frsrdg · GM04RR9 · 1999-01-01 00:00:00 — Det politiska intresset har även varit något begränsat vad gäller redovisningsprojektet. Det har fått till följd att projektet har försenats och försvårats. Enligt Sidas bedömning har dock många av dessa begränsningar försvunnit eller håller på att försvinna vilket gör att redovisningsprojektet anses fungera bra . På uppdrag har Sida anlitat ett privat projektledningsföretag för att stödja finansministeriet i genomförandet av projektet och den svenska insatsen. Konsulter har anlitats dels för att utarbeta studierna under den inledande försöksperioden, dels för att därefter verka inom ramen för projektet. Vidare har Sida anlitat konsulter för att gå igenom projektet inför metodseminarier och inför nya sektoravtal. Sida är nöjd med konsultinsatserna i projektet. Sida har anlitat ett privat projektledningsföretag för att genomföra projektet. Projektledningsföretaget har upphandlats i konkurrens med andra anbudsgivare vid tre olika tillfällen; inför försöksprojektet, inför den inledande tvååriga insatsen (1994-1996) samt inför den nu pågående insatsperioden (1997-1999). Inför försöksprojektet skickade SIDA () ut anbudsinfordran till sex olika institutioner/företag. Tre av dessa lämnade in anbud. I och med att försöksprojektet försenades genomfördes emellertid ingen upphandling. skickade SIDA därför ut en ny anbudsinbjudan, till fyra olika institutioner/ företag (och tre privata konsultföretag). Från den svenska biståndsambassaden hade man meddelat SIDA att "redovisningsavdelning" (accountant generals office) hade uttryckt tydliga önskemål om att få som genomförandekonsult då man ville ha konsulter med stor erfarenhet från statlig redovisning. Tanzaniska representanter hade vid ett besök i träffat några potentiella konsulter och blivit mycket imponerade av RRV som drev ett liknande projekt i . Tre privata konsultföretag lämnade in anbud. meddelade i sitt svar att man inte saknade intresse för projektet och att man noga hade övervägt att lämna ett anbud, men att planeringstiden hade varit alltför kort för att verket skulle kunna mobilisera personal för den aktuella insatsen. Inför urvalet av konsult skickades kopior på anbuden till ambassaden/ biståndskontoret som i sin tur konfererade med . Oberoende av varandra kom SIDA, biståndskontoret och finansministeriet fram till samma val av privat konsultföretag. fattade SIDA beslut om konsultinsatsen. Inför den tvååriga insatsen under 1994-1996 genomförde SIDA ett särskilt anbudsförfarande. Samma privata projektledningsföretag som genomfört försöksprojektet anlitades. lämnade inget anbud men uppgav att om SIDA upphandlade det företag som tidigare kontrakterats skulle RRV bistå med stöd. (har därefter agerat som rådgivare till det privata företaget.) En ny konsultupphandling genomfördes . Sex olika konsultföretag (inklusive RRV och KomRev) inbjöds att skicka in anbud. Endast det projektledningsföretag som tidigare engagerats i projektet skickade in anbud. Anbudet uppgick till . I samband med upphandlingen av konsult anlitade Sida en jurist för att bedöma anbud, beräkna kostnader samt ge stöd till Sida i förhandlingarna med konsulten. Enligt uppgift från företrädare för Sida händer det att man använder externa jurister i samband med upphandlingar. En upphandlingsgrupp bestående av tre personer från Sida samt en representant från finansministeriet i värderade anbudet. Utfallet blev att det projektledningsföretag som hade skickat in anbud skulle få uppdraget. Motiveringen var att anbudsgivaren hade visat god förståelse för programmet samt att anbudsgivaren bedömdes ha en passande metod för att genomföra insatsen. Vidare bedömdes konsulterna ha förmåga att kunna samordna projektet. Till konsultens nackdel noterades en påtaglig svaghet rörande jämställdhetsfrågor samt att den föreslagna genomförandeplanen inte var tillräckligt utarbetad. Avtal tecknades med konsulten för en insats om . introducerade SIDA ett resultatbaserat styr- och rapporteringssystem