frsrdg · GM04NR1 · 1999-01-01 00:00:00 — angående verksamheten 1998/99 NR1 får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 50:e session samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 4 - bärkraftig region inför 2000-talet - vi kan, vill vi, 5 50:e sessionen i 5.4 Generaldebatt, inklusive debatt om budgeten 5.5 Utrikes- och säkerhetspolitisk debatt 5.6 Frågestund med samarbetsministrarna 12 , musikpris och natur- och miljöpris Rekommendationer, yttranden och interna beslut antagna vid 50:e session 7TH Parliamentary Conference on Co-operation in the Baltic Sea Region Koncentration - prioritering - uppföljning - visioner inför 2000-talet har anpassat sin organisation till europeiska integrationens krav. Utrikes- och säkerhetspolitiken, som förut varit tabu vid rådets sessioner, intar nu en framträdande plats på den nordiska dagordningen. Individens fria rörlighet och trygghet vid flyttning inom , det nordiska kultursamarbetet, samverkan om forskning och utbildning utgör fortsatt tyngdpunkter i samverkan mellan de fem nordiska länderna och de tre självstyrande områdena. innehade ordförandeskapet i . Profilfrågorna var sysselsättning och miljö. Till dem har senare också lagts individens fria rörlighet i . Vid Oslo-sessionen övertog ordförandeskapet och i dess ordförandeskapsprogram prioriteras de arktiska områdena, naturens resurser och havets utnyttjande. Rådet bör vara en dynamisk och kraftfull församling som fokuserar på aktuella frågor med nordisk anknytning. Förutsättningen för att samarbetet skall lyckas är att det förankras i våra nationella parlament och att det nordiska samarbetet blir en angelägenhet för fler än rådets medlemmar. För att uppnå detta krävs ytterligare reformering av rådets arbete. Rapporten tar sin utgångspunkt i behovet av förnyelse och innehållsmässig koncentration av det nordiska samarbetet och påpekar att samarbetet måste anpassas till nya förutsättningar. Presidiet har ännu inte påtagit sig den ledningsroll av rådets verksamhet som reformprocessen förutsatte. Arbetet i behöver en högre grad av koncentration och detta kräver att presidiet tillsammans med ordförandeskapen i utskotten gemensamt utarbetar en verksamhetsplan för hela rådets verksamhet. En gemensam verksamhetsplan kan bidra till koncentration av rådets arbeten. En annan viktig uppgift för presidiet är att verka för en högre grad av prioritering i det nordiska samarbetet. Budgeten för det nordiska samarbetet har varit oförändrad och även för föreslås en oförändrad budgetram. Skall rådet kunna föreslå nya aktiviteter och öka koncentrationen på vissa områden måste rådet våga prioritera hårdare och framför allt omprioritera inom redan existerande verksamhet. Vi måste våga föreslå att vissa områden, som inte har samma aktualitet som tidigare, nedprioriteras till förmån för nya viktiga områden. Med små resurser är det än viktigare att kontrollera att de medel som sätts in i det nordiska samarbetet ger bästa möjliga "nordisk nytta". de beslut som fattas är därför en viktig angelägenhet för rådet. Om rådet skall vara effektivt måste vi se till att de beslut som tas också genomförs i praktiken. Här har vi parlamentariker en viktig uppgift i att ta upp de nordiska frågorna i våra respektive parlament. Visionerna för det nordiska samarbetet är troligen lika många som aktörerna på den nordiska arenan. Visionerna rör sig på flera nivåer: det är den nära, den som alltid kommer i främsta rummet, den nordiska nivån. Det är närområdesnivån som tenderar att uppta ett allt större utrymme. Det är den europeiska, som kommer att öka i betydelse inte minst genom österut, och den globala nivån. Visionerna rör ibland mer än en nivå då interaktionen mellan , närområdet, och världen ökar. En vision är att kunna ge barnen - morgondagens vuxna i - en verkligt fri rörlighet i såsom de samarbetsavtal som slutits avsett. Ännu finns mycket kvar att göra för att detta skall bli praktisk verklighet. En annan vision rör