frsrdg · GM04rj1 · 1999-01-01 00:00:00 — har i budgeten avdelat för att stödja symposier, seminarier och forskningsinformativa insatser. behandlades 109 sådana ansökningar varav 29 hade inkommit från kvinnliga huvudsökanden. 69 ansökningar, av vilka 17 var ingivna av kvinnliga forskare, beviljades ett sammanlagt belopp på . 7 ansökningar är bordlagda. Härutöver har ytterligare anvisats ur Jubileumsdonationen till symposieinsatser ur den extraordinära avsättningen på . Många av de forskningsprojekt som stöder belyser problem som är av allmänt samhälleligt intresse. Det är angeläget att forskningsresultaten blir kända i samhället och blir föremål för diskussion, kritisk granskning och användning. RJ har därför på olika sätt försökt medverka till att sådant informationsutbyte underlättas. har flera både nationella och internationella aktiviteter bedrivits i syfte att följa och sprida kännedom om den forskning som stöds och att stimulera informationsutbyte om forskningsresultat mellan olika grupper i samhället. har stött en rad insatser som har en relation till som kulturhuvudstad. Bland sådana insatser kan nämnas forskningsinformativa insatser med anknytning till , bl.a. utställning om matematiken och kulturen, i samarbete med Kungl. konferens anordnad av om Konstruktion och förändring - genusaspekter på vetenskapen Kosmisk strålning pågår. Detta projekt var ett experimentellt möte mellan arkitektur, skulptur, poesi, musik, fysik och vetenskap anordnar även egna symposier och seminarier (ibland tillsammans med något annat forskningsstödjande organ inom eller utom landet) i syfte att identifiera forskningsbehov, kartlägga eller presentera kunskapsläget inom ett visst område. RJ medverkar även i olika forskningsinformativa aktiviteter. En mera regelmässig sådan aktivitet är det årliga stödet till utgivningen av Forskning & Framsteg. Här skall kortfattat anges exempel på några aktiviteter som RJ tagit initiativ till eller aktivt medverkat i . I samarbete med talman har RJ genomfört en seminarieserie om folkstyrets problem och villkor. Seminarieseriens tema rubricerades - demokratins hjärta? Under fyra seminariekvällar har ledamöter under talman ledning erbjudits analyserande anföranden av statsvetare och journalister. Vid det första seminariet om och den politiska dagordningen som ägde rum medverkade docent och fil.dr , statsvetenskapliga institutionen, , redaktören vid och professor , masskommunikation, . Vid nästa seminarium, , föreläste professor , Skytteanum, , över ämnet - samarbetsdemokrati eller majoritetsdemokrati?. Han tog sin utgångspunkt i den för dagen nypublicerade boken Om vår tids demokratisyn, , som utgivits inom ramen för det av RJ stödda forskningsprojektet . Chefredaktör , , kompletterade bilden med sin på erfarenhet baserade kunskap om funktionssätt. Efter valet, , var det dags för det tredje seminariet om och den Europeiska Unionen. Har demokratin gränser? var den fråga som då fick sin belysning av docent , statsvetenskapliga institutionen, , och professor , statsvetenskapliga institutionen, . Till deras båda inlägg gavs fristående kommentarer i ämnet av redaktör , , och chefredaktör , . Det avslutande seminariet kommer att genomföras under . Ett annat samverkansprojekt med riksdag som inletts avser att söka utröna varför vissa kategorier av ledamöter - t.ex. yngre kvinnor - efter endast en mandatperiod väljer att lämna . Att representera folket: yrkesbana eller sidospår i karriären? utförs av forskarna , statsvetenskapliga institutionen, , och , statsvetenskapliga institutionen, . Områdesgruppen för kapitalmarknadsforskning i samverkan med () anordnade ett symposium i om betydelse för svensk ekonomi. Syftet var att öka intresset för forskning om hur olika obeståndsfrågor påverkar svenskt näringsliv. Man ville dessutom inventera kunskapsluckor