frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Begreppet revisionsverksamhet definieras inte. Den aktiva tillsynen har hindrats av problem med rekryteringen av personer med kvalificerad revisorskompetens. Revisorerna föreslog att regeringen ser över formuleringen av verksamhetsmålen för handläggningstiderna för disciplinärenden i syfte att förkorta dessa tider. Regeringen bör också överväga sammansättningen av med avseende på ledamöternas kompetenser. Redovisningen från regeringen till om vad uppnått för resultat bör också utvecklas. Granskningen redovisades i rapport /2000:4 - en tillsynsmyndighet. kommer att behandla revisorernas granskning i anslutning till en aviserad proposition om ändring i revisorslagens övergångsbestämmelser. Statligt bildade stiftelser m.m. Förslag 1999/2000:RR12 avslutade revisorerna en egeninitierad granskning av statligt bildade stiftelser efter utskiftningen av löntagarfondsmedel. Granskningen har omfattat dels generella frågor rörande tillsyn och kontroll av statliga stiftelser, dels de s.k. löntagarfondsstiftelserna. är ett privat rättssubjekt. Styrelsen för stiftelsen har till uppgift att förvalta styrelsens tillgångar i enlighet med stiftelsens stadgar. Stiftelse som verksamhetsform medför naturligen speciella förutsättningar och därmed begränsningar för revisorer att presentera mer långtgående förslag som direkt berör de aktuella stiftelserna. Efter principbeslut om att avveckla löntagarfonderna bildades nio stiftelser. Dessutom fattades beslut om en kulturvetenskaplig donation till . Totalt avsattes av löntagarfondsmedel som stiftelsernas kapital. uppgick värdet till . I förslaget till efterfrågade revisorerna mer precierade mål för tillsynen över stiftelser som gör det möjligt att följa upp verksamheten. Regeringen bör också utarbeta riktlinjer för att uppnå en mer enhetlig tillsynsverksamhet. Revisorerna föreslog att regeringen gör en översyn av tillsynsverksamhetens framtida organisation och placering. Under förutsättning att regeringen finner att i fortsättningen ska vara tillsynsmyndighet över stiftelser, bör regeringen från effektivitets- och resurssynpunkt pröva om tillsynsverksamheten kan koncentreras till ett färre antal länsstyrelser. Dessa behov bör vägas mot värdet av länsstyrelsernas regionala kännedom. Frågan om en ökad tillsyn över offentligt bildade stiftelser bör behandlas av regeringen i samband med den aviserade översynen av stiftelselagen. I syfte att stärka kontrollen över statligt bildade stiftelser föreslog revisorerna att regeringen gör en genomgång av vilka bolag och stiftelser som bör finnas upptagna i den förordning som reglerar rätt att effektivitetsgranska bolag och stiftelser. Vidare ansåg revisorerna att regeringen bör utarbeta riktlinjer för information till styrelseledamöter i statligt bildade stiftelser för att klargöra ledamöternas ansvar. Sådana riktlinjer bör vara generella och även exempelvis omfatta myndigheter med stiftelseförvaltning. För de löntagarfondsbildade stiftelserna bör regeringen med stöd av stiftelselagen pröva om kraven på utvärdering av stiftelsernas verksamhet behöver förtydligas. Slutligen stödde revisorerna förslaget om inrättandet av ett i syfte att främja samverkan mellan olika offentliga forskningsfinansiärer. Revisorernas rapport har remissbehandlats. kommer att behandla revisorernas granskning . Arbetslinjens tillämpning för de äldre Förslag 1999/2000:RR13 Av revisorers granskning av arbetslinjens tillämpning för de äldre framgår att den kraftiga nedgången i efterfrågan på arbetskraft särskilt drabbade de allra äldsta och de allra yngsta på arbetsmarknaden. För de yngre har en kraftig återhämtning skett medan förändringen inte alls är lika tydlig för de äldre. Revisorerna framhöll att det råder stor enighet kring det angelägna i att bryta trenden mot successivt allt lägre faktisk pensionsålder. Revisorerna ansåg att ansvarsfördelning och ärendeströmmar mellan olika ersättningssystem bör kartläggas och effekterna på arbetslinjen