för förvaltningsstödet till . har årliga resultatrapporter och åtgärdsplaner utarbetats i enlighet med Sidas riktlinjer. Svenska biståndsambassaden i är huvudansvarig för genomförande och uppföljning av det svenska redovisningsstödet. Företrädare för biståndsambassaden deltar i kvartalsmötena som rör redovisningsprojektet. Företrädare för Sida deltar i de årliga sektorgenomgångarna. Av en bedömningspromemoria framgår att de tanzaniska myndigheterna skall ges ett större ansvar för årsgenomgångar och utvärderingar . Erfarenheterna års sektorgenomgång visar att är på god väg att axla ett allt större ansvar för att genomföra projektet. Enligt Sidas bedömning utför ambassaden sina uppgifter väl. har ännu inte varit föremål för någon extern utvärdering. Tanken var att projektet skulle utvärderas av oberoende utvärderare , dvs. efter den första projektperioden. Syftet med översynen skulle vara att finna olika alternativ för fortsatt svenskt stöd till . En sådan utvärdering genomfördes emellertid inte. I stället valde Sida att genomföra en fördjupad uppföljning av projektet bestående av en gemensam LFA-övning följd av en intern resultatanalysrapport. Vidare genomfördes en oberoende bedömning av projektförslaget för redovisningsprojektet inför beslutet om fortsatt stöd under 1997-1999. Externt konsultstöd utnyttjades i processen. Inför utfasningen av projektet planerar Sida och att genomföra en utvärdering av projektet med hjälp av oberoende konsulter. Utvärderingen skall inriktas på frågor rörande resultat och effekter. Stöd till skatteförvaltningen i Insats: Institutionssamarbete med . Syfte och inriktning: Det övergripande målet med stödet har varit att medverka till att utarbeta ett effektivt skattesystem i samt att utveckla de administrativa rutinerna i syfte att förbättra systemet för uppbörd och kontroll. Insatsen har främst inriktats på kunskapsöverföring i form av seminarier, kurser, besök och rådgivning. Omfattning (): Den första insatsen inleddes . Nuvarande insats avser . En utfasning av skatteprojektet kommer att inledas alternativt 2003. Total kostnad/Sidabidrag: har utbetalats för insatser inom skatteadministrationen. Konsultinsatser: () har sedan insatsens början anlitats som institutionell konsult. Samarbetspart i : , () utgör ett av programländer. Till grund för samarbetet finns en av regeringen beslutad landstrategi. Samarbetet är bl.a. inriktat på att stödja den pågående ekonomiska och institutionella reformprocessen i . Syftet är att stödja den institutionella utvecklingen för att uppnå en effektivisering av den offentliga förvaltningen, främst på det ekonomiska och statsfinansiella området. Regeringen har fattat beslut om en ny landstrategi som gäller för . Av strategin framgår att samarbetet bör inriktas på fem områden: utveckling mot demokrati, fortsatta ekonomiska reformer, sociala och administrativa reformer, insatser i fattiga områden, stöd till miljö samt energiinsatser. Stöd till den ekonomiska reformprocessen Det ekonomiska reformprogrammet i har inneburit en snabb övergång till marknadsekonomi. inledde ett begränsat stöd till det ekonomiska reformarbetet. Till grund för Sidas stöd finns ett sektoravtal. Det nu gällande avtalet avser . Sektormålet är att stödja institutionell utveckling och effektivisering inom offentlig förvaltning. Statliga institutioner är huvudmottagare av stödet. har samarbetet vidgats betydligt och har omfattat fem större delinsatser; rörande skatter, statistikproduktion, samarbete med policyinstitutet (), utveckling av en handelshögskola samt distansutbildning i finansiell ekonomi på masternivå. Sedan mitten av har Sida, tillsammans med , även finansierat ett projekt som drivs av (), med syfte att förbereda införandet av moms i . Med omfattande problem i skattesystemet och med ett stort budgetunderskott, försökte införa ekonomiska reformer, vilka inkluderade skatteområdet, samt förbättrade administrativa rutiner. Skattemoralen i landet ansågs vara låg. Kunskapen hos de 30 000 