frsrdg · GM04NR1 · 1999-01-01 00:00:00 — närområdet kan göras samt att identifiera viktiga EU-frågor i relation till frivilligsektorn, att för belysa hur frivilligorganisationer i på olika sätt fungerar i växelverkan med den offentliga och privata sektorn. Fördelar och nackdelar identifieras, att skissera framtida riktlinjer för samarbete med frivilligsektorn samt att till komma med förslag till den fortsatta dialogen med med anledning av utskottets betänkande över Nordiska ministerrådets förslag om strategi för samarbete med frilligsektorn. Ärenden under 50:e sessionen Den socialdemokratiska gruppen i väckte ett medlemsförslag om nordiska samordningsregler angående pensionsrättigheter. antog en rekommendation (nr 9) ställd till att undersöka behovet för en utvidgad samordning av nationell lagstiftning mellan de nordiska länderna angående pensionsregler och värderingskriterier för utbetalning av pension och att resultaten presenteras för . Ett medlemsförslag hade väckts av ledamöter från mittengruppen angående efterlevnad av det nordiska socialförsäkringsavtalet. antog en rekommendation (nr 10) ställd till de nordiska ländernas regeringar att finna lösningar i de respektive länderna för att förbereda tillgången för medborgarna i till individuell färdtjänst eller motsvarande service. Ett ministerrådsförslag hade lagts fram till en Handlingsplan för bygg- och bostadssektorn 1998-2001. rekommenderade (rek. nr 11) att fastställa handlingsplanen för bygg- och bostadssektorn 1998-2001 i enlighet med ministerrådsförslaget, innebärande att den framtida inriktningen av verksamheten främst är bostadssocial och att insatser vad gäller bärkraftig utveckling av bygg- och bostadssektorn i första hand begränsas till projekt där miljö- och hälsoaspekter betonas, att utarbeta årliga aktivitetsplaner samt att i årsberättelsen rapportera till om bedriven verksamhet. Barns och ungdomars situation hade lagt fram en andra redogörelse om genomförandet av handlingsplanen för nordiskt barn- och ungdomskultursamarbete 1996-2000 "Ett kommande ". hemställde till plenarförsamlingen att godkänna redogörelsen över barn- och ungdomskulturhandlingsplanen och bad att hänsyn skulle tas till de synpunkter som framfört i sitt uttalande redogörelse samt de synpunkter som framförts av Ungdomens Nordiska råd (dokument 1). överlämnade en redovisning till angående Nordiska ministerrådets insatser mot främlingsfientlighet för behandling under 50:e session. antog en rekommendation (nr 14) ställd till att genomföra de planerade insatserna såsom redovisats i ministerrådsförslaget samt i enlighet med förslaget till budget för ministerrådet 1999 och att samarbetsministrarna innan presenterar en sektorövergripande, långsiktig handlingsplan inklusive tidtabell för motverkandet av segregation, rasism och främlingsfientlighet där följande områden ingår: opinionsbildning och förändring av attityder; forskningssamarbete för kartläggning av rasistiska nätverk i ; samarbete med och stöd till frivilliga organisationer; insatser riktade till barn och unga; samverkan inom lagstiftning och rättsarbete. Kultur, medier och folkligt samarbete överlämnade ett ministerrådsförslag om en Strategi för samarbete med frivilligsektorn för behandling under 50:e sessionen. antog en rekommendation (nr 17) ställd till att genomföra föreliggande strategi för samarbete med frivilligsektorn samt att redovisa hur samarbetet framskrider genom årlig rapportering till ; att ministerrådet i dialog med preciserar kriterier för vilken typ av organisationer som kan omfattas av samarbetet samt presenterar en förteckning över organisationer som omfattas av samarbetet samt att delge redogörelsen över det sektorspecifika samarbetet med frivilligorganisationerna samt tillhörande verksamhetsplan och budget. Ett medlemsförslag hade väckts angående . Utskottet behandlade medlemsförslaget vid junimötet och beslöt att inte företa sig något i anledning av medlemsförslaget. I