analyseras. Revisorerna underströk också vikten av att alla de insatser som görs för att aktivera äldre arbetssökande bygger på realistiska handlingsplaner som syftar till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och tar hänsyn till den svåra situation den äldre arbetslöse ofta befinner sig i. Revisorerna föreslog att regeringen redovisar hur vanligt det är att arbetslöshetsersättning kombineras med andra ersättningar och hur vanligt det är att arbetslösa rör sig mellan olika ersättningssystem samt redovisar de åtgärder som vidtagits mot bakgrund av revisorernas påpekanden. Revisorerna föreslog vidare att regeringen följer upp och redovisar de åtgärder AMS och vidtagit för att förbättra tillämpningen av regelverken för de äldre. Regeringen bör också redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stoppa äldreavgångarna, vilka insatser som satts in för de personer som befinner sig i denna grupp och vilka lösningar man därvid åstadkommit. Revisorernas granskning, överväganden och förslag redovisades i rapporten /2000:7, Arbetslinjens tillämpning för de äldre. Rapporten har remissbehandlats. Med anledning av revisorernas förslag anförde arbetsmarknadsutskottet bl.a. att en bekymmersam arbetsmarknadssituation för många äldre långtidsinskrivna kvarstår trots ett gynnsamt konjunkturläge som lett till minskad förekomst av långtidsinskrivningar för en rad grupper. Utskottet framhöll att revisorernas granskning, den forskningsrapport som tagits fram som ett led i granskningen, de diskussioner som ägt rum under arbetets gång samt ställningstaganden och förslag som framkommit från revisorerna själva men också från remissinstanser m.fl. har bidragit till att fästa uppmärksamheten på en viktig samhällsfråga. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att samhällsdebatten om de äldres villkor på arbetsmarknaden stimuleras. Här har bl.a. den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen en viktig uppgift (dir. 1998:109). Resultaten från beredningens arbete ska redovisas . Utskottet instämde i vad som sagts i revisorernas rapport om att avgörande för om trenden mot successivt allt lägre faktisk pensionsålder ska kunna brytas blir om arbetslivets villkor kan förändras på ett sådant sätt att människor kan och vill fortsätta arbeta fram till den ordinarie pensionsåldern. I regleringsbrevet för () tar regeringen upp just dessa aspekter på arbetslivet i anslutning till att den slår fast att ett av de tre effektmålen för AMV är att motverka långa tider utan reguljärt arbete. () ska aktivt samverka med (SoS), () och Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) så att en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet uppnås. Syftet ska vara att varje individs arbetsförmåga tillvaratas så att det blir möjligt för den enskilde att försörja sig genom ett arbete. Motsvarande uppdrag slås fast i regleringsbreven för de andra myndigheterna. Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av revisorernas förslag. beslöt i enlighet med utskottets förslag (bet. 2000/01:AU1). Bemyndiganden - med utgångspunkt i försvaret Förslag 2000/01:RR2 revisorer har på eget initiativ granskat hur regeringen och För-svarsmakten hanterar och redovisar bemyndiganden i det militära försvaret. Granskningen inriktades mot frågan om hur regeringens redovisning av be-myndigan-den till kan förbättras. Enligt regeringsformen (1974:152) får regeringen inte använda statens medel på annat sätt än har bestämt (9 kap. 2 §). Regeringen får heller inte utan bemyndigande ikläda staten ekonomiska förplikt-elser (9 kap. 10 §). Det inträffar emellertid ofta att beslut om stora investe-ringar eller annat innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden utöver bud-getårsgränsen. Med regeringsformen som utgångspunkt har det därför ut-vecklats ett system med bemyndiganden. Ett bemyndigande innebär att ger regeringen befogenhet att upp till ett visst belopp och för ett visst ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter även under senare budgetår än det år statsbudgeten avser. Revisorernas granskning visade att regeringen hade gjort skillnader mellan olika utgiftsområden. Trots att det inte fanns några principiella skill-nader i planerings- och beslutsprocessen mellan utgiftsområde 6 Totalförsvar och utgiftsområde 22 Kommunikationer ansåg regeringen att det behövdes bemyndiganden inom försvaret men att det inte behövdes bemyndiganden vid investeringar i vägar och järnvägar. Med anledning av revisorernas kritik föreslog regeringen i budgetproposi-tionen för (prop. 2000/01:1) att också investeringar i vägar och järn-vägar ska omfattas av bemyndiganden. Av granskningen framgår vidare att regeringen i budgetpropositionen inte klargör vilken försvarsmateriel som ingår i den bemyndiganderam som riks-dagen tar ställning till. Revisorerna föreslog att regeringen i budgetproposi-tionen ska informera om vilka materielobjekt som bemyndigande-ramen består av. Vidare föreslog revisorerna bl.a. att regeringen i budgetpro-positionen ska redogöra för hur bemyndiganderamen årsvis beräknas bli . För att det ska vara möjligt att dra slutsatser om hur be-myndigandena har utvecklats bör budgetpropositionen enligt revisorernas mening också innehålla uppgifter om utvecklingen . behandlade revisorernas förslag (bet. 2000/00:FöU2). Utskottet delade till viss del revisorernas uppfattning men tillstyrkte inte något av förslagen. I likhet med revisorernas förslag kunde utskottet bl.a. se fördelar med att bemyndigandebehovet redovisas fullständigt och inte endast som beräknat utgiftsutfall. En fullständig beräkning skulle ge besked om vilket fritt utrymme det finns för nya beställningar. Utskottet ansåg också att det fanns fördelar med en överblick bakåt av bemyndiganden. Regeringens redovisning av resurser inom olika politikområden Förslag 2000/01:RR3 revisorer har på eget initiativ granskat regeringens redovisning av resurser i budgetpropositionen, andra propositioner och skrivelser till under en följd av år (rapport /2000:10). Revisorernas tidigare erfarenheter av området visar att det saknas jämförande information i form av långa tidsserier och internationella jämförelser. I granskningen presenterar revisorerna exempel på alternativ redovisning av resurser. Syftet är att visa att det faktiskt går att ta fram och rapportera jämförande information. I granskningen analyseras även problem på grund av s.k. engångshändelser, ändrade budgeterings- och redovisningsprinciper, förändringar i budgetstrukturen samt den snabba förändringen av anslagens omfattning, syfte, benämning o.d. Den principiella utgångspunkten för revisorernas överväganden är att demokratin bäst försvaras av välinformerade medborgare. Inte minst gäller detta information om den statliga resursförbrukningen. De brister i regeringens redovisning av resurser som revisorerna pekar på i granskningen måste därför åtgärdas på ett långsiktigt och systematiskt sätt. Revisorernas förslag omfattar krav på regeringens resursredovisning, införande av regler för ändringar i anslagsstrukturen, högre prioritet för regeringens och myndigheternas utvecklingsarbete samt en bättre samordning av den internationella statistikrapporteringen. En motion har väckts med anledning av revisorernas förslag, som kommer att behandlas av . Förslag 2000/01:RR4 fattade revisorerna på eget initiativ beslut om att genomföra en granskning av tillämpningen av skuldsaneringslagen. Granskningen presenteras i rapporten /2000:11, "Tillämpningen av skuldsaneringslagen". Tillämpningen av lagen som trädde i kraft har blivit mer komplicerad än vad som förutsågs i propositionen till lagen. Trots att antalet skuldsaneringsärenden blivit färre än vad som beräknades har det inte gått att förkorta de långa handläggningstiderna vare sig vid kronofogdemyndigheterna eller kommunerna. Flera gäldenärer har gått igenom den process som lagen kräver och de, liksom myndigheterna och kommunerna, har fått erfarenheter från tillämpningen av skuldsaneringsinstitutet. Revisorernas