frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Trots detta är efterkontroller inte prioriterade i arbete. Granskningen inriktas på att belysa i vilken mån efterkontroller används, hur de görs, vilka resultat de ger och om efterkontroll är en kostnadseffektiv åtgärd. Hinder för en effektiv efterkontroll ska också analyseras. En granskningsrapport beräknas vara klar . kulturutskott har föreslagit att revisorerna granskar principerna för hyressättningen av statliga kulturinstitutioner. I förstudien redovisas att det reformerade systemet för statlig fastighetsförvaltning fört med sig ett antal problem när det gäller hyressättningen av kulturlokaler. Statsmakternas beslut om ett reformerat system innebär i sig svårförenliga krav för - å ena sidan ska förvaltningen drivas marknadsmässigt, å andra sidan ska särskilda villkor gälla för bl.a. kulturlokaler. Det har visat sig svårt för kulturinstitutionerna att påverka sina hyror. Fastigheternas särskilda karaktär gör det svårt att finna alternativ för dem som brukar lokalerna och därmed också svårt att utöva tryck på fastighetsägaren. beslutade revisorerna om fortsatt granskning. Granskningen kommer att avse hyressättningen i ändamålsfastigheter inom såväl kultursektorn som andra sektorer och utgå års riksdagsbeslut om statlig fastighetsförvaltning. Granskningen kommer bl.a. att beröra hur de av statsmakterna beslutade principerna tillämpas av de statliga fastighetsförvaltarna och hur effektiva och andra statliga fastighetsförvaltare är som fastighetsskötare. En granskningsrapport beräknas vara klar . Revisionsresor, särskilda föredragningar m.m. genomförde revisorerna två länsresor, dels till , dels till . Särskilda föredragningar och studiebesök Under det gångna verksamhetsåret har revisorernas avdelningar ordnat föredragningar, seminarier och utfrågningar i samband med olika granskningar. Revisorerna har också tagit emot tolv internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker, och informerat om sin verksamhet. Uppföljning av förslag till Socialförsäkringens administration - kostnader och produktivitet Förslag 1998/99:RR4 revisorer granskade utvecklingen av administrationskostnaderna inom socialförsäkringsadministrationen (RFV och försäkringskassorna) och hur dessa anpassats till ärendevolymerna. Styckkostnaderna per beslut för merparten av de olika ersättningsärendena har stigit påtagligt och produktiviteten har fallit. Det finns stora regionala skillnader i kostnader, kvalitet och prestationer. Revisorerna bedömde att utvecklingen av kostnader, kvalitet och produktivitet uppvisade en oroande bild och att analyserna av socialförsäkringsadministrationen behövde utvecklas. I regleringsbrevet tog dock regeringen upp flera av de aspekter som uppmärksammats i granskningen och således har det påbörjats en utveckling för att förbättra styrningen av RFV och försäkringskassorna i enlighet med revisorernas förslag i granskningen. Revisorerna föreslog dock att regeringen borde ge RFV i uppdrag att sätta i gång ett utvecklingsarbete hos försäkringskassorna för att höja kvaliteten i handläggningen. Revisorerna konstaterade att regeringen efter revisorernas granskning ytterligare preciserat målen för RFV och förtydligat verkets roll som tillsynsmyndighet. Revisorerna konstaterade vidare att regeringen tagit initiativ till att utveckla analysen av regionala skillnader mellan försäkringskassorna. Revisorerna utgick från att skulle följa processen med hur den regionala analysen utvecklas och avrapportera resultatet till . behandlade revisorers förslag (1998/99:SfU7). Utskottet tillstyrkte revisorernas förslag. beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1998/99:230). Revisorernas granskning behandlades i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1). Det framgår att regeringen ser mycket allvarligt på de redovisade bristerna och avser därför att förtydliga målen för försäkringskassornas handläggning av bidrags- och försäkringsärenden. RFV ges, i