det utvidgade säkerhetsbegreppet. Det nordiska samarbetet kring säkerhet i är kopplat till stabiliteten i vårt närområde. I detta ligger den ekonomiska och sociala utvecklingen, kriminalitet, barnens villkor och miljösituationen i våra grannländer som i hög grad påverkar utvecklingen i hela . En tredje vision för det nordiska är god miljö och bärkraftig utveckling. I detta ligger också uppbyggande av en gemensam nordisk energimarknad med satsningar på rena och förnybara energislag. Visionen om en god miljö handlar också om den sociala miljön. Man skall känna sig trygg och säker som invånare i . Stöd för en demokratisk, ekonomisk och social utveckling som ger stabilitet i närområdet samt gemensamma insatser mot alla former av kriminalitet är delar i detta. Ytterligare en vision är rådets roll med hänsyn till ett framtida utvidgat EU. I ett utvidgat EU måste de nordiska länderna öka sina ansträngningar att samarbeta för att bättre kunna påverka utvecklingen till gagn för alla medborgare i . En global vision för det nya årtusendet är att samarbetsmodell och den värderingsgrund som denna bygger på kan vara modell för samhällsförändringar inom en mängd sektorer. Parlamentarikerna i kan dock inte ensamma klara av alla dessa utmaningar inför 2000-talet. Samverkan med och mellan de nordiska parlamenten måste öka som engagemanget för och förankringen av de nordiska frågorna måste bli djupare i de nationella parlamenten. Vid session i stod utrikes- och säkerhetspolitiken i fokus. i rådets historia hölls ett möte mellan rådets presidium och de nordiska utrikesministrarna. Det som förr var när mast förbjudet tillhör nu det kanske mest centrala på plenarförsamlingens dagordning. Vid sessionen lämnades också en försvarspolitisk redogörelse. Nordiskt försvarssamarbete inkluderar fredsbefrämjande insatser vid europeiska krishärdar, gemensamma fredsövningar, stöd till de tre baltiska staternas uppbyggnad av försvar, gränsbevakning och militär högskoleutbildning, gemensamma nordiska inköp av försvarsmateriel och samverkan på försvarsmiljöområdet. Det formella samarbetet mellan regeringarna i sker inom ramen för . Med tanke på hur viktigt samarbetet är på det utrikes- och säkerhetspolitiska området kan det vara intressant att notera att alla ministerkategorier utom utrikes- och försvarsministrarna sammanträder som ministerråd. Utskotten och kontrollkommitténs arbetsformer Utskotten, som motsvarar de tre hörnstenarna i det nordiska samarbetet som definieras i rapporten , har utvecklat sina arbetsformer för att täcka de betydligt större verksamhetsområden utskotten har att ansvara för i den nya organisationen. Som framkom redan i föregående års berättelse arbetar utskotten ofta i mindre arbetsgrupper eller med hjälp av rapportörer. Arbetsgrupperna och rapportörerna har klart avgränsade och tidsbegränsade mandat som upphör så snart rapport överlämnats till respektive utskott. Viktigt för utskotten nu är att hitta bättre former för samverkan mellan utskotten. För att undvika dubbelarbete när likartade frågor behandlas behövs en bättre samordning. Enligt rådets arbetsordning skall samråd ske mellan organ som behandlar samma fråga. Viss samordning sker genom att utskotten i sina arbetsgrupper inbjuder ledamöter i andra utskott att delta. Vanligt är också att utskotten inbjuds att delta i varandras seminarier och utfrågningar. Vad som däremot mindre ofta tillämpas är samordningsgrupper som består av medlemmar från flera utskott. Det är endast presidiet som kan tillsätta samordningsgrupper. Vad som också efterlyses i det nordiska samarbetet är en bättre samverkan mellan de nationella parlamentens utskott. Vid nästan alla rådets arrangemang inbjuds representanter för parlamenten utöver de parlamentariker som ingår i rådet. Försök har också gjorts att i anslutning till rådets möten arrangera träffar mellan olika riksdagsutskott. Så träffades t.ex. representanter för de nordiska parlamentens arbetsmarknads- och socialutskott