frsrdg · GM04rr8 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt svaren är elevernas inflytande begränsat till klassresor, klasskassan och i någon mån utsmyckning av klassrummen. Tre fjärdedelar av eleverna är nöjda med denna situation. Men en rätt stor minoritet - var tredje till var fjärde elev - är det inte. Eleverna kommenterade flera påståenden om sina relationer till lärarna och till kamraterna. Elevernas svar visar att de viktiga relationerna är de som utvecklas gentemot kamraterna. konstaterar att lärarna är viktiga för en minoritet av eleverna. Övriga elever är ganska neutrala eller negativt inställda till sina lärare. I en sammanfattande analys framträder tre elevgrupper. En grupp består av nöjda och lyckliga elever som stortrivs med skolan. Gruppen utgör 7 och i skolår 9. En annan, större grupp är motpol till den första gruppen. Där är eleverna manuellt orienterade, missnöjda och olyckliga och trivs uppenbart inte i skolan. Gruppen utgör 7 och i skolår 9. Resterande elever tillhör en grupp som deltar i undervisningen utan att göra så mycket väsen av sig. Dessa elever är osynliga men också kritiskt inställda. Gruppen utgör ca en tredjedel av högstadieeleverna. 3.1.2 Elever som medforskare För att få en närmare uppfattning om hur eleverna ser på sina skolor har låtit 46 elever, 22 pojkar och 24 flickor, skriva brev till verket 7 av de 46 eleverna hade invandrarbakgrund. Studien är av kvalitativ karaktär. Vid urvalet strävade verket ändå efter att få olika kommuntyper och olika delar av landet representerade. Kommunerna och de skolor där eleverna gick representerar också områden av olika karaktär, t.ex. invandrartäta områden och områden med högutbildad befolkning. Eleverna skulle vara kunniga och villiga att skriva om skolan. Det rör sig således närmast om ett positivt urval av elever. Eleverna togs ut femte, sjunde och nionde skolår. Inför varje brev fick eleverna ett ämne att skriva om, t.ex. en vanlig dag, raster eller klassen. I övrigt skulle elevernas brevskrivning så långt som möjligt styras av deras egna definitioner och erfarenheter av verksamheten i skolorna. som studien har pågått har tagit emot totalt 526 brev. En slutrapport beräknas bli publicerad . Men breven har också analyserats löpande och tre delrapporter föreligger. Dessa är allmänna handlingar men har inte publicerats i skriftserie. kom rapporten inför skolans tid. Rapporten grundas på en analys av 46 brev. Ämnet för breven var en vanlig dag. Vid analysen av dessa brev framträder leda som det helt dominerande mönstret i både pojkarnas och flickornas beskrivning av sin vardag. Ledan är nästan uteslutande förknippad med tiden i skolan, medan tiden efter skolan beskrivs i positiva ordalag, med några få undantag. Undantagen är läxläsning och inrutade fritidsaktiviteter. De mer positiva delarna i skolan rör de praktiska ämnena, lunchraster och håltimmar samt oväntade inslag som bryter den dagliga lunken. Stress - som en kamp med tiden - framträder också, men i något mindre utsträckning. hade då fått in 189 brev. Med dessa brev och olika teorier som grund förs resonemang om vilka företeelser som skapar mening i elevernas tillvaro. Rapportförfattarna konstaterar att eleverna ofta skriver om sällsamma upplevelser. Med detta menas upplevelser som väcker elevernas uppmärksamhet genom att bryta av eller förstärka det dagliga. I rapporten konstateras att tiden i skolan är "kemiskt ren från sällsamheter". I slutet av rapporten konstaterar rapportförfattarna: Om inte skolan förmår möta de unga i deras meningssökande arbete och finner vägar att spinna på detta stoff också i det pedagogiska arbetet återstår bara symboliken - elever som låtsas vara elever och lärare som upprepar tomma ritualer. kom rapporten kram från mamma. hade då fått in 397 brev. I rapporten förs ett resonemang om hur eleverna skriver om stöd och krav, två motsatta krafter vilka framhålls som viktiga för att växa och mogna. Rapportförfattarna menar att i den goda skolan är dessa krafter i