egenskap av tillsyns- och normeringsmyndighet, i uppdrag att närmare följa upp kassornas utvecklingsarbete avseende kompetens, administrativa rutiner, bemötande, service m.m. RFV bör särskilt uppmärksamma de goda resultaten och se till att dessa får en spridning över landet. Regeringen kommer att noga följa RFV:s och försäkringskassornas arbete med att komma till rätta med den redovisade situationen. Enligt regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen är skrivelsen därmed slutbehandlad (skr. 1999/2000:75). I budgetpropositionen konstateras dock att socialförsäkringens administration har en rad brister och att det är viktigt att initiativ tas för att initiera en bättre utveckling. Det pekas bl.a. på RFV:s och de allmänna försäkringskassornas ansvar. Regeringen ger vidare en kort redovisning av RFV:s arbete med moderniseringen av socialförsäkringens administration. Det s.k. utvecklingsprogrammet ska ge effekter i form av högre kvalitet, ökad tillgänglighet, bättre säkerhet, en god arbetsmiljö samt att de försäkrade ges en god och likformig service. I RFV:s budgetunderlag för 2001-2003 pekas vidare på att flera steg har tagits inom socialförsäkringens administration mot en ökad likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet vid handläggning av olika ärenden. Arbetet kommer att fortsätta , främst inom ramen för processerna normering, mål- och resultatstyrning och tillsyn. Förslag 1998/99:RR7 beslutade med försvarsbeslut att anpassningsförmåga skulle vara av central betydelse för totalförsvaret (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:45, 46). Försvaret skulle ha förmåga att möta angrepp i olika tidsperspektiv. I takt med utvecklingen i omvärlden skulle försvaret kunna utökas eller förändras för att motsvara de krav som ställdes på försvaret. beslutade revisorerna att granska hur försvarsmyndighet-erna bedömde anpassningsförmågan och hur dessa bedömningar sedan redo-visades för regeringen och . Beslutet om granskningen hade sitt ursprung i ett granskningsförslag från försvarsutskottet. Granskningen visade att varken regeringen eller försvarsmyndigheterna närmare redogjorde för försvarets mera långsiktiga anpassningsförmåga. I det beslutsunderlag som Försvarsmakten hade skickat till regeringen sakna-des en tydlig redovisning av på vilket sätt grundorganisationen kunde föränd-ras och producera det som krävdes för att möta framtida hot och risker. Revi-sorerna konstaterade också att totalförsvarsmyndigheterna nästan uteslutande hade planerat och bedömt sin förmåga mot militära hot. Revisorerna lämnade en rad förslag till . Bland annat föreslog re-visorerna att regeringen i budgetpropositionen skulle redogöra för hur försva-rets utgifter och omfattning hade förändrats . Revi-sorerna föreslog också att budgetpropositionen skulle kompletteras med en särskild skrivelse om totalförsvarets anpassning. En motion väcktes med anledning av revisorernas förslag. behandlade revisorers förslag (bet. 1999/2000:FöU2). Utskottet konstaterade att revisorerna har gjort en om-fattande belysning av skilda aspekter på anpassningsprincipen. Utskottet tillstyrkte dock inte något av revisorernas förslag. Förslag 1998/99:RR8 I granskningen konstaterar revisorerna att det finns flera problem i fråga om både resultat och det skolsystem som infördes . Nationella mål har inte påverkat utbildningen på det sätt som förutsattes vid beslut om mål- och resultatstyrda skolor. Revisorerna föreslog att verket intar en mer offensiv hållning gentemot skolhuvudmän och skolor. Verket bör också utveckla sin egeninitierade tillsyn. Revisorerna konstaterade även att , också efter 1990-talets besparingar, är det OECD-land som satsar störst andel av sin bruttonationalprodukt på . Men enligt flera studier fördelas inte skolornas resurser efter elevernas behov. Revisorerna föreslog därför att regeringen tar initiativ till en oberoende utbildningsekonomisk analys samt ett program för att stödja skolornas arbete med att ompröva