skattehandläggarna betraktades som inadekvat, där av handläggarna inte hade erfarenhet av ekonomiska- eller skatteärenden. De vietnamesiska myndigheterna önskade utveckla ett komplett skattesystem, vilket ställer krav på ett system som är hållbart internationellt. kontaktade därför flera länder och organisationer. Genom långvariga kontakter har man fått ett stort förtroende för . har därigenom inbjudits till samarbete inom några av de mest centrala områdena för den ekonomiska, legala och administrativa omvandlingen. Initialt ansåg man från svensk sida att underskattade svårigheterna med att införliva nya skattelagar. Vidare poängterades att kanske inte var det ideala landet för vad gällde likhet i samhällsstruktur. De svenska insatserna föregicks av ett antal besök i . Representanter för mottagarlandet gjorde även ett antal besök i . Det övergripande målet för det svenska stödet till är att medverka till att utarbeta ett marknadsekonomiskt anpassat och effektivt fungerande skattesystem samt att utveckla de administrativa rutinerna för att förbättra systemet för uppbörd och kontroll. Stödet till skatteförvaltningen bedöms ligga i linje med målsättningar och riktlinjer för samarbetet med . Det första avtalet inom skatteområdet ingicks . De svenska insatserna har i huvudsak inriktats på kunskapsöverföring till skatteförvaltningen. Insatsen har främst omfattat seminarier, kurser, studiebesök och rådgivning i skattetekniska frågor, lagstiftningsfrågor och rådgivning på policynivå, uppbyggnad av ett internt utbildningssystem samt datorisering. Inför beslut om fortsatt stöd till skatteförvaltningen för bedömde Sida att den föreslagna insatsen var relevant i relation till de problem som står inför. Inom skatteområdet ansågs det dock finnas vissa risker vad gällde införande av moms . () uttryckte kritik mot val av olika momsslag. Vidare ansåg IMF att den föreslagna planen för genomförande var alltför optimistisk. fann kritiken obefogad. Sida bedömde efter överläggningar med att man, trots IMF:s kritik, skulle stödja förslag till införande av moms. Mottagaren har pekat på behovet av att förbättra IT-kapaciteten i den vietnamesiska skatteförvaltningen. lät därför Sida genomföra en särskild bedömning av relevans och nytta av en föreslagen IT-investering. Bedömningen gjordes av två oberoende konsulter. I rapporten rekommenderar konsulterna att Sida ger stöd till IT-utvecklingen i enlighet med den förfrågan som framförts. beslutade Sida om en insats. En oberoende utvärdering av skatteinsatsen beräknas göras . Därefter beräknas utfasningen inledas alternativt . Den vietnamesiska skatteavdelningen (GDT) har med stöd av konsulter från utarbetat projektdokument för de olika avtalsperioderna. Sida har alltsedan insatsen inleddes anlitat () som institutionell konsult. Upphandling har skett genom förhandlingsupphandling. Konkurrensupphandling har aldrig varit aktuell eftersom redan från början gjorde klart att det just var den svenska skatteförvaltningen man önskade samarbeta med. RSV har inte haft någon långtidsstationerad rådgivare i . Samarbetet har i stället genomförts med hjälp av korttidskonsulter och genom täta kontakter mellan ländernas skatteförvaltningar. Enligt Sida är förtroendet mellan de båda institutionerna ömsesidigt vilket anses vara en viktig orsak till skatteprojektets framgång. Sida, ambassaden och bedömer att har utfört sina uppdrag på "ett synnerligen professionellt sätt, och har lyckats med att kombinera sina roller som rådgivare och partners". genomfördes en fördjupad studie av skatteprojektet genom ett privat konsultbolag. Bolaget upphandlades genom anbud. lät Sida genomföra en särskild bedömning av relevans och nytta av en föreslagen IT-investering. Bedömningen genomfördes av ett privat konsultbolag. I samband med upphandlingen av konsult för den planerade IT-insatsen anlitades ett internationellt revisionsbolag i för att på ambassadens uppdrag assistera den vietnamesiska skatteförvaltningen. Upphandlingen gjordes i form av en