balans. För den enskilde läraren handlar det om att balansera mellan stöd och krav. I breven finns flera exempel både på lärare som eleverna tyr sig till och får näring från och på lärare som skapar förstämning. I slutet av rapporten konstaterar författarna: Man skulle önska att skolan var lite tydligare, att lärarna framträdde som mer skarpskurna gestalter, att man markerade gränser på ett mer positivt sätt t.ex. genom att läraren inför ett nytt läsår, förutom att förbereda eleverna inför de nya kunskapskraven också väcker deras nyfikenhet inför det främmande och spännande som väntar runt hörnet. Livsprojekt och studie, Elever som medforskare, är studier av mycket olika karaktär. De samlade resultaten av dessa båda studier tyder ändå på att har stora problem med att möta många elever utifrån elevernas egna förutsättningar och behov. På uppdrag av regeringen har genomfört två attitydundersökningar av skolväsendet /94 samt . Här återges resultat som rör elever och lärare i . Självfallet bör man vara försiktig med långtgående slutsatser om de förklaringar och problem som döljer sig bakom de redovisade uppfattningarna. I undersökningarna saknas också uppfattningen hos en viktig aktör på skolan, skolledaren. Redovisningen ger ändå en uppfattning om hur två viktiga grupper i skolan - eleverna och lärarna - upplever sin arbetsplats. 3.2.1 Positiva och negativa sidor Det positiva sidorna dominerar i redovisning av resultatet: De flesta eleverna och lärarna () uppger att de trivs i skolan. De flesta eleverna och lärarna () känner sig lugna och trygga i skolan. De flesta lärarna () och en något mindre andel elever () uppger att det är lugnt på lektionerna. Flertalet elever () tycker att de oftast möts med respekt av de vuxna i skolan. Främst tycks detta rikta sig till lärarna. Majoriteten av lärarna tycker att de möts med respekt av eleverna. De flesta eleverna anser att lärarnas undervisning är bra, att lärarna har tillräckliga kunskaper och att de är engagerade i sina ämnen. Fyra av fem elever tycker att de kan säga ifrån utan att behöva lida för det. Bakom de negativa sidorna står i många fall en mindre andel elever och lärare. Men de är många till antalet. I redovisning av resultatet framhåller professor risken med att låta sig förledas av höga genomsnittssiffror. påpekar att välfärdsstaten - inte minst skolan - griper så in i medborgarnas liv att marginalerna för misslyckanden måste vara små, om ens några. Skolan har problem med att förmedla viktiga aspekter för ett livslångt lärande. Bara drygt hälften av eleverna tycker att skolan ger dem verklig lust att lära sig mer senare i livet. Var tionde elev menar att det sällan eller aldrig är meningsfullt att gå i skolan. En fjärdedel av eleverna uppger att de alltid eller oftast känner sig stressade i skolan. av eleverna uppger att de utan lov är borta från skolan mycket eller ganska ofta och ungefär lika många elever tycker att endast några få lärare är engagerade i sina ämnen. Lärarnas förtroende för sina uppdragsgivare är lågt. av lärarna anser att kommunerna inte klarar av att ta ansvar för skolan. ten av lärarna anser att den lokala skolplanen har betydelse för deras arbete. Bara varannan lärare trivs bra med sin skolledning. Mer än hälften av lärarna tycker inte heller att skolledarna har betydelse som pedagogiska ledare. Nästan var tredje lärare anser sig inte kunna kritisera förhållandena på skolan utan att det drabbar dem själva. 