plenarförsamlingen under 49:e sessionen bifölls förslag om att återremittera betänkandet över medlemsförslaget till förnyad beredning, varvid NOMUS yttrande över medlemsförslaget skulle inhämtas. Utskottet beslöt vid marsmötet att remissvaret från NOMUS samt synpunkter framförda av skulle inarbetas i utkast till betänkandet som färdigbehandlades vid junimötet . antog en rekommendation (nr 18) ställd till att regelsystemet för vidgas på så sätt att det tar fasta på de alltmer snabba förändringarna inom musikvärlden; att skapa flexibla och öppna stadgar som både medger en följsamhet och aktualitet och ger mer substans till nomineringarna och utnämningarna av framtida pristagare; att de yttre ramarna om belöning för konstnärlig gärning behålls, men en modernisering och flexibilitet av regelsystemet åstadkommes genom en "uppluckring" av reglerna så att en tonsättare bör kunna nomineras för mer än ett enda verk samt att den nu gällande uppdelningen på för det skapande musikområdet och för det utövande musikområdet upphör för att ge () utrymme för en friare avvägning för valet av pris tagare; att utvidgning av regelsystemet fortsatt utesluter icke konstnärlig verksamhet och att tillsammans med skall rådfrågas i arbetet kring den föreslagna ändringen av regelverket. väcktes ett medlemsförslag om samordning och förenkling av upphovsrättslagstiftningen i de nordiska länderna till gagn för möjlighet att använda arkiverade TV-program till nya former av utnyttjande t.ex. i en temakanal eller utsändning "on demand". antog en rekommendation (nr 19) ställd till att ta initiativ till att de nordiska regeringarna verkställer en samordnad lagstiftning på upphovsrättsområdet som säkrar en rationell avräkning till rättighetsinnehavare till fördel för en mer utbredd användning av de nordiska arkivmaterial. lade fram ett förslag om nordiskt kultursamarbete . antog en rekommendation (nr 20) ställd till att föra en kulturpolitisk dialog mellan rådets och ministerrådets fackliga respektive politiska nivå på hela kulturområdet om nordisk kulturpolitik som ger ett politiskt innehåll till ministerrådsförslagets strategimodell; att på en tidig tidpunkt 1999 i budgetprocessen samråda med rådet om prioriteringarna på kulturområdet samt att ministerrådet avger en rapport till rådet om verksamhetsplan, tidsplan och budgetplan för strategin. Utbildning, forskning och språkpolitik Den konservativa gruppen i väckte ett medlemsförslag om de fristående skolornas betydelse för ökad mobilitet i . Då en reservation till förslaget förelåg av ett stort antal medlemmar i hemställdes att inte företog sig något i anledning av medlemsförslaget. Detta blev också rådets beslut. Ett ministerrådsförslag till nordisk språkpolitik hade överlämnats till 50:e sessionen. Ett medlemsförslag hade också väckts om åtgärder för att stärka minoritetsspråken i . antog en rekommendation gällande båda förslagen ställd till (rek. nr 22) att samtliga huvudmålsättningar, delmålsättningar samt förslag till åtgärder som framgår av ministerrådsförslaget genomförs samt att i utarbetande av en ny handlingsplan om Nordmål beakta de synpunkter som utskottet framfört och fortsatt samråda med . hade väckt ett ministerrådsförslag om nordisk forskningspolitisk strategi inför 50:e session. antog en rekommendation (nr 23) ställd till att fastställa ministerrådsförslaget om en nordisk forskningspolitisk strategi, med beaktande av de synpunkter som framförts av . hade överlämnat en Redogörelse över utvecklingen och den framtida verksamheten inom det nordiska trafik- och transportpolitiska samarbetet inför 50:e session. antog en rekommendation (nr 35) ställd till att det nordiska samarbetet inom transport-, kommunikations- och trafiksäkerhetsområdet intensifieras samt att det framtida resursbehovet utreds och att resultaten redovisas för . Inom område gjorde presidium två framställningar . hade översänt en handlingsplan för samarbetet på narkotikaområdet. antog en rekommendation ställd till (Framst. 