränterisk kan anges genom en portföljs duration. Duration är ett tidsmått som anger den genomsnittliga återbetalningstiden i en portfölj med hänsyn till kupongbetalningar, eventuella amorteringar och slutförfall. För valutareserven var per durationen . Motsvarande siffra 1997 var . Ränterisk kan också anges som modifierad duration och uttrycker då den procentuella värdeförändringen som följer av 1 procentenhets förändring av marknadsräntan. För valutareserven var per den modifierade durationen . Motsvarande siffra t997 var . hanterar denna risk genom fastställda normportföljer samt maximal avvikelse från dessa. Storleken på ränterisken kvantifieras och kon-trolleras utifrån riktlinjer vilka är fastställda av riksbanksledningen i enlighet med fastlagd policy. Valutarisk uppstår då tillgångar och skulder i en valuta inte är lika stora. 1 verksamhet uppstår valutarisk beroende på att delar av valutare-serven placeras i utländska värdepapper och i depositioner/nostro medan vär-deringen sker i svenska kronor. hanterar denna risk genom fast-ställda normandelar för olika valutor samt maximala avvikelser för dessa. Innehavet är koncentrerat till de mest likvida valutorna enligt en fastställd normportfölj. Valutarisken kontrolleras utifrån riktlinjer vilka är fastställda av riksbanksledningen i enlighet med fastlagd policy. Likviditetsrisk är risk för att ett specifikt innehav inte kan avyttras utan påtaglig prissänkning. En bristande omsättningsbarhet kan påverka priset negativt. Likviditetsrisken i ett värdepapper beror främst på likviditeten i den marknad där papperet omsätts, emittenten och av villkoren förknippade med värdepapperet. begränsar denna risk genom att bara placera i instrument för vilka det existerar stora och likvida marknader. Kreditrisk (motpartsrisk) avser risk för att motparten inte kan fullfölja sina åtaganden avseende amorteringar, ränte- eller slutbetalningar enligt instru-mentets ursprungliga villkor. Långivaren eller innehavaren riskerar att avkastning och placerat kapital erläggs för sent eller inte alls. begränsar denna risk genom att innehaven i valutareserven be-står i huvudsak av placeringar i statspapper och andra institutioner som anses fri från kreditrisk. Ovriga placeringar, maximalt , är limiterade förhållande till valutareservens totala marknadsvärde och efter diversiflering på institut med högsta kreditvärdighet enligt aktuell extern rating. Storleken på kreditrisken kontrolleras utifrån riktlinjer vilka är fastställda av riksbanks-ledningen i enlighet med fastlagd policy. Value-at-Risk är en metod som används för att bedöma den sammanlagda ex-poneringen för marknadsrisk i finansiell verksamhet. kommer att fortsätta att utveckla och tillämpa denna typ av riskmått . Value-at-Risk kommer att spela en allt mer framträdande roll både när banken fastställer vilken risknivå som kan accepteras och i den interna risk-rapporteringen. Balansräkningens totala omsiutning ökade med . Nedan redogörs för väsentliga händelser som påverkat balansräkningen . Ti-digare värderades guldet till ett fixerat historiskt pris (se not 1). Marknads-värderingen medförde att det bokförda värdet ökade med , vilket efter beslut av fullmäktige fördes direkt mot dispositionsfonden under eget kapital. Kreditarrangemangen och utnyttjades för att ge fl-nansiell assistans till respektive . betalade ut belopp motsvarande inom och inom NAB. Utlåningen sker till IMF som i sin tur lånar ut pengarna till och . Därmed står IMF kreditrisken gentemot dessa länder. Dessutom har IMF utnyttjat inom ramen för insatskapital i IMF. ecu-fordran på () reglerades till följd av att swapavtalet med löpte ut. swapavtalet var att skapa officiella ecu genom att tillsammans med EU:s övriga centralbanker överförde av sina guld- och US-dollartillgångar i utbyte mot fordringar i ecu. Högre marknadsvärden och återinvesterade vinster har bidragit till ök-ningen av posten "Banker och utländska värdepapper". Övergång till affärs-dagsredovisning medförde att posten ökade med . Motsvarande be-lopp redovisas som fondlikvidskuld under posten "Övriga utländska skulder". lånelöfte till i form av en andra försvarslinje (second line of defence) utnyttjades inte . 