3.2.2 Förändringar både till det bättre och till det sämre Jämfört med attitydundersökning framträder en mer positiv inställning till undervisningen vid undersökning. Eleverna är mer nöjda med undervisningen och fler elever tycker att lärarna lyssnar mer på dem än . Andelen elever som trivs bra med sina lärare och med andra vuxna i skolan har också ökat . Vid undersökning är det också fler lärare som anser att friutrymmet har ökat än som anser att det har minskat. En större andel lärare anser också att skolan gör mycket för att förhindra och motverka mobbning. Men både elever och lärare anser att klimatet i skolorna har hårdnat. Enligt både lärares och elevers uppfattning har problemen med mobbning, våld och rasism ökat. Varannan lärare anser också att problemen med bristande etik och moral i skolan har ökat. 3.3 resultat i internationell belysning Skolornas resultat kan bedömas på olika sätt. I revisorernas granskning bedöms resultat mot de nationella målen. Men resultatet kan också bedömas med hjälp av olika typer av internationella jämförelser. Internationella jämförelser kan bidra till en mer nyanserad bedömning av skolans resultat. Men det är inte okomplicerat att jämföra olika länders skolsystem. De internationella kunskapsmätningarna är inte alltid relaterade till de enskilda ländernas nationella mål. Möjligheterna att bedöma tidstrender försvåras också av att de grupper som skall undersökas och deltagande länder inte alltid kan hållas konstanta mellan undersökningstillfällena. deltar och har deltagit i ett antal internationella undersökningar som har anordnats av The international (). har genomförts av läskunnighet samt matematik och naturvetenskap. 3.3.1 IEA:s läskunnighetsundersökning /91 Under /91 genomfördes i IEA:s regi en undersökning av läskunnighet i och i 30 andra länder. Två åldersgrupper undersöktes. En yngre åldersgrupp omfattade alla barn i den årskurs där de flesta nioåringar gick under skolårets åttonde månad. En äldre åldersgrupp omfattade alla barn i den årskurs där de flesta fjortonåringar gick under skolårets åttonde månad. God läsförståelse bland elever i svenska skolor Enligt resultatet läser svenska elever mycket bra i jämförelse med eleverna i de andra deltagande länderna med undantag för faktatexter, där de svenska elevernas resultat låg tydligt under förväntad nivå. En jämförelse mellan den yngre och den äldre åldersgruppens resultat visade att en klar förbättring sker . Men denna jämförelse visade också att 8 fanns en grupp elever, 4-4,, som läste sämre än eleverna i skolår 3. Vid redovisningen av resultatet belyser hur några bakgrundsvariabler inverkar på elevernas läsning. Av studiens resultat kan inte utläsas att vare sig internationellt sett sena skolstart eller en låg frekvens av hemläxor i den svenska skolan inverkar negativt på elevernas läsutveckling. I urvalet av elever ingick en grupp elever, motsvarande , som inte hade helt svenskspråkig bakrund. Gruppen fick beteckningen invandrarelever. För de flesta av dessa elever var svenska deras andra språk. Jämfört med de övriga eleverna presterade invandrareleverna något sämre resultat i studiens läsförståelseprov. Jämfört med invandrarelever i andra länder presterade emellertid invandrareleverna i ett resultat som låg över det internationella medelvärdet. 3.3.2 Matematik och naturvetenskapliga ämnen På initiativ av IEA genomfördes den tredje internationella studien av matematik och naturvetenskapliga ämnen eller Mathematics and Science Study, förkortat till TIMSS. De två tidigare TIMSS-projekten var betydligt mindre omfattande både i fråga om deltagande länder och studiernas omfattning. Det tredje inriktades på tre åldersgrupper, varav en var den årskurs som hade flest 13-åringar. Totalt deltog 45 länder i den del av där 13-åringar studerades. Men endast 25 länder, däribland , uppfyllde alla ställda krav. Elevernas kunskaper testades med hjälp av både teoretiska och praktiska kunskapsprov. I den svenska redovisningen av resultaten från de teoretiska proven har även tagits med. Viss information samlades också in med hjälp av enkäter till elever, lärare och skolledare. - ett genomsnittsland i de teoretiska proven Enligt resultatet av de teoretiska kunskapsproven är ett genomsnittsland. I jämförelse med 26 undersökta länder placerar sig de svenska 13-åringarna i mitten när det gäller både matematik och naturvetenskap. Vid en nordisk jämförelse når de svenska eleverna ungefär samma resultat som de norska eleverna, men ett bättre resultat än eleverna i och . Bakom det genomsnittliga resultatet