1/1998) att godkänna förslag till samarbetsprogrammet Nordiskt samarbete på narkotikaområdet 1997-2000 samt att får de årliga handlingsplanerna för utlåtande. Den socialdemokratiska gruppen i hade väckt ett medlemsförslag angående nordiska godstransporter. rekommenderade (Framst. 2/1998) att för redovisa sin syn på långväga transporter av gods samt behovet av nordisk samordning av godstransporter och därvid särskilt visa hur ministerrådet vill samordna och på annat sätt utveckla godstransporterna inom samt till och från , därvid ser på utvecklingen av långväga godstransporter på järnväg respektive landsväg, vill angripa miljöproblemen inom transportsektorn. Debatten i sin helhet återfinns i de tryckta protokollen från sessionen. Svenska medlemmar fram till valet var , Reinoldh Furustrand, , , , och . valdes till medlemmar , , , , , och . har hållit sju möten. I samband med sessionen i hölls möte med de ministrar som ansvarar för bistånd till när-området. företog utskottet en resa till och och höll möten med estniska medlemmar av den baltiska församlingen respektive med representanter för S:t och Leningradområdets lagstiftande församlingar och nordvästra parlamentariska sammanslutning. Ärenden under 50:e sessionen Utrikes-, utrikeshandels- och säkerhetspolitik Mittengruppen väckte ett medlemsförslag om åtgärder för att utveckla marknaderna i närområden. beslöt efter remissbehandling att precisera mittengruppens förslag, så att rekommendationen speciellt avser "mikrovirksomheder", dvs. företag med färre än 50 an I övrigt instämmer utskottet i förslagsställarnas bedömning, att hindren för ökad samhandel och investeringar i närområdena finns inom områdena lagstiftning, administrativ kompetens, kriminalitet, gränspassage, tekniska hinder, information, infrastruktur samt kapitalhantering. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation (nr 5) till ministerrådet att identifiera konkreta behov av insatser till gagn för småföretag i närområdena, såväl i form av låneordningar som i form av kompetensutveckling, som på ett ändamålsenligt sätt kan genomföras på nordisk bas, samt att igångsätta aktiviteter som möter de högst prioriterade av dessa identifierade behov. Barns och ungdomars situation lade fram en Översiktsrapport och handlingsplan för barn och unga i närområden. fann vid sin diskussion om ministerrådsförslaget att översiktsrapportens bedömning av barnens situation överensstämde med den beskrivning och de slutsatser som drogs i den rapport som lades fram av utskottets arbetsgrupp till sessionen 1997 om "Barnens villkor och rättigheter i och nordvästra ". Det mest positiva var att ministerrådet knöt ihop möjliga insatser inom social- och hälsovården med insatser på kulturområdet. Förslaget innehöll en omfattande presentation av möjliga insatsområden men saknade konkreta riktlinjer och tidtabell för det praktiska genomförandet, liksom även några uppgifter om budgetkonsekvenser. Det var därför inte en egentlig handlingsplan. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation till regeringarna (nr 12) att koordinera deras insatser i förhållande till barn och unga i närområde samt att till komma med förslag till vilka delar av den nordiska handlingsplanen de påtar sig finansieringen för. rekommenderas (rek. att anta ministerrådsförslaget som ett ramprogram, att för presentera en årlig aktionsplan för genomförandet som inkluderar ansvarsfördelning och budgetreservering. Den första handlingsplanen bör finnas tillhanda , att till rapportera framsteg och svårigheter i relation till genomförandet av handlingsplanen, att via samarbetsministrarna verka för koordinering av de nordiska ländernas insatser för barn och unga i närområdet samt att under utarbetandet av ministerrådets budget för bättre möta resursbehovet för genomförandet av handlingsplanen. På grundval av rapporten från en arbetsgrupp, som letts av , lade fram ett förslag om förebyggande och bekämpning av