granskning har särskilt inriktats mot effektiviteten i handläggningen inom kommunerna och kronofogdemyndigheterna. Även tingsrätternas hantering har ingått i granskningen. har också personer som gått igenom skuldsanering fått ge sina synpunkter på lagen och myndigheternas tillämpning av bestämmelserna. Granskningen visade att de gäldenärer som går igenom skuldsanering blir skuldfria och rehabiliterade, vilket varit huvudsyftet med lagen. Kommunerna har fått en betydelsefull roll i hanteringen av skuldsaneringsärenden men hjälpen till de skuldsatta är mycket olika i kommunerna. Det är enligt revisorerna viktigt ur rättssäkerhetssynpunkt att alla får samma hjälp oavsett var i landet man bor. I skrivelsen till föreslog revisorerna att ensamt får ansvar för uppföljningen av kommunernas verksamhet inom området bl.a. i syfte att få till stånd en mer enhetlig ärendehantering i kommunerna. Vidare föreslogs att regeringen ger och i uppdrag att följa upp utvecklingen av ärendehanteringen och handläggningstiderna vid kronofogdemyndigheterna och kommunerna. De bägge myndigheterna bör även få i uppdrag att tillsammans finna lämpliga former för information och stöd till gäldenärerna såväl före som under och efter skuldsaneringen. Revisorerna föreslog vidare att regeringen överväger en ändring i lagen när det gäller kraven på gäldenärens försök till uppgörelse med borgenärerna i steg 1 innan en skuldsaneringsansökan lämnas in till kronofogdemyndigheten. Vidare föreslog revisorerna att regeringen överväger lämpliga åtgärder för att följa upp tingsrätternas ärendehantering bl.a. i syfte att få ett bättre underlag inför beslut om ändringar i hanteringen av skuldsaneringsärenden. Två motioner har väckts med anledning av revisorernas förslag. Skrivelsen och motionerna kommer att behandlas av . Otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken Förslag 2000/01:RR7 redovisade revisorer sin granskning av otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken (rapport /2000:13). I rapporten konstaterade revisorerna att det var omöjligt att dra några säkra slutsatser av hur "vanliga" otraditionella åtgärder och projekt med försökslän bidragit till uppfyllelsen av de nationella målen. Inriktningen på bestämda mål och målgrupper hade varit för svag och det fanns brister i redovisningen av insatserna. Blandningen av målgrupper, insatsområden och prioriteringar i enskilda projekt gjorde det svårt att isolera resultat och effekter såväl för olika målgrupper som för olika åtgärder. Vidare ansåg revisorerna att syftet med de otraditionella insatserna måste klargöras och de nationella målen formuleras så att de förstås och omfattas också på de lokala och regionala nivåerna. I en skrivelse till konstaterade revisorerna att regeringen i budgetpropositionen angivit att man hade för avsikt att föra en närmare dialog med () med utgångspunkt i de övervä ganden och förslag som presenterades i revisorernas rapport. I propositionen omnämndes särskilt behovet av internkontroll, ansvarsfördelning/ beslutanderätt och utvärdering av verksamheten i förhållande till målen. Revisorerna noterade vidare i skrivelsen att regeringen i budgetpropositionen har framhållit att det nya programmet projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning tydligare anger behovet av syfte med och uppföljning av projekten. Med beaktande av de initiativ som regeringen har tagit i budgetpropositionen, ansåg revisorerna det vara betydelsefullt att får ta del av de slutsatser som regeringen drar av den ovan nämnda dialogen med AMV. Revisorerna föreslog vidare att regeringen skall återredovisa till vilka åtgärder som vidtagits för att motverka de brister som vid upprepade tillfällen har uppmärksammats i flera av de studier som refereras i revisorernas rapport. Revisorerna anförde även farhågor om att nödvändiga åtgärder inte har vidtagits för att komma till rätta med problemen. revisorer underströk vidare nödvändigheten i att det arbetsmarknadsstatistiska materialets