döljer sig rätt stora variationer för olika ämneskategorier. kommenterar resultatet med två synpunkter. För det första är de svenska elevernas resultat i linje med den tonvikt som fanns i dåvarande läroplan, Lgr 80. För det andra menar att skillnaderna mellan olika kategorier jämnas ut om elevernas prestationer följs upp under skolår 8. De svenska elevernas resultat är mer homogent än i andra länder. Det betyder att lågpresterande elever i når bättre resultat än lågpresterande elever i andra länder. Men det betyder också att högpresterande elever i når sämre resultat än högpresterande elever i andra länder. I de svenska elevernas resultat var också skillnaden mellan pojkar och flickor liten när det gällde matematik, men stor när det gällde naturvetenskap. Jämfört med den föregående i matematik och naturvetenskap, som genomfördes , visar de nu aktuella resultaten på en klar förbättring i matematik. I naturvetenskap syns däremot ingen större förbättring. på tredje plats i de praktiska proven I många länders läroplaner betonas ett aktivt, undersökande och praktiskt arbetssätt i undervisning och lärande. I betonades detta läroplan för (Lgr 80). För att komplettera resultatet av de teoretiska TIMSS-proven erbjöds de deltagande länderna att också delta i ett kunskapsprov med praktiska uppgifter i naturvetenskap och matematik. Sammanlagt 20 länder deltog i de praktiska proven, men endast 12 länder uppfyllde alla urvalskriterier. I de praktiska TIMSS-proven placerade sig de svenska eleverna på tredje plats efter eleverna i och . Vid redovisningen av resultatet konstaterade att eleverna klarade den praktiska hanteringen, men saknade tillräckliga kunskaper om begrepp och samband. En slutsats var att eleverna behöver mer träning i att motivera sina svar och redovisa sina tankegångar. menade att TIMSS-provens resultat föreföll ha ett samband med ländernas läroplaner. 3.3.3 Kunskaper i engelska i tre EU-länder På initiativ av det franska genomfördes /96 en jämförande utvärdering av den obligatoriska skolans undervisning i engelska i , och . I en del jämfördes och med identiskt lika uppgifter. I en annan del jämfördes och med identiska uppgifter. Till viss del ingick samma frågor och uppgifter i alla tre ländernas studier. I den svenska undersökningen riktades enkäter till ett urval av 977 elever 8. av dessa elever deltog inte. Från skolorna förklarades detta med att de aktuella eleverna inte hade deltagit i undervisningen. Vid redovisningen av resultaten konstaterar att en förvånande stor andel elever inte hade deltagit i den undervisning som läroplanen föreskrev. Enligt verket var det därför nödvändigt att göra reservationer i slutsatserna. Verket konstaterar också att bortfallet tyder på en viss brist på vana - och intresse - för utvärdering som inslag i undervisningen. Svenska grundskoleelever är duktiga i engelska Jämfört med de franska och spanska eleverna presterade de svenska eleverna ett betydligt bättre resultat på alla de skriftliga provuppgifter som studien omfattade. Kursplanemålen, språksyn och attityder till det engelska språket i samhället utanför skolan framhölls som förklaringar till ländernas skilda resultat. De svenska resultaten på kunskapsdelen var stabila över de olika aspekterna i språkfärdighet (läsa, höra, förstå, uttrycka sig etc.) och homogena sett över elevgruppen som helhet. Totalt var av eleverna i de deltagande länderna positivt inställda till undervisningen. De svenska eleverna föreföll något mer tillfreds med sin undervisning än de franska och spanska eleverna. I sin redovisning konstaterar att likvärdighetsmålet i svensk utbildning inte hade nåtts i och med att en så stor andel av eleverna inte hade fått den undervisning som läroplanen föreskrev. Verket konstaterar också att resurserna, mätt som lärare per elev, är jämförelsevis goda i den svenska engelskundervisningen varför resultatet borde kunna bli ännu bättre. Kompetensutveckling behövs bland lärarna En enkät riktades till de lärare, totalt 72 lärare, som svarade för undervisningen för de elever som ingick i urvalet. Enligt tyder de svenska lärarnas enkätsvar på att det behövs en större medvetenhet om kvalitetssäkring kring den egna undervisningen. Analyser och bedömningar av inlärning behöver avdramatiseras. För detta behövs, enligt , såväl attitydförändringar som metod- och kompetensutveckling bland lärarna. 