frsrdg · GM04ER1 · 1999-01-01 00:00:00 — parlamentariska församling 1998/99 ER1 Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och andra beslut. , , , , , , , , , , , , , , , , , , (), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Redogörelse från Europarådsdelegation avseende parlamentariska församlings session 1998 1 roll i det europeiska samarbetet 4 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet : möten och viktigare frågor 5 2.3 Utvidgningen, granskning av efterlevnaden av åtaganden 6 2.4 Politiska frågor 7 2.5 Demokrati och mänskliga rättigheter 7 2.6 Sociala och ekonomiska frågor m.m. 8 2.7 Uppföljningen av toppmötet 8 2.8 Europeiskt talmansmöte i 9 2.9 Utskottssammanträde i 9 2.11 Val av generalsekreterare för 10 3 Den svenska representationen 10 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 13 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 13 4.2 Politiska frågor 14 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 16 4.4 Ekonomi och utveckling 17 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 17 4.6 Kultur och utbildning 18 4.7 Naturvetenskap och teknik 18 4.8 Miljö, regionalplanering, lokal förvaltning 19 4.9 Befolknings- och flyktingfrågor 19 4.10 Jordbruk och landsbygdsutveckling 20 4.11 Kontakter med nationella parlament och med allmänheten 20 4.12 Jämställdhet mellan kvinnor och män 20 Förteckning över församlingens beslut 21 1 roll i det europeiska samarbetet historiska uppdrag är att medverka till demokratiska säkerhet på grundval av kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och en fungerande rättsstat. har verkat i . tillhörde grundarna när stadgar undertecknades av 10 västeuropeiska stater i . har det politiska landskapet förändrats. Efter har medlemskretsen snabbt utvidgats till att omfatta även flertalet länder i . har 40 medlemsländer och är därmed på väg att uppfylla sin alleuropeiska kallelse med nästan alla europeiska stater som medlemmar. Inom ram samarbetar såväl medlemsländernas regeringar som parlament och lokala politiska organ. har tre huvudorgan: ett beslutande och verkställande organ - ministerkommittén, ett rådgivande organ - den parlamentariska församlingen, ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen . Den parlamentariska församlingen har 286 ledamöter och lika många suppleanter som utsetts av de 40 medlemsländernas parlament. Dessutom deltar med gäststatus parlamentariska delegationer från fyra stater som ansökt om medlemskap, nämligen , , och , och som obser-vatörer parlamentariker från och . Vid januarisessionen 1999 tillstyrkte församlingen ansökan om medlemskap i . Sedan tillkomsten 1949 har den parlamentariska församlingen inom ram bidragit till att främja fred och frihet, mänskliga rättigheter, demokratins principer och social rättvisa i . Även om församlingen i första hand har en rådgivande funktion har parlamentarikerförsamlingen aktivt medverkat till utvidgningen av . I arbetet har ingått att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har även varit pådrivande i andra frågor, bl.a. för tillkomsten av konventioner. En viktig fråga för den parlamentariska församlingen är att säkerställa att grundläggande värderingar inte försvagas - och därigenom dess trovärdighet - när medlemsantalet växer. Församlingen följer två vägar för att stödja de nya medlemsländerna i deras strävan att uppfylla sina åtaganden om en demokratisk samhällsutveckling. Man har utvecklat granskningsprocedurer och inrättat ett utskott för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden, som metodiskt och återkommande granskar hur medlemsstaterna efterlever sina åtaganden och tillämpar principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. stödjer man utvecklingen av de nya medlemsstaternas lagstiftning och rättsväsende genom utbildningsprogram, studiebesök, rådgivning till nybildade parlament och seminarier för lagstiftare. högtidlighåller sitt femtioårsjubileum . Förändringarna i omvärlden ställer nya krav på organisationen. Inför har medlemsstaternas regeringar och parlament arbetat med frågan om verksamhetens framtida inriktning och det europeiska samarbetet. En grupp "visa personer", tillsatta av toppmötet, har utarbetat ett förslag till förnyelse av organisationen. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet : möten och viktigare frågor parlamentariska församlings session 1998 var fördelad på fyra delsessioner. Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde , och . En s.k. minisession hölls i med deltagande av ständiga utskottet och tre fackutskott. Vid de fyra delsessionerna debatterade församlingen rapporter, avgav rekommendationer till ministerkommittén, antog resolutioner samt direktiv och gjorde uttalanden i aktuella frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts i de 14 fackutskotten som sammanträtt antingen i , i eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. Till president för församlingen omvaldes för tredje året den tyska parlamentsledamoten (CDU). Enligt praxis kan man väljas till president högst . Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (m). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () och (). () valdes att efterträda som då utnämnts till statsråd. valdes till vicepresident i den parlamentariska församlingen . Hon var dessutom ledamot i församlingens byrå och "". var ordförande i utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter. var ordförande i utskottet för jordbruksfrågor och landsbygdsutveckling. Delegationen förberedde delsessionerna vid möten i . hölls gemensamma möten med den svenska delegationen till för lokala och regionala organ, CLRAE, som består av kommun- och landstingspolitiker. Efter riksdagsvalet utsåg kammaren en ny delegation för . Till ordinarie ledamöter utsågs (), (), (), (), (), () och till suppleanter (s), (), (), (), () samt von der Esch (kd). Delegationen höll ett konstituerande möte . 2.3 Utvidgningen, granskning av efterlevnaden av åtaganden Den parlamentariska församlingens arbete har präglats av utvecklingen i Öst- och . För framtiden är det särskilt viktigt att stärka de demokratiska krafterna i dessa länder och stödja deras strävan att bygga upp ett oberoende rättsväsende, skydda nationella minoriteter, avskaffa dödsstraffet och stärka de mänskliga rättigheterna. Övervakningen av att de 40 medlemsländerna uppfyller medlemskapets krav på demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer fortsatte även att vara en prioriterad uppgift som engagerade parlamentarikerförsamlingen. Församlingen har utarbetat en ny struktur för granskning. , som varit verksamt , har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländerna, nya såväl som gamla, respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med medlemskap. Utskottet har tagit över de granskningsuppgifter som tidigare åvilat de politiska och juridiska utskotten och utskottet för förbindelser med europeiska icke-medlemsländer. Dess 65 ledamöter utses av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna). Härutöver ingår de politiska och juridiska utskottens ordföranden ex officio. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Andra stater, som är föremål för pågående övervakning, är , , , , , (), och . parlaments gäststatus () är suspenderad av byrån på rekommendation av politiska utskottet. I , som har gäststatus, har utvecklingen bedömts gå åt rätt håll. Som följd av detta beslutade församlingens byrå att inleda den procedur som leder till landets medlemskap i . Som ett första steg i proceduren reste en grupp framstående jurister till landet för att undersöka om det juridiska systemet uppfyller krav. ansökte om medlemskap . lämnade in sin medlemskapsansökan . Vid den första delsessionen debatterades erkännandet av den ukrainska delegationens fullmakter (dok. Församlingen hade under de föregående månaderna diskuterat möjligheten att inte godkänna fullmakterna. De godkändes dock efter omröstning i plenum. har sin egen särskilda övervakningsprocedur. Även kommunalkongressen, CLRAE, har en roll som övervakare av att den lokala självstyrelsen efterlevs. Förutom kärnämnet granskning av medlemsstaternas åtaganden dominerades debatter i parlamentarikerförsamlingen