konkurrensupphandling inom . Ambassaden i har ansvaret för att löpande följa upp insatserna som sedan utgör grunden för de utvärderingar som genomförs med assistans från Sidas avdelning som handhar förvaltningsstöd. Enligt Sida är erfarenheterna från samarbetet med i skattefrågor mycket positiva. Det svenska stödet bedöms ha resulterat i att skatteförvaltningen har lyckats följa med i den snabba omvandlingen från det tidigare centralplanerade ekonomiska systemet till ett mer marknadsanpassat system. Skattesystem och skatteförvaltning har förstärkts, bl.a. vad gäller uppbörd och kontroll. Svenska erfarenheter har använts i samband med utformning av momslagstiftning och bolagsskatt. , då projektet pågått , ålade SIDA RSV att göra en begränsad genomgång och analys av de resultat som uppnåtts i relation till de mål som formulerats i projektdokumentet. RSV framförde i resultatanalysen att rollfördelningen i projektet mellan () var oklar. Samarbetet skedde enligt RSV med GDT men villkoren för detta samarbete hade dikterats av finansministeriets Informatic Commission. En förklaring till detta kunde vara att Informatic Commission är ansvarig för den allmänna datoriseringspolicyn. I stort ansåg man emellertid att kontakterna varit goda vad gäller utvecklandet av skattelagarna och omorganiseringen av skatteförvaltningen. Omorganiseringens huvudsakliga mål var att separera administrativa funktioner från policyskapande funktioner. Enligt Sida finns dock än policyinriktade personer kvar i skatteförvaltning. genomförde ett konsultbolag på SIDA:s uppdrag en fördjupad studie av projektet. I studien påpekades att reformer inom skattesystemet och förvaltningen är en långsiktig process och att det därför var svårt att peka på effekterna . Av studien framgick att många av de förändringar som genomförts, av skattesystemet och administrationen, har påverkats av projektets aktiviteter och att samarbetet bedömdes vara effektivt. Konsulterna rekommenderade en fortsättning av insatsen med i huvud sak samma inriktning som . Vid genomgången noterades att Sida inte hade fått alla projektrapporter före genomgången. Vad gäller skatteinsatsen framfördes att projektet genomförts med goda resultat och enligt planerna. Samordning av insatser inom finansministeriet diskuterades, och från svensk sida betonades vikten av samordning samt att det är mottagaren (finansministeriet) och projektledaren som ansvarar för samordningsinsatserna. Stöd till polisutbildning på och i Insats: Utbildning av civilpolis på och i . Sedan starten har stödet haft karaktären av en kortsiktig insats och genomförts i form av fristående kurser. Utbildningen har bl.a. omfattat kurser i kriminalteknik, trafikfrågor, folkrätt/mänskliga rättigheter inklusive barns rättigheter, styrnings- och organisationsfrågor samt kurser riktade till kvinnliga poliser. Syfte och inriktning: Stödja fredsprocessen genom att förbättra polisens kompetens och agerande, framför allt vad gäller rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Omfattning (): Samarbetet inleddes . Pågående projektperiod avser budgetåren 1998 och 1999. Total kostnad (Sida): Från starten fram till slutet av 1997 har Sida betalat ut . För har utbildningsinsatserna budgeterats till . Konsultinsatser: har anlitats för att genomföra utbildningsinsatserna. Samarbetspart: Palestinska polisen (the Palestinian Force, PPF). har beviljat stöd till insatser på och i . Till en början utgick stödet i första hand genom svenska enskilda organisationer och till insatser inom hälso- och rehabiliteringssektorn. undertecknade och /PLO ett principavtal som innebar ett första steg mot palestinskt självstyre på och i . Med anledning av den förändrade situationen i området beslutade den att utöka sitt bistånd och bredda insatserna till att även omfatta stöd till institutionsuppbyggnad. lät SIDA utarbeta en särskild landrapport med förslag till en strategi för svenskt bistånd till och . Målen för svenskt utvecklingssamarbete med och är att främja en