och undersöka forskningsbehovet. Ett annat syfte med symposiet var att skapa en mötesplats för forskare, forskningsintresserade praktiker och politiker. Första dagens välkomstanförande hölls av områdesgruppens ordförande professor , som därtill var moderator för det första temat som behandlade Lagstiftning. Detta tema inleddes av professor , som belyste arbete på en ny förmånsrättsordning. Nästa tema behandlade Mikroförhållanden och psykologiska förhållanden under docent ledning. Den andra dagens inledande tema behandlade Makroförhållanden. Docent var både moderator och ansvarig för temats anförande om Konkursens orsaker. Vid det avslutande temat om Konkursrelaterad brottslighet under ledning av professor presenterade bl.a. professor en studie om relationen mellan ekonomiska brott och konkurs. För den uppsummerade diskussionen svarade , f.d. VD för . En omfattande dokumentation av symposiet är under tryckning. Under årets sista månad anordnade områdesgruppen i gemensamt med ett symposium om Risk Allocation and EMU. Den mycket stora uppslutningen, ca 250 deltagare, hade naturligtvis ett samband med att EMU inleddes /99. Målgruppen var forskare, bankekonomer, ekonomer vid kreditinstitut och riksdagsledamöter. Symposiet inleddes av ledamoten i områdesgruppen professor , i , som haft huvudansvaret för planeringen. Under rubriken and the Changing Structure of Macro Risks höll professor , , , ett anförande som kommenterades av chefen för forskningsenheten vid riksbank . Professor , , , talade över ämnet Risk Structure and Portfolio Choice in and out of EMU. Professor , i , var kommentator. Professor , Insead, diskuterade Currency Risk in and out of EMU, något som kommenterades av ekon.dr , riksbank. var det dags för t.f. professor , i , att anlägga ett nordiskt perspektiv på The Euro and Portfolio Choices. Hennes anförande diskuterades av vice VD , . Symposiets avslutande anförande hölls av professor , , och kommenterades av , i . Dagen avslutades med en diskussion huruvida det spelar någon roll om man är innanför eller utanför EMU. Under ordförandeskap av docent , i och , deltog professor , , tillika ordförande för , professor , professor samt direktör , . Områdesgruppen för forskning om konst och gestaltning Den andra områdesgruppen, den för forskning om konst och gestaltning, har, liksom föregående år, i huvudsak arbetat med tre områden: forskning om kulturpolitik i vid mening forskningsprogram inom arkitektur, form och formgivning relationen mellan forskning, kulturinstitutioner, kulturutövare samt utbildningar med inriktning mot kultursektorn. Under den första punkten har arbetet varit fokuserat på planering, genomförande och uppföljning av tre seminarier i anslutning till on Cultural Policies i den 30 mars-den 2 april 1998. Ansvaret för detta synnerligen omfattande arbete har åvilat ledamoten av områdesgruppen professor . En rapport från de tre seminarierna föreligger (for Human Development. & 1998), varför här endast ges en summarisk redogörelse. Det första seminariet, Development: The for a New Agenda, hade som utgångspunkt de utmaningar som låg i forskningskapitlet slutrapport skapande mångfald från FN:s världskommission för kultur och utveckling. Professor stod för inledningen och hade det sammanhållande ansvaret för seminariet. Huvudanförandena hölls av professor , , , och ordföranden i ERICArts , , , och professor , , . Övriga paneldeltagare var professor , UK, statssekreterare , , Yoro K Fall, director of , , f.d. medlem av the World Commission for Culture and Development, och professor , f.d. direktör för Planning Office, . Bland de slutsatser som betonades vid seminariet var att det på global nivå borde utarbetas en "agenda for culture in sustainable development" liknande inom miljöpolitikens område. Arbetet inom detta problemkomplex bedrivs