av de akuta kriserna på . Situationen i Kosovo var på parlamentarikerförsamlingens dagordning vid varje delsession. och var också återkommande teman. Det rådde en samsyn att inte passivt bör avvakta att andra aktörer löser kriserna. eldupphör, fortsatt granskning av situationen, respekt för yttrandefrihet i hela samt lagstiftning och praxis som är i harmoni med principer var krav som framfördes. Församlingen ville ge en klar signal till det jugoslaviska ledarskapet att respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är villkor för medlemskap. Andra aktuella frågor som debatterades av församlingen var läget i och fredsprocessen i . De akuta kriserna i Kosovo och och valövervakningar i ett flertal länder har visat att i samarbete med andra organisationer på ett positivt sätt kan bidra till främjandet av fred och demokrati. Man kan säga att utöver debatterna rörande konflikter och fredshot var roll och samarbete med andra internationella organisationer de mest centrala frågorna . Samarbetet mellan EU och samt mellan de två parlamentariska församlingarna berördes vid en särskild debatt och i samband med ett besök vid av talman. 2.5 Demokrati och mänskliga rättigheter Demokrati och mänskliga rättigheter återkom i många olika debatter . Utöver granskningen inför och efter medlemskap var det främst den fortsatta förekomsten av dödsstraff i vissa av medlemsländerna som var föremål för intensiv bevakning. session inleddes med en debatt om åtagande att införa moratorium på verkställandet av dödsstraff. Församlingen fortsatte sin bevakning av att flyktingars, tvångsförflyttades och asylsökandes rättigheter beaktas även under svåra förhållanden och att anslutningen till konventioner om skydd för nationella minoriteter och om historiska minoritetsspråk fortskrider. De värnpliktigas mänskliga rättigheter var också föremål för parlamentarikerförsamlingens intresse. Den nya europeiska domstolen för mänskliga rättigheter började sin verksamhet i enlighet med beslut vid . Den nya domstolen är permanent och ersätter både Europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter och den tidigare . Detta innebär att den nya domstolens domare, till skillnad från tidigare, arbetar på heltid i . Den nya består av en domare från varje land som tillträtt . Regeringarna föreslår domarkandidater medan det är den parlamentariska församlingen som utser domstolens ledamöter. Den svenska domaren utsågs till vice ordförande. Vid början av session beslutade parlamentarikerförsamlingen att inrätta ett nytt utskott som skall behandla frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män. 2.6 Sociala och ekonomiska frågor m.m. Också inom det sociala området bevakades rättigheterna för utsatta grupper. Församlingen antog bl.a. rekommendationer om åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn och social utslagning. På det ekonomiska området debatterades ekonomisk brottslighet och åtgärder mot korruption. Den turbulens som drabbat världsekonomin och parlamentarikernas oro för dess konsekvenser kom till uttryck i debatten om ekonomiska kris. Rapporter om verksamheterna inom Europeiska , , och och utveckling, , finns på församlingens dagordning . Församlingen har uppdraget att vara parlamentariskt forum för och granska verksamheten i mellanstatliga regeringsorgan som och . Den utvidgade parlamentariska församlingen, bestående av 44 Europaråds- och , debatterade ämnet. Företrädare för , , och deltog i debatten. Som exempel på parlamentarikerförsamlingens breda verksamhet kan vidare nämnas rapporterna till församlingen om världshavens tillstånd, marin forskning och teknik, senaste trender i den internationella havsrätten, turismens utveckling i samt möjligheter till hållbar utveckling i Medelhavsbassängen och Svarta havsbassängen. 