1 föregående års bokslut redovisades lånelöftet under posterna "Ovriga utländska tillgångar" och "Övriga utländska skulder" med vardera. 1 detta bokslut redovisas lånelöftet i stället inom linjen (se not 32). Statspapper motsvarande nominellt har avyttrats till för att anpassa den inhemska värdepappersportfölj ens storlek till den nuvarande penningpolitiska regimen. Posten "Penningpolitiska repor" varierar med bauksystemets behov av lik-viditet. har banksystemet haft likviditetsunderskott. har därför försett banksystemet med likviditet genom de penningpolitiska reporna. Vid likviditetsöverskott emitterar riksbankscertifikat för att dra, in likviditet. förvärvade en andel av kapitalet i () vid dess bildande . Vid bildandet av ECB lades Euro-peiska monetära institutet ned. Belopp motsvarande erhållen likvid vid försäljning av guld, där Riksban-ken avtalat om att återköpa samma mängd guld, redovisas från och med under posten "Övriga utländska skulder" med . tillämpades nettoredovisning vilket innebar att posten "Banker och utländska värdepapper" reducerades med . Posten "Utelöpande sedlar och mynt" varierar utifrån samhällets behov av denna typ av betalningsmedel. Normalt är den utelöpande sedelmängden störst vid årsskiften, bland annat beroende på ökad omsättning i handeln. Vinstdispositionen avseende resultat beslutades av en-ligt fullmäktiges förslag, vilket innebar att inlevererades till stats-verket, överfördes till dispositionsfonden och resterande del av resultat, , överfördes till resultatutjämningsfonden. Överfö-ringen till resultatutjäminingsfonden bokfördes balans- och resultaträkning. resultat före bokslutsdispositioner uppgick till (14 680mkr). Både den utländska och inhemska rörelsens resultat har gynnats av ökade marknadsvärden i värdepappersportföljer till följd av att marknadsräntorna fallit. Dessutom har den utländska rörelsens resultat gynnats av kronans försvagning gentemot de valutor tillgångar placerats i. Risktagandet i valutareservsförvaltningen begränsas av limiter fastställda av fullmäktige som bland annat reglerar i vilka valutor och motparter tillgångarna får placeras (se avsnittet Finansiella risker i förvaltningsberättelsen). Ränteintäkterna avseende utlåning till banker m.m. har ökat beroende på att banksystemet varit i behov av likviditet . Förvaltningsintäkterna uppgick till , vilket var högre än budgeterat och förklaras till stor del av ökad aktieutdelning från och BIS. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket var högre än budgeterat. Budgetavvikelsen beror främst på att semesterlöneskuld och skuld för december månads sociala avgifter bokfördes per bokslutsdagen. Dessa poster av engångskaraktär var inte budgeterade. balans- och resultaträkning har upprättats enligt Lag om Sveri-ges riksbank med tillämpning av Bokföringsinstruktion för fast-ställd av fullmäktige i . värde-rades guldinnehavet till ett fixerat historiskt pris. Guldrepor, även kallade guldswapar, bruttoredovisas (se avsnittet Redovisning av repor nedan). nettoredovisades erhållen köpeskilling under posten "Banker och utländska värdepapper". De tillgångar som använts som säkerhet vid repotransaktioner redovisas inom linjen. Övergången till marknadsvärdering av guldinnehavet och bruttoredovis-ning av guldrepor innebär en anpassning till de regler som gäller för Euro-systemets14 konsoliderade balansräkning och kan därmed betraktas som god redovisningssed i centralbankssammanhang. Transaktioner på penning- och obligationsmarknaden redovisas på affärs-dagen . registrerades dessa transaktioner på affärsdagen men betraktades som förpliktelser utanför balansräkningen fram till likviddagen. Dessutom redovisas personalrelaterade poster såsom semesterlöneskuld, pensionsförpliktelser och skuld avseende sociala avgifter. Pensionsförpliktelserna redovisas inom linjen. tillgångar och skulder värderas till gällande marknadsvärden med undantag av anläggningstillgångarna. Värdepappersinnehavet värderas till marknadens stängningskurs. Fordringar och skulder i utländsk valuta vär-deras till balansdagens köpkurs. 1 marknadsvärdet för räntebärande tillgångar och skulder ingår upplupen ränta. Orealiserade vinster och förluster i valuta gottskrivs eller belastar rörelse-resultatet netto under posten "Omräkning av valutakurser". 