i samband med rådets välfärdskonferens i . Ytterligare möten mellan olika utskott i parlamenten planeras. arbetar ofta med hjälp av utomstående konsulter och har regelbundet kontakt med presidiet och utskotten. Frivilligorganisationer och kultursamarbetet, film och medier och den nordiska välfärden har varit högt prioriterade frågor för . En särskild arbetsgrupp med uppgift att undersöka barn och ungas situation i tillsattes 1998 och fortsätter sitt arbete även . Viktiga frågor för har varit barn och ungas situation i närområden, brottsbekämpning i närområden samt miljö och energi. För kriminalitetsfrågorna hade en särskild arbetsgrupp tillsatts under svenskt ordförandeskap. Gruppens arbete ledde fram till en rekommendation om förebyggande och bekämpande av kriminalitet i och nordvästra . För att följa upp de föreslagna åtgärderna om barnens situation och kriminaliteten i våra närområden har särskilda rapportörer utsetts. har två arbetsgrupper, tillsatta av , avlagt rapport om nordisk konsumentpolitik respektive . En konferens om har arrangerats . Hög prioritet för utskottet har fortsatt också sysselsättningsfrågorna haft. Frågan om en bättre samordning av stödet till har aktualiserats av rådets kontrollkommitté. Kommittén har undersökt samordningen av de multilaterala och bilaterala nordiska insatserna inom sektorn hälsa och miljö i . En av presidiet högt prioriterad fråga är den nordliga dimensionen. En viktig uppgift för är att få till stånd en bättre samverkan inom inför viktiga avgöranden inom EU. Under de närmaste fyra och ett halvt åren kommer minst ett nordiskt land att antingen vara ordförandeland i EU eller ingå i trojkan. Det ger de nordiska länderna en unik möjlighet att påverka sina speciella profilfrågor som arbetslösheten, miljön och närområdena. Den nordliga dimensionen är central inte minst ur den aspekten att vi får med i samarbetet. Det är viktigt att de nordiska länderna kan fungera som brobryggare mellan och . Fortsatt hög prioritet har samarbetet med . har ett gemensamt möte mellan och ägt rum. Viktiga teman för mötet var den nordliga dimensionen, säkerhetspolitiken i och bekämpande av kriminaliteten. Vid ett möte mellan de två organisationernas presidenter uttalades prioritet för bl.a. kriminalitet och organiserad brottslighet, utbildningsfrågor, miljö- och energifrågor, EU-utvidgningen samt säkerhetspolitik i . arrangerar tillsammans med en . Viktiga teman är då samarbetet mellan och , kommunikation och välfärdsutveckling i . Andra viktiga frågor för presidiet är mänskliga rättigheter. För en varaktig fred i världen är demokratins utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och respekt för minoriteters rättigheter en förutsättning. med sina gemensamma värderingar bör kunna påverka demokratiutvecklingen och respekten för såväl mänskliga som minoriteters rättigheter i vårt närområde. Det utvidgade säkerhetsbegreppet har också fortsatt hög proritet. kommer att följa upp sina tidigare prioriterade områden, barn och unga, samt frivilligsektorn. För båda områdena har särskilda ar betsgrupper tillsatts som skall avlägga rapport före sessionen 1999 så att eventuella initiativ på respektive område kan antas vid sessionen. Andra prioriterade områden är kultur, film och media. Utskottet har för avsikt att anordna ett medieseminarium i och kommer också att följa upp rådets rekommendationer på film- och medieområdet. Särskilda rapportörer har tillsatts för områdena inre marknad ur ett regionalt perspektiv och globaliseringens effekter på kultur- och socialpolitiken. Givetvis kommer utskottet att arbeta med frågor kring den nordiska välfärdsmodellen. kommer fortsatt att fokusera på miljö, kriminalitet, barnens situation, situationen i och de baltiska staternas önskan om EU-medlemskap. Utskottet fortsätter sitt samarbete med och de lokala parlamenten i nordvästra , deltar i Östersjösamarbetet och följer utvecklingen i närområdet inklusive . Utskottet kommer att följa