nu vidare av RJ med hjälp av professor . Det andra seminariet ägnades åt den globala etikens problem, The Search for Shared Values in Global Governance. I seminariet deltog inte bara forskare utan också politiker och representanter för ideella organisationer (NGO:er). Ordförande var förutvarande statsminister , som i sin egenskap av ordförande i on Global Governance hade aktualiserat frågan om global etik före tillkomsten av Vår skapande mångfald, där det är ett centralt tema. Huvudanförandena hölls av professor , , , professor , , , och professor , direktör, for Philosophy and Ethics, . Övriga deltagare vid inledningen av seminariet var , medlem av the House of Lords, Houses of Parliament, UK, , , , samt Babu Gogineni, verkställande direktör för , , UK. Budskapet från seminariet var att det är angeläget att forskning om den gemensamma värdegrunden kommer till stånd trots de svårigheter som föreligger. Seminariet preciserade de olika skäl som motiverar inom vilka områden forskning är både önskvärd och möjlig. driver ett stort projekt, Ethics, inom vilket man organiserar seminarier i olika delar av världen. Man vill finna ut vilka värden som är gemensamma och vilka som är åtskiljande. Ofta används religionerna för att legitimera och underbygga skillnader och skapa allvarliga konflikter. Ett fortsatt arbete bedrivs vid , , i samarbete med RJ under ledning av professor . En regional om Ethics: From the Nordic Perspectives planeras till . Det tredje seminariet var ett och ämnet var The Role of Foundations for . Seminariet hade planerats i samarbete med Center (EFC) och och inleddes av RJ:s ordförande professor , som också svarade för ordförandeskapet. Huvudanförandet om Cultural Policy and Social Change. A new Agenda for Foundations hölls av professor , statsvetenskapliga institutionen, . Övriga inledare var ordföranden i ERICArts, , , , som talade om The of Support to the Cultural Development in Different Parts of Europe, professor , och , , som talade om behovet av Networking and Training for the Development of the Cultural and , samt , direktör, och ordförande i in Europe (AICE), som avslutningsvis påtalade behovet av att främja ett innovativt samarbete mellan privata och offentliga myndigheter inom kulturpolitikens områden. I uttalade de där representerade fonderna en avsikt att på ett nytt sätt gå in och stödja gemensamma europeiska forskningsprojekt. Det löftet har infriats på så sätt att i samverkan med bl.a. och med AICE som verkställande organ planerar ett brett, flerårigt forskningsprojekt om Creative Europe, där det konstnärliga skapandets villkor och uppgifter och skall kunna belysas. Erfarenheterna av samhällets stödjande insatser skall studeras i ett komparativt perspektiv. I AICE deltar sju större europeiska forskningsstiftelser däribland RJ. Forskning om arkitektur, konst och form Inom ramen för områdesgruppens andra arbetsområde har den påbörjade inventeringen av Arkitekturforskning med betydelse för konst och gestaltning slutförts genom den bok som färdigställts av ledamoten av områdesgruppen professor tillsammans med docent och arkitekt vid . En konferens om arkitekturforskningen planeras till . Områdesgruppen har dessutom bidragit till att främja tillkomsten av ett större gränsöverskridande forskningsprogram inom området Konst och form. Programmet leds av professor , EFI, och benämns FLÖDEN. Konst och företag. Estetik, teknik och ekonomi (dnr 1998-5150). Kulturens plats i lärarutbildningen Inom ramen fr det tredje arbetsomrdet har omrdesgruppen fr konst och gestaltning under ret framfr allt haft ett samarbete med den parlamentariska kommittn om lrarutbildning (U97:97) när det gäller planering och genomförande av seminarier, som avser att belysa kulturens ställning och möjligheterna till kreativt skapande arbete i dagens svenska skola. Områdesgruppen