fredlig utveckling, stärka fredsprocessen samt bidra till uppbyggnaden av ett demokratiskt samhälle. På grund av den osäkra politiska situationen i området och bristen på framsteg i fredsförhandlingarna har emellertid biståndet till det långsiktiga uppbyggnadsarbetet av institutioner och samhällsstrukturer försvårats och försenats. De nu gällande riktlinjerna för utvecklingssamarbetet avser . Stöd till utbildning av den palestinska polisen lämnar stöd till utbildning av palestinsk civilpolis. bidrar därmed till FN:s fond för brottsförebyggande insatser (United Nations Crime Prevention and , UN-CPCJF) och den internationella utbildningen av palestinska civilpoliser. Samarbetet har sedan starten byggt på efterfrågan från den palestinska polisen. För att undvika att de internationella utbildningsinsatserna överlappar varandra har insatserna samordnats genom i de ockuperade områdena (United Nations Special Coordinator in the Occupied Territories (UNSCO). Det primära syftet med det svenska stödet till den palestinska civilpolisen är att stödja fredsprocessen. Polissamarbetet avser dels institutionsutveckling, dels stöd till demokratiutveckling och ökad respekt för principerna om mänskliga rättigheter. En utgångspunkt för det svenska biståndet är att förbättra civilpolisens kompetens och agerande, bl.a. vad gäller rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Stödet till uppbyggnad av en kompetent palestinsk poliskår bedöms ligga väl i linje med regeringens riktlinjer för de svenska insatserna. I de nu gällande riktlinjerna för 1998-2000 förespråkas fortsatt stöd till den palestinska polisen som ett led i att stärka demokratin och främja en fredlig utveckling. Det svenska stödet till den palestinska civilpolisen har givits i form av fristående kurser () i bl.a. kriminalteknik, mänskliga rättigheter och trafikpolisverksamhet. Stödet till den palestinska civilpolisen måste kunna anpassas till förändringar i det politiska läget i området. Sedan starten har stödet därför haft karaktären av en kortsiktig insats och planerats utifrån ett kortsiktigt perspektiv. Insatsen initierades i samband med PLO-ledaren besök i . PLO framförde önskemål till den om stöd till utbildning av palestinsk civilpolis. Regeringen beslutade därefter att ge SIDA i uppdrag att ingå avtal med för en utbildningsinsats. SIDA skulle i ett inledande skede få disponera högst för en insats. Tanken var att genom skulle genomföra utbildningsinsatser för palestinska civilpoliser inom olika ämnesområden (bl.a. kriminaltekniska undersökningsmetoder, trafikpolisverksamhet och ledarskapsutbildning). Utbildningsinsatserna skulle genomföras efter överenskommelse med PLO:s högsta ledning eller med en särskilt anvisad myndighet. lät SIDA genomföra en första bedömning av möjligheterna att utforma ett utbildningsstöd. Därefter fick i uppdrag att utarbeta och presentera en aktivitetsplan med ungefärliga uppgifter om arbetets handläggning, tidsplanering och beräknade kostnader. Uppgifterna användes som grund för ett kontrakt mellan SIDA och . fattade SIDA beslut om stöd till utbildning av palestinsk polis inom den av regeringen fastställda ramen om , . spelade en pådrivande roll i det inledande planeringsskedet. SIDA fick t.ex. tydliga direktiv om att ärendet skulle ges högsta prioritet. Allmänt sett är det ovanligt att har en aktiv roll i initierings- och beredningsskedet av ett enskilt projekt. Departementet kopplas emellertid alltid in om det, som i det aktuella fallet, finns en stark politisk dimension i ett projekt. Alltsedan projektet inleddes har två personer på Sida och två personer på Generalkonsulatet i handlagt de svenska stödinsatserna. Sida har anlitat den svenska för att genomföra kurser för den palestinska civilpolisen. På och i är det den palestinska polisen som har det övergripande och praktiska ansvaret för projektet. I den palestinska polisens ansvar ingår att välja ut elever till kurserna, hålla med kurslokaler, garantera att eleverna får tid att ägna sig åt