upp rådets rekommendationer om insatser för barn i närområden och om bekämpning av den ökande organiserade brottsligheten i vårt närområde och det hot den utgör för demokratin och den ekonomiska utvecklingen. Nya prioriteringar 1999 är miljösituationen i och Barents, miljö och hälsa, demokratiutveckling i närområdet och utveckling av skolsamarbetet runt . kommer fortsatt att högt prioritera livsmedelssäkerhet och konsumentpolitik, inte minst för att följa upp de rekommendationer som antogs under sessionen 1998. Utskottet kommer också att prioritera arbetsmarknadsfrågor och sysselsättning och har för detta ändamål tillsatt en särskild arbetsgrupp. Europeisk regionalpolitik är också ett område som utskottet kommer att ägna särskild uppmärksamhet. arrangerar utskottet tillsammans med en konferens om subregionalt samarbete i EU. granskningsuppdrag är uppföljning av rekommendationer. är ett samarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Samarbetet bygger på en överenskommelse mellan , , , och , det s.k. med senare genomförda ändringar. Rådet är initiativtagande, rådgivande och kontrollerande. Plenarförsamlingen utgörs av rådets 87 valda medlemmar samt av regeringsrepresentanter och möts till ordinarie session minst en gång . Plenarförsamlingen är rådets högsta beslutande organ. Den skall anta rekommendationer och yttranden, fastställa rådets arbetsordning, utse rådets presidium, bestämma utskottens antal och verksamhetsområden och ange plats och tidpunkt för nästa session. Extra session eller temamöte hålls när presidiet så beslutar eller när minst två regeringar eller minst tjugofem valda medlemmar begär det. Rösträtt i rådet har enbart de valda medlemmarna, dvs. Rådets presidium består av en president och högst tolv andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet utgör rådets högsta beslutande organ då plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet skall bereda övergripande politiska frågor, frågor om den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet och arbetsformer samt utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. På presidiet ankommer också att leda och samordna rådets verksamhet samt tillse att rådets verksamhet samordnas med verksamhet i de nationella parlamenten och i andra internationella organisationer. Rådet har tre utskott: , och . Utskotten förbereder ärenden innan beslut fattas av plenarförsamlingen eller presidiet. De behandlar medlemsförslag, regerings- och ministerrådsförslag, berättelser från nordiska institutioner, regeringarnas och ministerrådets meddelanden med anledning av antagna rekommendationer och inkomna skrivelser. Kommitténs uppgift är att utöva kontroll över verksamhet som finansieras via nordiska medel och svara för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen bestämmer. Kommittén svarar också för ärenden i samband med tolkningen av och andra nordiska samarbetsavtal samt rådets arbetsordning och andra interna stadganden. uppgift är att förbereda val som beslutas av plenarförsamlingen samt eventuella suppleringsval som presidiet förrättar på plenarförsamlingens vägnar. Varje lands valda medlemmar, suppleanter och regeringsrepresentanter utgör landets delegation i rådet. delegation består av tjugo medlemmar och tjugo suppleanter, valda av , samt de av regeringen utsedda representanterna. till delegationen förrättas och gäller för tiden till nästa val. Delegationen utser inom sig ordförande, vice ordförande och ett arbetsutskott. Rådets medlemmar och suppleanter väljs av parlamenten med hänsyn till partiernas styrkeförhållanden. Fördelningen av rådets förtroendeposter liksom olika ärenden, som är under behandling i rådet, dryftas och förbereds i partigrupperna inför beslut i rådets organ. Det finns fyra partigrupper i rådet: Konservativa gruppen, Mittengruppen, Socialdemokratiska gruppen och Vänstersocialistiska gruppen. Medlemmar Suppleanter () () () () () () () () (v) () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () () Ordförande