har sökt stimulera och i ringa mån förstärka idéutvecklingen i dessa frgor. Det frsta seminariet genomfrdes i under rubriken - ett stndigt kulturr. Vid seminariet hölls inledningsanförandena av RJ:s ordförande professor och av ordföranden i Utredningen om lärarutbildning, riksdagsledamoten och RJ:s vice ordförande . Vilka samtida och framtida utmaningar skolan och lärarutbildningen står inför beskrevs av rektor , , och handläggaren , verksam vid . Några bilder från den pedagogiska vardagen gavs av ledamoten av områdesgruppen , f.d. chef för i , och av några lärare från med erfarenhet utifrån skolans och kulturinstitutioners horisont. Dessa tre lärare var , grundskollärare (1-3), (1-7) och , bildlärare. Ett inspirerande anförande om behovet och konsten att studera kultur i skolan hölls av docent , i . Han hade rubricerat sitt föredrag Den kulturpolitiska brännpunkten. I anslutning till Trondmans föredrag hölls ett par fristående inlägg på samma tema av professor , i , och generaldirektör , . Vid det avslutande temat behandlades pågående reformarbete i . Direktören , Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet, , talade om Skulen - ein levande kulturinstitusjon i lokalsamfunnet och , Utbildningsstyrelsen, , kommenterade det finska utvecklingsarbetet inom detta område. Efter en mycket livlig allmän diskussion avslutades seminariet av , huvudsekreterare i lärarutbildningskommittén. Ytterligare ett seminarium planeras, vilket kommer att inriktas på behovet av fortsatta forsknings- och utvecklingsinsatser. Områdesgruppen för forskning om kunskapssamhället Inom den tredje och senast tillsatta områdesgruppen, den för Forskning om kunskapssamhället, har arbetet inletts med att med hjälp av nationell och internationell expertis på området diskutera behov av vetenskapliga studier av utbildning och forskning och kvalificerade policyorienterade utredningsinsatser. Områdesgruppen har engagerat sig i frågor som rör ungdomars värderingar om utbildning och arbete , forskarutbildning och forskarkarriärer, liksom frågor om det livslånga lärandet. Det aktuella temat om forskning om utbildning och IT-användning står nu också på gruppens agenda. Efter diskussion inom områdesgruppen om behov av ett nationellt av forskning och högre utbildning har fattat ett principbeslut att tillsammans med övriga forskningsstiftelser göra ett gemensamt åtagande som innebär att stödja uppbyggandet av ett sådant institut. RJ och dess områdesgrupp kommer att vara en aktiv part i det utredningsarbete som , under RJ:s ledning, inletts för att etablera detta nationella institut. Genom beslut av statsmakterna har RJ tillförts en donation uppgående till till stöd för kulturvetenskaplig forskning, som tidigare omnämnts under detta avsnitt i föregående årsredovisningar. I nu gällande stadgar för RJ (fr.o.m. ) anges att "hinder föreligger inte mot att tillskott till stiftelsens medel kan ske i form av donation från enskild". En sådan donation erhölls 1992 från hemmansägaren , Fagerdal, . Donationen ingår nu i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Värdet av donationen uppgår till . Avkastningen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s k post doc stipendier) till yngre forskare vid () i för vetenskapliga studier av åldrande och åldersrelaterade sjukdomar". Nuvarande stipendiater intill är MD och MD , båda vid , . Ytterligare en donation erhölls vid slutet av 1994 och med ett tillägg från . De nya donationerna uppgick till och skall liksom den tidigare donationen ingå i RJ:s förmögenhetsmassa och förvaltas tillsammans med RJ:s övriga tillgångar. Avkastningen av den nya donationen skall av RJ delas ut "i form av treåriga forskarstipendier (s. k. post doc stipendier) till yngre forskare vid i för vetenskapliga studier av sjukdomar under de tidiga barnaåren". Nuvarande