kvalitet säkerställs. Revisorerna föreslog att regeringen tar initiativ till utarbetandet av ett system för att säkerställa tillförlitlig projektinformation och relevanta individdata som kan ligga till grund för uppföljningar och utvärderingar av arbetsmarknadspolitiska satsningar av den typ som de otraditionella medlen utgör. Revisorernas skrivelse resulterade i tre motioner. har för avsikt att behandla revisorernas förslag . Förslag 2000/01:RR8 revisorer granskade tillsyn. Granskningen inriktades mot tidigare uppmärksammade förhållanden rörande tillsynen. Det gäller tillsynens innehåll och uppläggning samt rapportering och analys av tillbud och olyckor. Vidare gällde granskningen förutsättningarna för inspektionens tillsyn, och hur inspektionen använt dem. Under granskningen framgick att det under den speciellt granskade perioden (1995-1999) gjorts betydande insatser för att förbättra inspektionens tillsynsarbete och för att råda bot på konstaterade brister, men också att en hel del återstod. Resultatet av granskningen redovisades i rapporten (1999/2000:12). Revisorerna ansåg i förslagen till att en tydlig separering av verksamhetsutövning och tillsyn ger en bättre potential för effektiv tillsyn och därmed för ökad säkerhet. Gränsdragningen mellan olika roller blir tydligare om fartygssäkerhetslagstiftningen ändras så att uppgifter rörande tillsyn och säkerhetsnormer läggs direkt på inspektionen. Det skulle då stå mera klart om synpunkter och ställningstaganden grundades på säkerhets-, produktions- eller sektorshänsyn, som tilltron till inspektionen skulle öka. Revisorerna föreslog att regeringen ska utarbeta förslag till sådana förändringar i fartygssäkerhetslagstiftningen. Revisorerna hade funnit att tillsynen av sjösäkerhet kan förbättras inom några områden. Det gällde lagstiftningens tydlighet och aktualitet samt in spektionens analys av olyckor och tillbud liksom kontrollen av klassificeringssällskapens verksamhet. I syfte att förbättra lagstiftningen och därmed göra tillsynen effektivare föreslog revisorerna att regeringen ska låta utreda förutsättningarna för att utarbeta tillämpningsföreskrifter och hur det omfattande översättningsarbetet av det internationella regelverket inom sjöfartsområdet ska kunna begränsas. Revisorerna föreslog att regeringen ska se till att inspektionens analys av olyckor, tillbud, avvikelser och risker utvecklas som erfarenheter från andra områden inhämtas. En möjlighet är enligt revisorerna att göra en systematisk genomgång av vilka olycksförebyggande system som inspektionen har till sitt förfogande, hur de används och hur de kan förbättras. Jämförelser med vad som används i andra organisationer och viss utveckling av strukturerade analysverktyg lämpliga att använda i inspektionens verksamhet borde då också ingå. Inom sjöfarten spelar de internationella klassificeringssällskapen en stor roll i säkerhetsarbetet. För nationella sjöfartsmyndigheters räkning kontrollerar sällskapen att fartygen uppfyller internationella säkerhets- och miljöskyddsregler. Revisorerna konstaterade att kontroll av klassificeringssällskapen inte varit tillfredsställande. Frågan om klassificeringssällskapens roll i sjösäkerhetsarbetet borde enligt revisorerna lösas parallellt med frågan om hur inspektionens uppföljning och kontroll av klassificeringssällskapens verksamhet läggs upp. Revisorerna föreslog att regeringen ska se till att kontrollen av klassificeringssällskapens verksamhet förbättras och låta utreda vilka uppgifter som ska läggas på dem. Fyra motioner väcktes med anledning av revisorernas förslag. behandlar revisorernas förslag . CSN:s handläggning av studiemedel Med anledning av ett till revisorer anmält ärende angående Cen-trala (CSN:s) handläggning av ett återkravsbeslut utarbetade revisorerna en skrivelse till regeringen. Med skrivelsen ville revisorerna fästa regeringens uppmärksamhet på vissa brister i CSN:s handläggning av studiemedel. Revisorerna konstaterade i skrivelsen att CSN:s handläggningstid