kriminalitet i och nordvästra . Utskottet hade vid besök i närområdet och kontakter med sakkunniga orienterats om organiserad kriminalitet, maffialiknande verksamhet, penningtvätt, kontraktsmord, människo handel, organdonation m.m. Brottsligheten ses som ett hot mot demokratiseringen och det påpekas att barn och unga är särskilt utsatta. Utskottet ville särskilt peka på de långa fängelsestraffen och de långa häktningstiderna, också för minderåriga. Utskottet uttalar sin uppskattning för de insatser som görs både multilateralt, t.ex. inom , och bilateralt, genom sambandsmän och samarbetsavtal på myndighetsnivå, som mellan och respektive och mellan och . På utskottets förslag antog rådet en rekommendation till regeringarna (nr 15) att verka för att alla nordiska länder sluter effektiva bilaterala samarbetsavtal mellan polismyndigheter i , de baltiska länderna och . rekommenderas (nr 16) att i ett framtida samarbete mellan nordiska och baltiska justitieministrar prioritera stöd till brottsförebyggande insatser kopplat till mänskliga rättigheter, härunder också utvecklande av alternativa strafformer för minderåriga, rehabiliteringsprogram för redan straffade, t.ex. genom att säkra nödvändiga resurser till de nordiska brottsförebyggande råden och att rapportera senast vid sessionen 1999, att be de nordiska justitieministrarna om särskild rapportering om insatser för bekämpande av ekonomisk kriminalitet i och dess när-områden, förslagsvis vid det gemensamma mötet med 1999 eller vid sessionen 1999, att i de årliga nordiska narkotikahandlingsplanerna stödja upplysningsinsatser i skolor och föreningar i närområdet, t.ex. genom att stödja produktion och distribution av material samt att tillsammans med företagsrepresentanter utreda möjligheten att utveckla en "code of conduct" för nordiska företag verksamma i närområdet med avseende på att motverka korruption. Dessutom antog rådet ett internt beslut (nr 1) att inom ramen för det existerande stipendiatprogrammet för parlamentariker genomföra ett särskilt program med fokus på brottsförebyggande insatser. väckte genom en skrivelse ett medlemsförslag om miljöcertifiering av fisk. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation (nr 31) till ministerrådet att på tvärsektoriell nivå fortsätta arbetet med att definiera bärkraftigt fiskeri och utveckla kriterier för certifiering, att undersöka möjligheterna att införa en nordisk miljömärkning av fisk, omfattande hela processen från fångst till försäljning samt att undersöka möjligheten att hantera miljömärkningen av fisk inom ramen för den nordiska miljömärkningen (Svanen). Vidare rekommenderas att ministerrådet fortsätter med insatser av typ "Den Gröne Bölgen" för att vitalisera den politiska debatten rörande fiskets bärkraftighet. instämmer med förslagsställaren i att miljömärkning av fisk eller certifiering av fångstmetoder som bevis att fisket sker under bärkraftiga förhållanden har betydelse både för miljö, fiskerinäring och konsumenter. Det noteras att förslagsställaren är kritisk till de initiativ som tagits av Unilever, Världsnaturfonden och . Remissinstanserna är till största delen positiva till åtgärder i någon form men deras syn på innehållet och omfattningen av ett certifieringssystem varierar. Utskottet finner att miljömärkningen främst skall gälla för den nordiska marknaden och att avsikten inte är att påverka nordiska företags export till marknader utanför . lade fram ett förslag om fortsättningen av den nordiska faciliteten för mjuk finansiering av miljöprojekt i närområdet innebärande att denna facilitet, som inrättades på försök i anknytning till nordiska miljöfinansieringsbolaget 1996, fortsätter med en beloppsram på per verksamhetsår. Den döps om till Nordiska miljöutvecklingsfonden. På utskottets förslag antog rådet en rekommendation (nr 32) till ministerrådet om Nordiska miljöutvecklingsfonden att fastställa ministerrådsförslaget med beaktande av utskottets synpunkter. Miljöfrågorna