stipendiat intill utgången av 1998 är doktorn i medicinsk vetenskap . Det samlade marknadsvärdet uppgår till . instiftades 1993 och skall, enligt styrelsens beslut, sträcka sig till utgången av . Enligt detta skall RJ göra en avsättning så att 150 000 penningvärde kan delas ut . Ändamålet för är att genom stipendiering främja ett ömsesidigt forskarutbyte inom . skall ge möjlighet dels för yngre disputerade svenska forskare att resa och vistas i en framstående europeisk forskningsmiljö, dels för yngre europeiska forskare att vara verksamma vid en svensk forskningsinstitution. Vid en prisceremoni i uppmärksammades mottagarna av de tre stipendierna ur . , vid , för vistelse vid vid universitet i , . , engelska institutionen vid , för vistelse vid , , . de , , , för forskning vid Statens musiksamlingar (SMS) i . Stipendierna (vardera) överlämnades av . Juryn för urval av de svenska stipendiaterna bestod av professorerna (ordf.), , och med verkställande direktören som föredragande. Den utländske stipendiaten utses efter förslag från fristående europeiska forskningsstiftelser med anknytning till den s.k. , vars styrelse nominerar en kandidat varefter RJ:s presidium fattar det definitiva beslutet. Ytterligare ett stipendium delades ut vid denna prisceremoni. Stiftelsens vice ordförande, riksdagsledamoten , överlämnade RJ:s Forschungspreis für Deutsche Wissenschaftler inom ramen för det ömsesidiga utbytesavtalet med . Priset utdelades till den framstående tyske forskaren professor vid Hon har inbjudits att bedriva forskning vid sociologiska institutionen, . Härutöver har RJ inom ramen för samma avtal fortsatt med sitt ekonomiska stöd till vid , . Genom de donationer som överlämnats till RJ för att där samförvaltas med grunddonationen, närmar sig RJ liknande större fonder i bl.a. , och . Denna form för samförvaltning, som dessa fonder ger prov på, bidrar till effektiv förmögenhetsförvaltning, som professionell fördelning av anslag till vetenskaplig forskning kan garanteras. kommer med stor sannolikhet att gå till historien som ett av de mest turbulenta . Situationen kan väl mäta sig med 1929 eller 1987 - år då ett par av världens stora börskrascher ägde rum. En stark inledning avlöstes av ett ras på världens aktiemarknader . Från toppläget föll t.ex. den amerikanska börsen med , och i föll börserna i genomsnitt med . När börserna bottnade var hela vårens börsuppgång bortsopad. Under årets sista månader kom optimismen tillbaka och alla de problem - , , , , etc. - som utlöst kursrasen på de finansiella marknaderna var som bortblåsta. Den amerikanska angav tonen för världens centralbanker och började sänka styrräntorna aggressivt. Turbulensen till trots blev 1998 - sett som helhet - ett av de bästa börsåren . I steg börserna med och i med nästan lika mycket. Ett världsindex visar en kursuppgång på . I steg börsen med mer beskedliga . Den underliggande oron på finansmarknaderna fanns dock - och finns - kvar. Centralbankernas resoluta sänkningar av korta styrräntor följdes av fallande räntor på amerikanska och europeiska statsobligationer. Många stater i s.k. emerging markets och privata låntagare fick däremot se sina upplåningskostnader stiga. Den kraftigt ökade "riskpremien" gentemot förmodade riskfria placeringar består. fortsatte inflationstakten allmänt att falla. I föll t.o.m. prisnivån (mätt med KPI). Stiftelsen avstod i stort sett från att nettoköpa aktier och nöjde sig med att låta den då kraftiga kursuppgången slå igenom på värdet av sin aktieportfölj. tog stiftelsen ytterligare ett steg och började aktivt att sälja ut från aktieportföljen. Försäljningarna fortsatte och förhösten. utnyttjade stiftelsen även optionsmarknaden genom att ställa ut (sälja) köpoptioner. kursnedgången kom hade stiftelsen en förhållandevis liten aktieportfölj och hade i stället