för återkravsärenden ofta hade överstigit de mål som satts upp. Orsaken till de långa handläggningstiderna var enligt CSN framför allt att beviljningsärenden hade prioriterats före återkravsärenden och att återkravsärenden i stor utsträckning hade använts för att jämna ut arbetsbelastningen . Prioriteringen av vissa ärenden berodde enligt nämnden på resursbrist och stor arbetsbelastning samt på att kompetensutvecklingen inom myndigheten varit eftersatt. Av skrivelsen framgick också att informationen från CSN hade varit bristfällig när det gäller låntagares möjligheter att betala återkravsskulden direkt när ett ärende initieras för att undvika räntekostnader . Revisorerna ansåg att handläggningstiderna och den bristfälliga kommunikationen i återkravsärenden inte varit förenliga med de mål som satts upp för CSN:s verksamhet. Granskningspromemoria ; skrivelse till konstitutionsutskott revisorer kritiserade regeringen för brister i planeringen och oklar finansiering och ansvarsfördelning inför Sydafrikasatsningen. hade också på flera punkter brustit i tillämpningen av lagen om offentlig upphandling () och även brutit mot EG-rättens principer. Revisorerna underströk vikten av att tillämpar reglerna om konkurrens och affärsmässighet vid upphandlingar på ett riktigt sätt. Den del av satsningen som inledningsvis var tänkt att belasta biståndsanslaget rymdes dock i stort sett inom biståndsmål och tanken med partnerskapet, som är en ny form för biståndssatsningar. I Sydafrikasatsningen borde dock fler biståndsanslag ha tagits i anspråk än som var fallet. Anslagsstrukturen för biståndsverksamhet har inte heller anpassats för partnerskapet. Revisorerna menade också att det var för tidigt att säga om satsningen som helhet överensstämde med mål för biståndet eftersom alla kostnader inte slutligen var reglerade vid tiden för revisorernas beslut. Revisorerna överlämnade promemorian till och regeringen. behandlade slutligt frågan (Granskning av vissa frågor i samband med regeringens Sydafrikasatsning, 2000/01:KU2). Utskottet kritiserade främst organisationen inom inför satsningen, som gjort att beslutsordningen och ansvarsfördelningen var svår att följa. Även upphandlingen av tjänster visade på brister liksom hanteringen av förbindelserna med det anlitade konsultföretaget och den anlitade artistförmedlaren. Enligt utskottet har statsråden ett övergripande politiskt ansvar för vad som händer i deras departement, och statsministern och utrikesministern kunde därför inte undgå kritik. Utskottet fann däremot inte anledning att ifrågasätta den del av satsningen som skulle finansieras från biståndsmålen, men noterade att de kostnader för satsningen som inte skulle belasta biståndsanslaget ännu inte hade fördelats på andra anslag. Utskottet konstaterade att revisorer inom ramen för sin årliga granskning av kan granska fördelningen samt att det inom utrikesutskottet finns planer på att studera hur biståndsmedel använts i olika delar av Sydafrikasatsningen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2000/01:1). Revisorerna genomför besök hos myndigheter m.fl. för att få information i aktuella frågor. Informationen redovisas i särskilda rapporter som beslutas av revisorerna i plenum. har följande informationsrapporter utarbetats: kulturutskott föreslog revisorer att granska hur de ändringar i lagen (1998:950) om kulturminnen m.m. (KML) som beslutade återspeglas i länsstyrelsernas tillämpning. föreslog att revisorerna granskar om länsstyrelserna har en enhetlig beredning av ärenden om föreskrifter till skydd för fast fornlämning och mark inom fornlämningsområde. Revisorerna har genomfört ett informationsbesök vid () för att studera de båda frågeställningarna. Revisorernas iakttagelser från besöket har redovisats i en rapport som beslutades av revisorerna . Frågor som revisorerna ville informera sig om gällde bl.a. länsstyrelsernas metoder vid val av arkeologiska undersökningar och tillsynen och uppföljningen av uppdragsverksamheten och dess resultat.