3.4 omfattning och resurser 3.4.1 Elever, lärare och skolledare /98 fanns drygt 984 000 elever fördelade på knappt 5 000 skolor i . Antalet elever har ökat och väntas öka ytterligare fram t.o.m. /2002. beräknar att det då kommer att finnas 1 062 400 elever i . Antalet elever i fristående skolor har ökat successivt. /98 fanns nästan 27 000 elever i fristående skolor vilket motsvarade av det totala antalet elever i . /98 tjänstgjorde drygt 82 000 lärare i , motsvarande nära 74 300 heltidstjänster. av lärarna (omräknade till heltidstjänster) hade pedagogisk utbildning och nära tre fjärdedelar var kvinnor. I de fristående grundskolorna var andelen med pedagogisk utbildning . Under /98 fanns ca 3 980 skolledare i . Närmare två tredjedelar av dessa var kvinnor. I gruppen skolledare ingår rektorer - enligt skollagens 2 kap. 2 § - studierektorer och biträdande skolledare. Antalet skolledare minskade med , men har ökat med . En förskjutning har skett inom gruppen. Det ökade antalet skolledare utgörs främst av ett växande antal rektorer och biträdande skolledare. Antalet studierektorer har däremot minskat kraftigt. Undervisning kan ingå i skolledarnas tjänstgöring. Utvecklingen av antalet elever och lärare följs inte åt Lärartätheten - antalet lärare relaterade till antalet elever - ökade hos de kommunala skolhuvudmännen , men har minskat . minskade antalet lärare - omräknade till heltidstjänster - per 100 elever från 9,1 till 7,6 lärare, dvs. Enligt Kommunförbundets statistik fanns 1996 i i genomsnitt 13 elever per lärare (omräknade till heltidstjänster). Integreringen av skola och barnomsorg har fört in nya yrkeskategorier i med pedagogisk utbildning, bl.a. förskollärare och fritidspedagoger. Vad de nya yrkesgrupperna betyder för antalet vuxna i skolan - för undervisningen och för övriga aktiviteter - kan inte läsas ut av uppföljningssystem. uppgick de kommunala skolhuvudmännens totala kostnader för till ca . Inkluderas också kostnaderna för skolskjuts uppgick den totala kostnaden till . Den genomsnittliga kostnaden per elev var . Bakom detta genomsnitt döljer sig stora variationer. Den lägsta uppgivna kostnaden per elev var ca . Den högsta uppgivna kostnaden var nästan dubbelt så hög, ca . har studerat orsakerna bakom dessa skillnader och konstaterade att de främst kan förklaras av befolkningstäthet, andel barn i kommunen med utlandsfödda föräldrar, skolstorlek och kommunens skattekraft. Andra förklaringar var politiska prioriteringar och skilda redovisningsmetoder. Huvudmännen för fristående skolor redovisade en lägre genomsnittlig kostnad per elev, . Enligt uppföljning gick nära hälften av huvudmännens totala kostnader, , till undervisning och ca en fjärdedel till lokaler och inventarier. Undervisningskostnaden utgörs av lärarlöner. - - ökade den genomsnittliga kostnaden per elev med . - - har den genomsnittliga kostnaden per elev i stället minskat med i fasta priser. ligger den genomsnittliga kostnaden ungefär nivå. I diagram 3.1 illustreras utvecklingen av den genomsnittliga kostnaden per elev . Kostnad per elev och år i kommunala läsåren 1980-1997 (priser) minskade den genomsnittliga kostnaden per elev i med . Av tabell 3.1 framgår emellertid att förändringarna är ojämnt fördelade. Genomsnittlig kostnad per elev i kommunala skolor (prisnivå) tkr Förändring i procent 1991-1997 Undervisning 29,8 24,3 - Skolledning 1,7 *** Läromedel och bibliotek 2,1 2,4 + Skolmåltider 2,8 3,2 + Elevvård 0,9 *** SYO 0,3 0,2 - Lokaler 12,0 12,2 + Total *56,2 **50,9 - * 9,2 tkr ofördelade *** Underlag saknas ** 6,0 tkr ofördelade Den största registrerade besparingen rör undervisningskostnaden, dvs. Denna