realiserat betydande kursvinster. Under årets sista månader började stiftelsen ånyo att nettoköpa aktier. över året som helhet ökade stiftelsen sitt aktieinnehav med - mätt som anskaffningsvärde. I takt med aktieförsäljningarna ökade stiftelsens kassahållning väsentligt. Som mest uppgick kassahållningen till av de totala tillgångarna. Aktieförvärven - och obligationsförvärv - under slutet av året bringade ner kassahållningen vid årets utgång till av totala tillgångar. Av stiftelsens totala tillgångar (värderade till marknadsvärde) vid utgången av 1998 utgjorde andelen aktier (vid utgången av 1997), andelen fastigheter () och andelen räntebärande tillgångar (). Tillgångar i utländsk valuta uppgick till () av de totala tillgångarna. Utfallet av stiftelsens placeringsverksamhet återspeglas i resultaträkningen. Summan av alla inkomster inklusive realiserade vinster/förluster med avdrag för löpande kostnader benämns i resultaträkningen Redovisat bokföringsmässigt årsresultat före anslag till forskning. Detta bokföringsmässiga årsresultat uppgår till . uppgick det till . Framför allt till följd av stiftelsens mycket stora kassahållning under en stor del av året blev stiftelsens ränteinkomster något högre 1998 än 1997 - mot . Aktieutdelningarna ökade från 1997 till 1998. De försäljningar som skett i såväl aktie- som obligationsportföljen har resulterat i realisationsvinster - netto räknat - om (året innan). Stiftelsens fastigheter - slutligen - gav 1998 ett överskott om mot enbart ca 1997. Det påtagligt bättre fastig-hetsresultatet beror till en del på stigande hyresinkomster, men framför allt på lägre kostnader. Av årets bokföringsmässiga resultat om har använts till forskningsanslag medan återstoden förts till vinstregleringsfonden. Stiftelsen har i princip tre olika slag av tillgångar - obligationer, aktier och fastigheter - som alla är utsatta för värdeförändringar. Till detta kommer att vissa delar av stiftelsens tillgångar är denominerade i utländsk valuta. Förändringar i valutakurser påverkar därför också värdet på stiftelsens tillgångar uttryckt i svenska kronor. Den ekonomiska redovisningen för en institution som skulle vara ofullständig om den inte kompletterades med värdeförändringarna av tillgångarna - "Ökning av ej realiserade vinster" i resultaträkningen. Nettot av ökningen av de orealiserade vinsterna uppgick till (året innan). Övervärdet (marknadsvärdet minus det bokförda värdet) i aktieportföljen ökade med ytterligare medan övervärdet i obligationsportföljen steg med . För stiftelsens fastigheter kan ett ökat övervärde om noteras. Stiftelsen gör normalt en avsättning i det reala bokslutet till stiftelsekapitalet som motsvarar penningvärdets försämring. blev inflationstakten negativ, dvs. den allmänna prisnivån sjönk. har därför det reala stiftelsekapitalet minskats med ca . Från resultaträkningen (och de olika noterna) kan en sammanställning göras som enbart består av finansiella poster. Dessa poster har grupperats i en tablå efter typ av tillgångar (se s. 23). Stiftelsens räntebärande tillgångar gav ett positivt resultat om . Detta ger en avkastning om . På motsvarande sätt ger stiftelsens aktiehantering ett positivt resultat om , motsvarande en avkastning om räknat på aktieportföljen vid årets ingång. Den svenska delen av aktieportföljen gav en avkastning om och den utländska en avkastning om . För stiftelsens fastigheter redovisas ett totalt resultat om . Detta ger en förräntning om . Det finansiella resultatet skall belastas med finansiella kostnader i form av räntekostnader och finansiella omkostnader. Det samlade finansiella resultatet anges i tablån till , vilket motsvarar en förräntning om . Det finansiella resultatet skall täcka anslag till forskning om samt administrationskostnader. Överskottet uppgår till . Finansiellt resultat (tkr)