1 denna post ingår också värdering av eventuellt förekommande terminsposition. Resultatposterna för ränteintäkter på värdepappersinnehav innefattar efter marknadsvärderingen avkastning i form av räntor samt reali-serade och orealiserade kursvinster respektive kursförluster. Detta medverkar till att det redovisade resultatet kan variera påtagligt mellan bokslutstillfäll-ena beroende på förändringar av det inhemska och internationella ränteläget. Affärshändelser redovisas per den tidpunkt då risker och rättigheter övergår mellan parterna. För transaktioner på penning- och obligationsmarknaden samt valutamarknaden innebär detta att affärsdagsredovisning tillämpas. Inlånings- och utlåningstransaktioner, inklusive transaktioner avseende så kallade äkta repor, redovisas på likviddag. Med repa avses ett avtal om försäljning av tillgångar såsom värdepapper och guld där säljaren förbinder sig att återköpa motsvarande tillgångar till ett överenskommet pris . 14Eurosystemet består av de 12 centralbanker (inklusive ECB) som ingår i euroområdet. Dessa avtal redovisas som lånetransaktioner i stället för att påverka värde- pappers- eller guldinnehavet. De tillgångar som lämnar som säkerhet vid inlåningsrepor re-dovisas fortsatt i balansräkningen och värderas enligt de regler som gäller för övriga värdepappers- och guldinnehav. Belopp motsvarande er-hållen köpeskilling redovisas som skuld och de överförda tillgångarna redovisas inom linjen. Tillgångar som erhåller vid utlåningsrepor redovisas ej i ba-lansräkningen eftersom de är att betrakta som säkerhet för lån. Belopp mot-svarande erlagd köpeskilling redovisas som en fordran. Skillnaden mellan repans båda likvidbelopp (avista och termin) periodi-seras över repans löptid. Redovisning av materiella anläggningstillgångar materiella anläggningstillgångar är bokförda till anskaffnings-värde och skrivs av enligt plan. Nedskrivningar görs där värdeminskuing be-dömts varaktig. Avskrivningstiden på byggnader är och på övriga fastighetsanläggningar . Avskrivningstiden för inventarier är . Personalkostnader hänförliga till egenutvecklade IT-investeringar inräknas vissa fall i anskaffningsvärdet för tillgången. Guld och utländska tillgångar Guld Not 1 13 834 909 Fordringar på IMF Not 2 13 707 9 242 Ecu-fordran på ECB/EMJ Not 3 10 598 Banker och utländska vardepapper Not 4 108 735 70 239 Övriga utländska tillgångar Not 5 120 2 461 Statspapper och obligationer Not 6 32 842 53 088 Utlåning, banker Not 7 2 265 4 117 Penningpolitiska repor Not 8 41 581 36 216 Ovriga inhemska tillgångar Not 9 203 1124 Anläggningstillgångar Not 10 1 087 1175 Summa tillgångar 214 374 189 169 Inom linjen förda poster; se not 32. Skulder och eget kapital, mkr dragningsrätter i IMF Not 11 2 838 2 641 Ovriga utländska skulder Not 12 4 100 3 983 Inlåning, banker Not 13 1 679 1 961 Jinlåning, övriga Not 14 7 Särskilda räkningar Not 15 15 34 Övriga inhemska skulder Not 16 341 3 864 Utelöpande sedlar och mynt Sedlar Not 17 82288 78986 Mynt Notl8 3980 3809 86 268 82 795 Resultatutjämningsfond och eget kapital Resultatutjämningsfond Not 19 47422 47 422 Eget kapital Not 20 49 848 32 211 97 270 79 633 Årets resultat 21 863 14 251 Summa skulder och eget kapital 214 374 189 169 Inom linjen förda poster; se not 32. Ränteintäkter Not 21 7 229 7 919 Räntekostnader Not 22 417 458 Onhräkning av valutakurser Not 23 9 685 3 786 Summa utländska rörelsen 16497 11 247 Ränteintäkter av statspapper m.m Not 24 4 263 3 602 Ränteintäkter av utlåning till banker m.m Not 25 1 630 496 Räntekostnader m.m Not 26 44 197 Summa inhemska rörelsen 5 849 3 961 Förvaltningsintäkter Not 27 169 149 Förvaltningskostnader Not 28 -661 633 Övnga intäkter Not 29 17 21 Övriga kostnader Not 30 8 5 Resultat före bokslutsdispositioner 21 863 14 680 resultatutjämningsfond Not 31 -429 Årets resultat 21 863 14251 Uns (miljoner) 5,96 4,72 US dollar/uns Kronor/US dollar 8,08 4,56 Bokfört värde, mkr 13834 909 5,96 miljoner uns (troy/oz) guld motsvarar . Vid årsbokslutet uppgick guldinnehavets marknadsvärdet till , exklusive det guld som ingick i ECB/EMI-swapen. Fordringar på IMF ()