i är () och vice ordförande (). I arbetsutskottet ingår förutom ordföranden och vice ordföranden (), (), () och (). Fördelning på utskott m.m. Presidiet (), president () () () (), vice ordförande () () () () () () () () () () () () () () () (), ordförande () () Möten Delegationen har under verksamhetsåret hållit sex möten och dess arbetsutskott sju möten. Delegationen har därvid diskuterat och följt upp rådets olika aktiviteter som t.ex. temakonferensen , presidiets seminarium om ekonomiska och monetära unionens betydelse för liksom rådets 50:e session. Såvitt gäller temakonferensen om miljö underströk delegationen behovet av en snabb uppföljning och avgav med anledning härav en skrivelse till rådets presidium i vilken man pekade på två viktiga uppgifter i det framtida arbetet på miljöområdet. Miljöoptimering i energisamarbetet och som instrument för en bärkraftig utveckling i med närområden var viktiga resultat av konferensen som de nordiska länderna borde arbeta vidare med. Delegationen har också tagit egna initiativ och inbjudit relevanta personer till delegationens möten. Så t.ex. hade representanter för inbjudits till delegationens möte för att informera om sin verksamhet. Aktuella projekt var bl.a. Nordplus-mini, ökade möjligheter att se nordisk TV, nordisk språkförståelse och den nordiska servicetelefonen "Hallå ". Diskussioner har också förts om rådets framtida arbetsuppgifter, struktur och den nationella uppföljningen av rådets beslut liksom frågan om delegationens ställning som politiskt valt organ. I den sistnämnda frågan har delegationen uppvaktat talmannen och därvid understrukit att delegationen själv beslutar om sin verksamhet. Vid möte antog delegationen en ny arbetsordning. Vid delegationens möte informerade i sin egenskap av nordisk samarbetsminister om viktiga frågor inför 50:e session och om Nordiska ministerrådets planer . Vid rådets 50:e session skulle ett möte äga rum mellan rådets presidium och de nordiska utrikesministrarna. informerade om att ministerrådets profilfrågor var dels nordisk samverkan för ökad sysselsättning, dels att göra och dess närområden till en hållbar ekologisk region. Viktiga områden var också inomnordisk rörlighet, undanröjande av gränshinder och gränssamarbetet i . Samarbetsministern framförde också att en nordisk servicetelefon invigts under det svenska ordförandeskapsåret. Servicetelefonens främsta uppgift var att hjälpa medborgare med praktiska problem vid flyttning inom de nordiska länderna. En utvärdering av projektet skulle göras . Vidare informerades om de planer som fanns att inrätta ett nordiskt informationskontor i . 4 - bärkraftig region inför 2000-talet - vi kan, vill vi, anordnade en temakonferens om miljöfrågor i . Konferensen var ett led i målsättningen att göra de nordiska samhällena ekologiskt bärkraftiga och även en uppföljning av Kyoto-förhandlingarna som syftade till att reducera utsläppen av klimatgaser och åstadkomma en global omställning för att öka användningen av förnybar och icke-klimatpåverkande energi. Målsättningen med temakonferensen var att tydliggöra och väcka debatt om de omfattande samhällsförändringar som krävs för att göra de nordiska länderna miljömässigt bärkraftiga ur såväl nordiskt som globalt perspektiv. Den skulle vara ett första steg för att påvisa vilka åtgärder som krävdes av de nordiska ländernas regeringar för att åstadkomma en bärkraftig utveckling. Konferensen samlade över 400 deltagare från och samt ett antal representanter för internationella organisationer. I fyra delkonferenser diskuterades klimatfrågorna, för , energifrågor samt konsumenten som pådrivande kraft. Ett stort antal inlägg hölls av särskilt inbjudna sakkunniga samt av ledande politiker, däribland statsminister , framlidna statsrådet och dåvarande miljöminister . Den avslutande debatten visade att det rådde en bred enighet om betydelsen av ett folkligt engagemang, dialog på alla nivåer och om behovet att involvera såväl producenter som konsumenter i processen samt att miljöansvar måste tas inom alla sektorer. Särskilt uppmärksammades behovet av en samordning mellan miljö och ekonomi. tillsatte efter konferensen en särskild arbetsgrupp för att ta fram förslag till åtgärder för att följa upp temakonferensen. Dessa förslag utmynnade i de rekommendationer från 50:e sessionen som redovisas under avsnitt 8 i denna berättelse. 