resursanvändningen. Programmet bör genomföras inom ramen för lärarnas avtalsenliga kompetensutveckling och omfatta bl.a. nationella mål, målavvikelser och negativa trender samt undervisningens kostnader och olika möjligheter att förbättra skolornas verksamhet. Slutligen föreslog revisorerna att regeringen får i uppgift att klargöra såväl kontrollerande uppgift som främjande uppgift. behandlade revisorernas förslag . Två motioner hade väckts med anledning av revisorernas förslag. behandlade yrkandena i ett antal motioner som hade lagts fram under den allmänna motionstiden och som avsåg de frågor som revisorerna hade tagit upp i sin skrivelse till . konstaterade i sitt betänkande att en rad åtgärder vidtagits av regeringen och och att arbetet med att förbättra kvaliteten i den svenska skolan fortsätter (1999/2000:UbU10). Bl.a. hänvisades till att regeringen hade inrättat dels en expertgrupp för ökad måluppfyllelse, dels för kvalitetsgranskning. tillsatte regeringen också en parlamentarisk kommitté för att se över skollagen (dir. 1999:15). Utskottet föreslog att inte skulle vidta någon åtgärd med anledning av revisorernas förslag. ställde sig bakom utskottets förslag (rskr. 1999/2000:179). En gemensam reservation lämnades från Moderata samlingspartiet, , som i huvudsak stödjer revisorernas förslag. Förslag 1998/99:RR9 revisorer genomförde på eget initiativ en granskning av utvecklingssamarbetet. Granskningen omfattade i huvudsak det bilaterala biståndet, särskilt anslagsformerna och medelstilldelningen, Sidas förvaltningsbistånd, utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer samt samarbetet med EU. Revisorernas förslag har behandlats av (bet. 1999/2000:UU2, rskr. I ärendet väcktes tre motioner. revisorer föreslog att regeringen genomför en total översyn av anslagsstrukturen för biståndet och utarbetar klara riktlinjer för när kostnader ska belasta administrations- respektive verksamhetsanslaget. En utvärderingsfunktion som är mer oberoende från biståndsorganisationen behöver stärkas. Vidare bör en oberoende utvärderare få i uppdrag att se över Sidas upphandling av konsulter. Regeringen bör få i uppdrag att närmare analysera samordningen mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram. Regeringen bör även regelbundet återkomma till med en redogörelse för hur svenska företag och institutioner hävdar sig i EU:s upphandlingar på biståndsområdet. Resultatet kan därefter ligga till grund för att avgöra om den nuvarande organisationen är tillräcklig. ansåg att revisorernas förslag om en översyn av anslagsstrukturen var väl motiverat och att ett tillstyrkande därför borde övervägas. I sammanhanget hänvisades dock till det s.k. med uppdrag att se över den finansiella styrningen och anslagen. En hänvisning gjordes även till den aviserade översynen av de biståndspolitiska målen. Däremot angav att en prövning av det nuvarande systemet för bemyndiganden inom biståndet borde göras. Enligt torde frågan om Sidas konsultupphandlingar kunna lösas genom vissa klargöranden i Sidas riktlinjer och en striktare tillämpning av dessa. biföll förslaget om en mer oberoende utvärdering och angav att översynen borde fokuseras på att stärka Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI). biföll revisorernas förslag om en utvärdering av samarbetet genom enskilda organisationer, med principer för urval och fördelning av medel mellan organisationer. Kopplingen mellan organisationernas benägenhet att söka EU-bidrag och Sidas årliga anslag borde även utvärderas. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg.omr. 7) framgår att regeringen inom har påbörjat en översyn av den utvärderingsverksamhet som finns utanför biståndsförvaltningen, med särkilt fokus på EGDI:s utvärderingsfunktion. Resultatet beräknas redovisas i budgetpropositionen . När det gäller enskilda organisationer pågår inom Sida ett metodutvecklingsarbete där, i dialog med enskilda organisationer, verktyg utvecklas för att bättre kunna analysera hur organisationer utvecklas och för att bättre kunna analysera resultaten. Med anledning av tillkännagivande har Sida fått i uppdrag att utarbeta kriterier för urval av ramorganisationer. Resultatet av arbetet rapporteras till regeringen . har genomfört en granskning av Sida:s upphandlingsverksamhet. Fler kritiska synpunkter framfördes av RRV, bl.a. att beloppsgränsen för direktupphandlingar är hög, att regler saknas om vem som har behörighet att genomföra upphandlingar samt vilken kompetens som ska finnas. Vidare framhölls att det var svårt att få en överblick över Sidas upphandlingar. revisorer gjorde en förstudie om internationella institutioners upphandlingar. Förslag 1998/99:RR10 Med anledning av det delegerade arbetsgivar- och kostnadsansvaret granskade revisorer myndigheternas lönekostnader. Förslaget till granskningen kom från finansutskottet. Revisorerna föreslog att regeringen ska ålägga myndigheterna att redovisa lönekostnaderna i sina årsredovisningar. Förändringar av lönekostnaderna ska kommenteras. Av redovisningen ska det framgå vilka kostnader som blivit följden av myndigheternas lönerevisioner och vilka kostnader som uppstått i samband med lönehöjningar mellan lönerevisionerna. Ett annat förslag från revisorerna var att myndigheterna ska redovisa vilka kollektiv-avtal för löner och andra anställningsvillkor som myndigheten tillämpar samt de för verksamheten väsentligaste kollektivavtalens kostnader och bidrag till verksamheternas resultat. Slutligen föreslog revisorerna att regeringen ska följa upp och analysera respektive myndighets löneutveckling och kostnaderna för denna i mål- och resultatdialogerna. Efter remissbehandling av revisorernas rapport, som presenterades , överlämnades revisorernas slutliga förslag till . behandlade revisorers förslag . Utskottet ansåg att frågan om myndigheternas lönekostnader dels är av stort allmänt intresse, dels att lönekostnaderna svarar för en stor del av myndigheternas utgifter. Det är därför motiverat att lönekostnaderna redovisas särskilt i myndigheternas årsredovisningar och inte enbart som del av personalkostnaderna. Utskottet hemställde att skulle ge denna bedömning till känna för regeringen. beslöt enligt utskottets förslag (rskr. 1999/2000:174). I Årsredovisning för staten för (skr. 1999/2000:150) redovisar regeringen, med hänvisning till revisorernas förslag, för att man fr.o.m. ämnar ombesörja att myndigheterna särredovisar sina lönekostnader i årsredovisningarna. Förslag 1999/2000:RR2 revisorer har på eget initiativ granskat hur och hanterar miljöaspekter vid investeringar i vägar och järnvägar. Revisorerna konstaterade att det finns brister i kvaliteten på och miljökonsekvensbeskrivningar. Revisorerna föreslog därför att regeringen ger verken i uppdrag att tillsammans utveckla en strategi för att höja miljökonsekvensbeskrivningarnas kvalitet och kontrollera att beskrivningarna används på det sätt som statsmakterna har avsett. Revisorerna framhöll också att miljöaspekterna måste finnas med under hela planeringsprocessen. Granskningen visade nämligen att många miljö-aspekter inte följs upp i planerna på ett tillfredsställande sätt. Revisorerna ansåg också att miljöeffekterna av färdiga projekt borde följas upp bättre. behandlade revisorers förslag (bet. 1999/2000:TU4). Tre motioner hade väckts med anledning av revisorernas förslag. Utskottet konstaterade att utvecklingen av trafiksystemet i syfte att uppnå en hållbar utveckling kräver att miljöfrågorna ges en tillfredsställande behandling. Med anledning av revisorernas förslag och aktuella motioner föreslog utskottet i ett enigt betänkande att skulle ge regeringen till känna att fortsatta insatser krävs för att utveckla planeringsprocessen för väg- och järnvägsinvesteringar. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1999/2000:146-148). Inom förbereds ett uppdrag till och som syftar till att förbättra hanteringen av miljöaspekter vid investeringar i vägar och järnvägar. Statligt stöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling Förslag 1999/2000:RR3 I rapporten /99:8 redovisade revisorer sin granskning av det statliga stödet till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. Stödet uppgår till . Stödet syftar till att öka omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle samt att bidra till ökad sysselsättning och kan endast sökas av kommuner och kommunalförbund. Beslut om stöd fattas av regeringen efter beredning av . I sin skrivelse till konstaterade revisorerna bl.a. att det var angeläget att förstärka inslaget av formella expertbedömningar i beredningsarbetet. Revisorerna föreslog därför att inkluderas bland de myndigheter som har ett regeringsuppdrag att biträda och kommunerna med bedömningar av de lokala investeringsprogrammen. Revisorerna föreslog vidare att regeringen i sina beslut om att inte bevilja stöd till lokala investeringsprogram informerar om bedömningar och motiv för avslag. Därutöver föreslog revisorerna att regeringen skulle redovisa för hur man har för avsikt att främja ny teknik och eller nya arbetsmetoder under återstoden av satsningen på lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling. bostadsutskott behandlade revisorernas skrivelse i betänkande 1999/2000:BoU4. I anslutning till skrivelsen hade fyra motioner väckts. Utskottet konstaterade att revisorernas granskning utgjorde en värdefull uppföljning och utvärdering av verksamheten och att de iakttagelser och förslag som lades fram i skrivelsen borde kunna bidra till att verksamheten ytterligare utvecklas. Utskottet fann det emellertid inte påkallat med ett tillkännagivande med anledning av revisorernas förslag eller de fyra motionerna. Utskottet konstaterade dock att regeringen i budgetpropositionen för angav att förslag till förändringar av regelsystemet för de lokala investeringsprogrammen kommer att föreläggas . Det var utskottets avsikt att hålla de frågor som revisorerna aktualiserat under fortsatt uppsikt. Regeringens återredovisning enligt utskottets önskemål skedde i budgetpropositionen . Av redovisningen framgår att regeringen, bl.a. mot bakgrund av revisorernas iakttagelser, har förändrat hanteringen av de lokala investeringsprogrammen. Samarbetet mellan och sektorsmyndigheterna har stärkts bl.a. genom att AMS har fått ett särskilt uppdrag att bistå i beredningen av kommunernas ansökningar. Även länsstyrelserna har fått en viktigare roll i beredningen. Enligt uppgift från har regeringen vidare förtydligat motiven till avslag på ansökningar, bl.a. genom mer utförliga skrivningar i regeringsbesluten. Producentansvarets betydelse i avfallshanteringen Förslag 1999/2000:RR4 Revisorerna granskade effekterna av det producentansvar för förpackningar som infördes (rapport /99:1: Producentansvarets betydelse i avfallshanteringen). Revisorerna konstaterade i granskningen att producenterna i huvudsak uppnått de nationella mål som regeringen beslutat för återvinning och återanvändning av förpackningar. pekade revisorerna på flera problem med det valda insamlingssystemet, bl.a. att antalet stationer är för få och att det är vanligt med nedskräpning vid stationerna. Revisorerna framhöll även att det brister i kommunikationen mellan producenter och kommuner samt att informationen till allmänheten är dålig. Flera kommuner har ansett det nödvändigt att själva genomföra flera av de åtgärder som egentligen åvilar producenterna bl.a. städning kring stationerna och informationen till konsumenter. Granskningen visade också att tillsynen och uppföljningen inom området behöver utvecklas samt att de nationella målen kan behöva brytas ned i regionala eller lokala mål. Revisorerna fann att kostnaderna för insamlingen är stora och att de drabbar såväl kommuner som konsumenter samt att kostnaderna tenderar att öka. Materialbolagens ekonomi är god och uppvisar vinster . Revisorerna föreslog i skrivelsen till att regeringen följer kostnadsutvecklingen och att regeringen tar initiativ till en samhällsekonomisk analys av producentansvaret för förpackningar. Revisorerna var tveksamma till miljöeffekterna av insamlingen. I skrivelsen föreslås därför att regeringen borde ta initiativ till ytterligare forskning inom området för att studera miljöeffekterna och för att bredda beslutsunderlaget när nya återvinningsmål övervägs. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade ärendet i sitt betänkande 1999/2000:MJU7. behandlades tre följdmotioner samt 24 motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet instämde till stora delar i vad revisorerna anfört och förordade med anledning av revisorernas förslag och överväganden samt ett antal motioner en bred översyn av producentansvaret. Regeringen har tillsatt en utredning för att göra en sådan bred översyn (dir. 2000:28). Utredningen ska redovisa uppdraget . Förslag 1999/2000:RR7 I granskningen Omorganisationer inom rättsväsendet (rapport /99:9) framkom kritik mot polisens och åklagarnas förundersökningsarbete. För att förbättra förundersökningarnas kvalitet föreslog revisorerna att utredningsarbetet skulle specialiseras inom närpolisområdena och att polisens utbildning i brottsutredning skulle förstärkas. Vidare föreslog revisorerna att tillsynen över polisens och åklagarnas förundersökningsarbete skulle öka. Revisorerna konstaterade att det problemorienterade arbetssättet fått begränsad genomslagskraft i polisarbetet. Utbildningen i det problemorienterade arbetssättet måste enligt revisorerna omfatta samtliga poliser. Vidare ansåg revisorerna att åklagarnas arbetsformer borde ses över och att den administrativa samverkan mellan åklagarkamrarna och tingsrätterna borde öka. Revisorerna föreslog att regeringen i kommande budgetpropositioner skulle redogöra för hur rättsväsendets utgifter utvecklats för att ge en översiktlig bild av den ekonomiska utvecklingen. Skrivelsen omfattade också rapporten av häktet i (rapport /98:7). I granskningen framkom att kriminalvården gjorde en vinst genom att lägga ned häktet i . För staten och för samhället i övrigt var det dock osäkert om det uppstod någon vinst. behandlade revisorernas förslag (bet. 1999/2000:JuU11). Sex motioner väcktes i ärendet. Utskottet föreslog fyra tillkännagivanden. Sålunda föreslogs att regeringen ska låta utreda frågan om ett oberoende organ som ska ha tillsyn över polisen och åklagarna. Vidare föreslogs att regeringen ska se över frågan om en specialisering av utredningsverksamheten inom närpolisen samt informera om hur det problemorienterade arbetssättet utvecklas inom polisen. Utskottet föreslog också att regeringen i samband med budgetpropositionen ska redovisa kostnadsutvecklingen inom rättsväsendets olika delar . Slutligen tillstyrktes förslaget om omfattande bedömningar av effekterna av förändringar inom rättsväsendet. beslutade i enlighet med betänkandet (rskr. 1999/2000:210, 211). I budgetpropositionen angav regeringen att såväl en utredning om en tillsynsmyndighet för bl.a. polisens och åklagarnas förundersökningsarbete som en översyn av brottsutredningsverksamheten kommer att göras. Regeringen beslutade att tillkalla en beredning med uppgift att verka för rättsväsendets utveckling. En huvuduppgift för beredningen är att undersöka möjligheterna att med bibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Beredningen ska också särskilt överväga på vilket sätt brottsutredningsverksamheten kan förbättras. Beredningen ska vidare uppmärksamma frågor om myndigheters lokalisering. Uppföljning av skrivelser till regeringen Regeringens redovisning av det militära försvaret Revisorerna har på eget initiativ jämfört informationen om försvaret i olika budgetpropositioner för att undersöka på vilket sätt redovisningen till riks-dagen har förändrats. Syftet med granskningen var att belysa vilken informa-tion om försvaret och den intresserade allmänheten hade fått gen-om budgetpropositionen. I granskningen fann revisorerna bl.a. att det i budgetpropositionen sakna-des information om vad den fredstida försvarsorganisationen bestod av.