utbildningen samt att underlätta för eleverna så att de får möjlighet att utnyttja sina nyvunna kunskaper. inledde arbetet och fortsatte med olika kurser. med såväl mottagaren som löpte ut . utarbetade Sida riktlinjer för nya utbildningsinsatser. På grund av att man på Sida inte hade fått en formell förfrågan om fortsatt stöd från de palestinska polismyndigheterna kunde Sida inte upprätta ett formellt kontrakt med om fortsatt utbildningsstöd. En ansökan med översiktlig budget och annat underlag beräknades inkomma . I väntan på en formell förfrågan från palestinsk sida satte i gång med utbildningsinsatser utan formellt kontrakt med Sida. finansierade insatserna med egna medel. På Sida menar man att det i vissa lägen är nödvändigt att försöka få till stånd flexibla lösningar i de fall då mottagaren inte inkommer med en skriftlig förfrågan . I det aktuella fallet bedömde Sida att man genom diskussioner med mottagaren hade nått en samsyn om vad den planerade insatsen skulle omfatta. I stället för att stanna upp projektet och invänta en skriftlig förfrågan valde Sida att låta projektet fortsätta löpa. En skriftlig förfrågan inkom och ingick Sida avtal med om ett fortsatt stöd och halva 1997. Den palestinska polisens förfrågningar om fortsatt stöd har allmänt varit bristfälliga och utgjort mycket begränsade beslutsunderlag. På Sida har man dock tagit hänsyn till bristen på kapacitet hos mottagaren vad gäller att utforma fullgoda beslutsunderlag. Även i samband med förlängning av insatserna inkom den palestinska förfrågan om fortsatt stöd . I väntan på en palestinsk förfrågan förlängde Sida därför kontraktet mellan Sida och (för perioden 1997). Kontraktet förlängdes , dvs. i efterhand då avtalsperioden i princip redan var slut. (Orsaken var att ansvarig handläggare på Sida var tjänstledig för studier .) Underlag för ett nytt kontrakt med utarbetades därpå för en ny avtalsperiod under 1998-1999. lät Sida genomföra en projektidentifieringsmission för att studera den genomförda utbildningen samt förutsättningarna för fortsatt stöd och . Uppdraget genomfördes av en polis från , en oberoende konsult och den tjänsteman på Sida som handlägger den svenska insatsen. Projektidentifieringsmissionen belyste svårigheterna i att mäta resultaten av den genomförda utbildningen, bl.a. på grund av bristfälligt statistiskt underlag. Vid genomgångar med representanter för den palestinska polisen framkom dock att det svenska utbudet ansågs vara väl anpassat till det behov och den efterfrågan som fanns. Vidare framkom att det hade märkts klara förbättringar i den palestinska civilpolisens (framför allt trafikpolisens) agerande som bidragit till polisutbildningen. Deltagarna i projektidentifieringsmissionen rekommenderade fortsatt stöd i form av fristående kurser, att kurserna skulle bli längre samt att de skulle innehålla regelbundna inslag om mänskliga rättigheter. meddelade Sida att de hade fortsatt intresse av att medverka vid instruktörsutbildning av bl.a. trafikpoliser och kriminaltekniker inom den palestinska polisen i enlighet med det förslag som den palestinska polisen hade inkommit med. beslutade Sida om fortsatt stöd till utbildningen av den palestinska civilpolisen (för 1998-1999) till en högsta kostnad om . I beslutet betonades att frågan om polisens roll avseende mänskliga rättigheter särskilt skulle uppmärksammas vid beredningen av insatsen. De svenska kurserna bedöms vara mycket framgångsrikt genomförda. Av Sidas bedömningspromemorior framgår att klara förbättringar i bl.a. trafikpolisens framförande och agerande har kunnat märkas som har givit stöd till den palestinska civilpolisen. Vidare konstateras att alla inblandade parter, dvs. den palestinska polisen, UNSCO (), Generalkonsulatet i , och Sida är av den uppfattningen att stödet till den palestinska civilpolisen har fungerat mycket bra och att stödet har varit mycket uppskattat av mottagarna. Även från det internationella givarsamfundet har man uttryckt beröm över den svenska insatsen.