utgjorde huvudinnehållet i utskottsförslag om , utarbetat på grundval av en rapport av utskottsmedlemmen och utskottets egna erfarenheter från en resa till . De nordiska regeringarna och ministerrådet rekommenderas (nr 33) om arbetsförhållanden för miljöforskare i att i sina kontakter ta upp frågan om tillstånd för nordiska miljöforskare och frågan om transport-, tull- och skatteformaliteter vid ryska gränsen när det gäller miljöforskning och utrustning. På utskottets förslag antog rådet även en rekommendation om uppbyggnad av medborgarsamhälle i (nr 34) till ministerrådet att utpeka en kontaktperson i som fungerar på samma sätt som kontaktpersoner i och Petrosavodsk, att i sin verksamhet prioritera sådana miljöprojekt i som har direkt inverkan på medborgarnas dagliga liv, t.ex. snabba åtgärder i grund- och avfallsvattenproblem, att stödja administration i miljöfrågor och lagstiftningsarbete på mest ändamålsenliga sätt, att på allt sätt stödja uppbyggnaden av ett medborgarsamhälle i genom att ge stöd till projekt mellan kommuner och genom att sprida kunskap om t.ex. närdemokrati, frivilligorganisationer och jämställdhetsfrågor och genom att ge stöd till kontakter mellan nordiska och ryska frivilligorganisationer i området samt att utreda möjligheterna att ge stöd till nya initiativ för skolsystemets utveckling i regionen och särskilt för de samiska barnen angående undervisning i samiska. Vidare antog rådet ett internt beslut (nr 2) att ta initiativ till ett seminarium för i och om ursprungsfolkens ställning och samelagstiftningen samt att ha kontakt med Murmanskparlamentariker t.ex. i samband med rådets stipendieordning. I utskottets motivering till förslaget ges en sammanfattande beskrivning av miljöhoten i , främst radioaktiv strålning från bl.a. kärnreaktorer och utmönstrade ubåtar, industriutsläpp i luft och vatten samt de förändringar i ekosystemet som orsakas av olje-och gasutvinning, gruvdrift, skogsbruk och vattenvägsbygge. Det särskilda påpekandet om "medborgarnas dagliga liv" har sin bakgrund i utskottets besök i , bl.a. på barnsjukhus, där miljöns effekter på hälsan diskuterades. Som uppföljning av rekommendationerna nr 6/1996 om harmonisering av energibeskattningen och 6/1997 om miljöräkenskap, energi och miljöskatter och mot bakgrund av ministerrådets rapportering därom enades vid sitt möte i om ett nytt förslag i dessa ämnen om genomförande av nordisk miljöräkenskap för energi samt harmoniserade miljöskatter på el. Dessutom föreslås ett nordiskt kompetensnätverk för i . På grundval av det förstnämnda förslaget antog rådet en rekommendation (nr 36) till de nordiska ländernas regeringar att det genomförs en grundlig analys av åtgärder som skall leda till att den nordiska elmarknaden i högre grad blir bärkraftig genom ökad användning av de olika energibärarna. I denna analys bör följande moment vara grundläggande: den nordiska marknadens pris på elektricitet skall återspegla de olika energibärarnas miljökostnader, de olika energibärarnas fördelar skall utnyttjas, så att energiproduktionen sker på det mest miljövänliga sättet, subventioner och andra regler som gynnar användning av icke-förnybara och förorenande energikällor skall reduceras. Vidare rekommenderas att det genomförs åtgärder på den nordiska elmarknaden för införande av ett enhetligt system där miljökostnaderna prissätts i produktionsledet. (Syftet skall vara att minimera utsläpp av CO2 och andra klimatgaser), att det inrättas en nordisk miljöräkenskap för energi som ett verktyg för att uppnå miljövinster genom optimalt utnyttjande av ländernas energikällor i syfte att begränsa miljöfarliga utsläpp samt att det genomförs en konferens under loppet av 1999 som en delrapportering till om det pågående arbetet på detta område. Rekommendationsförslaget baserades på ett förslag till konkretisering och skärpning av rekommendation 6/1997 av utskottets arbetsgrupp för uppföljning av rådets temakonferens om miljö. I