5 50:e sessionen i Mot bakgrund av att 1999 övertar ordförandeskapet i lämnades statsministrarnas redogörelse av den isländske statsministern , som inledde med en historisk betraktelse över det nordiska kulturarvet och den gemenskap som lett fram till den nordiska politiska debatten mellan parlamentariker och ministrar, som var så unik i internationellt samarbete. Han såg optimistiskt på situationen i som helhet, som äntligen hade möjligheter till sådana kontakter och sådan frihet som endast demokratiska länder haft, även om gamla spöken från världsdelens historia gick igen på . För att skapa ett nytt måste man målmedvetet sträva efter att de normer och den ekonomiska och politiska integration som länge funnits i fick fotfäste i hela . Vidare gjorde han en översikt över det ökade ömsesidiga beroendet som medförde att skiljelinjen mellan utrikes- och inrikesfrågor inte var så tydliga som . Säkerhet, miljökvalitet, handel och ekonomisk välfärd i ett land eller en världsdel påverkades alltmer av beslut och händelser annorstädes på jorden. Därför måste man visa mod att utforma en nordisk hållning till aktuella problem, inte bara i utan även internationellt och globalt. Den planerade utvidgningen av EU leder till att det regionala samarbetets betydelse ökar och därmed det nordiska samarbetets roll i det europeiska. Mot bakgrund av 50-årsjubileet för FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna erinrade han om att statsministrarna vid ett möte antagit ett uttalande där de manade till gemensam insats och förnyad kraftansträngning för människornas grundläggande rättigheter och mot kränkningar av dessa. Statsministrarna hade också tillsammans med sina kollegor i de självstyrande områdena avgett ett uttalande om "Ett hållbart ". hade lagt stor vikt vid miljöfrågorna under sitt ordförandeskap. skulle följa upp denna prioritering liksom statsministrarnas uttalande och särskilt fokusera på havet, naturen och livet i de arktiska och västnordiska områdena. Omvärlden, inte minst vissa internationella miljöorganisationer, visade stundom bristande förståelse för sammanhangen mellan naturen och Västnordens ekonomier och deras rätt att utnyttja resurserna, inklusive havsdäggdjur. ordförandeskap framläggs ett målsättningsprogram som syftar till ett hållbart samhälle i med särskild fokus på de arktiska och västnordiska områdena. Detta tvärfackliga program innehåller en rad projekt avseende förnuftigt utnyttjande av områdets förnybara resurser och även samarbete med utbildnings- och forskningsinstitutioner och informationsinsatser för att öka omvärldens förståelse för livsvillkoren i de arktiska och västnordiska områdena. är även intresserat att få till stånd samar bete med bl.a. och om konkreta projekt av gemensamt intresse, såsom jordbruk, fiske, turism och transporter. Detta program stämmer väl överens med deltagande i arbetet inom och liksom med särskilda prioritering av den nordliga dimensionen inom EU. De nordiska medel som gick till samarbetet med och var begränsade men dock betydelsefulla så länge man såg till att ha en förnuftig arbetsfördelning och koncentration på de områden där de gjorde mest nytta. Det kommande ledde tankarna till vikingatiden, dvs. att det är fann den amerikanska kontinenten och och har påbörjat firandet av denna händelse tillsammans med hembygdsföreningar i . Vikingatiden var enligt statsministern en särskild blomstringstid för den nordiska kulturen, och samnordisk satsning för nordisk kultur och konst utanför borde ges högre prioritet inför .