kostnad motsvarar ca hälften av den totala elevkostnaden och minskade , motsvarande ca per elev, . Procentuellt har kostnaden för studie- och yrkesorientering (SYO) minskat mer. Men denna kostnad utgör en mycket liten del av den totala elevkostnaden. Lokalkostnaderna har ökat motsvarande ca per elev och år. Lokalkostnaderna motsvarar ca en fjärdedel av den totala elevkostnaden. De ökade lokalkostnaderna motsvaras inte av bättre utrymmesstandard. minskade i stället den genomsnittliga lokalytan per elev med . Också kostnaderna för skolmåltider samt för läromedel och bibliotek ökade något . Det saknas underlag för att bedöma vad besparingarna har inneburit för satsningarna på skolledning och elevvård. Elevvården fick en ny, enhetlig definition 1995. Till elevvårdspersonal räknas fr.o.m. detta år enbart skolsköterskor, skolläkare, skolpsykolog och skolkurator. tillämpades en vidare definition. Inom pågår ett arbete med att utveckla olika indikatorer för att kunna jämföra medlemsländernas utbildningssystem. På grundval av uppgifter från de 29 sammanställer och publicerar publikationen Education at a glance. rapport är den sjätte utgåvan. Rapporten är baserad på 36 olika utbildningsindikatorer. Uppgifterna avser 1995. Till indikatorrapporten fogas en separat analysrapport, Education policy analysis. I redovisning kan tre sista år inte alltid särskiljas från gymnasieskolan. I sådana fall är det svårt att göra internationella jämförelser för dessa delar av det svenska utbildningssystemet. satsar mycket resurser på sin grundskola I genomsnitt satsade av sin bruttonationalprodukt på utbildning på grund- och gymnasieskolenivå . (I denna kostnad ingår också privata utbildningsinsatser.) satsade av sin bruttonationalprodukt på utbildning på dessa nivåer, dvs. i det närmaste mer. Uppgifter redovisades från totalt 39 länder. Inget OECD-land och endast ett land av de övriga länderna redovisade högre kostnader än på dessa utbildningsnivåer. var inom den genomsnittliga kostnaden per elev och år under det första till sjätte skolåret. redovisade en kostnad motsvarande nästan per elev och år på denna nivå, dvs. Uppgifter redovisades från tio länder utöver . Fyra men inget land bland övriga tio länder redovisade en högre årskostnad per elev på denna utbildningsnivå. (US-dollar har räknats om i respektive lands köpkraftsparitet.) Hög lärartäthet i den svenska Lärartätheten mäts inom som antalet elever i förhållande till antalet lärare, omräknade till heltidsanställningar. Under första till sjätte skolåret var den genomsnittliga lärartätheten i drygt 18 elever per lärare och . redovisade knappt 13 elever per lärare på denna nivå, dvs. högre lärartäthet än genomsnittet i . Redovisade uppgifter fanns från 33 länder, varav endast tre länder hade en högre lärartäthet än . Under sjunde till nionde skolåret var den genomsnittliga lärartätheten i knappt 15 elever per lärare . redovisade drygt 12 elever per lärare på denna nivå, dvs. lärartätheten var högre än genomsnittet i . Redovisade uppgifter fanns från 27 länder, varav 5 länder hade en högre lärartäthet än . Resursernas betydelse och behovet av att skolorna förändras analysdel behandlas bl.a. betydelsen av utbildningssatsningar i allmänhet och lärartäthet i synnerhet för utbildningens kvalitet och resultat. Där påpekas att utbildningsindikatorer inte ger någon uppfattning om utbildningens kvalitet. konstateras att de tre erfarenheter inte ger några entydiga svar på vilken betydelse resursinsatserna har för utbildningens genomförande. analysdel behandlas bl.a. behovet av att förändra skolorna så att de kan möta de utmaningar som följer av framtida krav på skolorna. Skolornas centrala betydelse för samhällets sociala och ekonomiska förändring poängteras. I rapporten betonas vikten av att lärarna innefattas i det förändringsarbete som behövs på skolorna och att lärarprofessionen utvecklas. har stora förändringar skett när det gäller skolväsendets ansvarsfördelning och den statliga skoladministrationen.