motiveringen till förslaget framhåller utskottet att de tidigare delvis överlappande rekommen dationerna kan verka förvirrande och vill ersätta dem med en enda som sammanfattar de åtgärder som lagts fram i de tidigare. Dessutom ingår i det nya rekommendationsförslaget att den gemensamma elmarknaden också skall omfatta och att det skall skapas ett enhetligt miljöskattesy-stem, också med hänsyn till utvecklingen på energiskatteområdet i EU. Rådet antog även en rekommendation (nr 37) till ministerrådet att inrätta ett nordiskt kompetensnätverk för i och att reserveras för detta arbete. Syftet är att utnyttja Internet för att informera och utbyta idéer på ett mera effektivt sätt om det Agenda 21-arbete som bedrivs nationellt och lokalt och stimulera till aktiviteter på alla nivåer knutna till . skall bli en gemensam satsning av och och finansieras med ett anslag om på den nordiska budgeten. Debatten i sin helhet återfinns i de tryckta protokollen från sessionen. En av de mest uppmärksammade manifestationerna av var den stora konferensen , som ägde rum på och föregicks av en "ungdomens dag" , där ett femtiotal ungdomar från och närområdena ställde frågor till ministrar. I själva konferensen deltog ca 200 representanter för regeringar, parlament, myndigheter och frivilligorganisationer i och närområdena. Tanken att bistå närområdenas mest sårbara invånare, barnen, som särskilt drabbades av konsekvenserna av de ekonomiska omvälvningarna, väcktes inom av , som utsågs till ordförande i den arbetsgrupp utskottet tillsatte och som inkom med sin rapport . Rapporten utmynnade i en rekommendation till regeringarna (nr 8/1997) till att lägga fram ett handlingsprogram för barn och ungdom i närområdet (se ovan) samt ett internt beslut att anordna en konferens för att belysa och debattera barns och ungas villkor regionalt: i , i och i de ryska närområdena. En utgångspunkt skulle vara . med förra president som ordförande inleddes med anföranden av , EU-kommissionär och ambassadör . Huvudinnehållet i konferensen utgjordes av tematiska rundabordssamtal om våld mellan barn och unga, sexuella övergrepp, ungdomsbrottslighet, miljö och barns hälsa, livsstil och droger, utbildning för alla samt om frågan "vågar vi låta barnen bestämma?". Bordssamtalen leddes av nordiska parlamentariker, från svensk sida (ungdomskriminalitet). Svenska medlemmar i har varit: (), (), () och (). Som ersättare för har (), () eller () deltagit i möten. Efter valet av ny delegation har (), Per (), () och () varit medlemmar av . De prioriterade områdena för utskottets arbete har varit: konsumentpolitiken och livsmedelssäkerheten där resultatet av detta arbete utmynnade i fyra medlemsförslag som behandlades under sessionen och resulterade i sex rekommendationer med konkreta förslag för att öka konsumenternas inflytande och säkerhet, där utskottet bl.a. arrangerade en konferens med deltagande av representanter för ansökarländerna m.fl. och sysselsättningspolitiken där utskottet har följt upp och i dialog med arbetsmarknadsministrarna vidareutvecklat arbetet med den årliga sysselsättningsredogörelsen. har haft fyra möten. Utskottet mötte i samband med sitt möte i arbetsmarknadsministrarna för att diskutera uppläggningen av årets sysselsättningsredogörelse. Till utskottets möte i hade statssekreterare inbjudits för att göra en föredragning under temat EU:s inre marknad, skatte- och momsharmonisering. Tema för utskottets möte i var reformen av EU:s strukturstöd samt reformen av EU:s jordbrukspolitik. Utskottet anordnade i samband med 50:e sessionen i ett seminarium om WTO med anledning av i . Till seminariet hade inbjudits representanter från de nordiska ländernas EU-organ. Konferensen "Konsekvenserna av för de nordiske länderna" har kontinuerligt följt arbetet med och beslöt efter avslutandet av regeringskonferensen att närmare följa arbetet med Agenda 2000 och ansökarländernas situation. Mot bakgrund av detta anordnade utskottet en konferens i .