2.7 Uppföljningen av toppmötet Enligt beslut vid toppmötet utarbetade en grupp av "visa personer" under ledning av förre portugisiske presidenten ett förslag om framtida organisation och struktur, politiska profil och relationer till andra internationella organisationer. Den parlamentariska församlingens president ingick i gruppen. Slutrapporten lämnades till ministerkommittén . Rekommendationerna kan inordnas under fyra huvudrubriker, nämligen politiska roll och samarbete med andra organisationer, olika organ, struktur och verksamhet samt synlighet. Enligt rapporten bör organisation förbli oförändrad. Däremot föreslås förstärkning av olika organs roll och förtydligande av samspel och relationer mellan dem. Samarbetet med andra internationella organisationer bör vidareutvecklas. arbete behöver aktiveras och effektiviseras. Kommitténs möteskalender bör ses över. Konsensusbeslut är prioriterat förfarande, men majoritetsbeslut skall kunna förekomma. bör konsultera parlamentarikerförsamlingen i frågor som rör budgeten och antagandet av konventioner. Vidare rekommenderas att församlingen bör få vara representerad vid alla högnivåmöten med EU, och FN. kongressens kompetens bör tas till vara på ett effektivare sätt. Omstrukturering av dess arbetsmetoder rekommenderas. Generalsekreteraren bör lämna en samlad årsrapport om verksamheten till parlamentarikerförsamlingen och ministerkommittén. Den bör innehålla förslag till utveckling av verksamheten och uppföljning av aktiviteter. Generalsekreteraren skall enligt rekommendationerna kunna anlita utomstående experter. Sekretariatet bör indelas i fyra direktorat. Budgetmål bör fastläggas . bör organisationens budget ökas genom frivilliga bidrag. Målsättningen bör vara förhöjd effektivitet, kvalitet, synlighet och öppenhet. Granskningen av att medlemsstaterna lever upp till principer bör vara prioriterat område. 2.8 Europeiskt talmansmöte i har en tradition att sammankalla ett möte med talmännen i medlemsländernas parlament. har sådana möten hållits i , , och . Även talmän från stater med observatörs- eller gäststatus deltar liksom presidenterna i ett antal interparlamentariska församlingar - , , , parlamentariska församling, Västeuropeiska unionens församling, , Interparlamentariska unionen och . talman var värd för det europeiska talmansmötet som arrangerades i i samarbete med den parlamentariska församlingen med närmare 60 deltagande talmän. Mötets tema var "Utmaningar för de nationella parlamenten i ett demokratiskt under utvidgning". Huvudrapportör och inledare vid mötet var talmannen i Österrikiska nationalrådet, . "note speakers" var talmannen i spanska Cortes deputeradekammare, , och talmannen i den ryska Statsduman, . framhöll att till millennieskiftets utmaningar för nationella parlament hör konsolideringen av som ett område med frihet, stabilitet, säkerhet och ekonomisk utveckling. Utvidgningen av Europeiska unionen samt bekämpandet av arbetslösheten var andra utmaningar. Mellan de fyra årliga delsessionerna i sammanträder parlamentariska församlings utskott i medlemsländerna, på inbjudan av respektive lands parlament. Det är en tradition att utskottet för kultur och utbildning besöker den stad som är europeisk kulturhuvudstad. Med anledning av detta inbjöd den svenska Europarådsdelegationen kultur- och utbildningsutskottet till . Besöket ägde rum . Ett anförande av kulturminister om svensk kulturpolitik inledde besöket. En introduktion till aktiviteter och besök i ingick i programmet . Bevarandet av det kulturarvet inkluderades i besöket på utskottets önskemål. På utbildningssidan ingick studiebesök vid och vid Hjul- Under ett besök vid fick ledamöterna en orientering om verksamhet och arbetet med att utse Nobelpristagare i litteratur. Besök i , och kompletterade bilden av det svenska kulturutbudet. Ett stort antal stats- och regeringschefer, parlamentstalmän, chefer för internationella organisationer och andra ledande internationella personer framträdde vid den parlamentariska församlingens delsessioner i . Bland dem fanns FN:s flyktingkommissarie , , premiärminister , premiärminister , chefen för () . , kung , IMF:s chef , utrikesminister (i egenskap av Chairman-in-Office), generalsekreterare , president , biträdande minister för Nordirlandfrågor samt biträdande utrikesminister ". I egenskap av ministerrådets ordförande redogjorde den tyske statssekreteraren vid januarisessionen och den tyske biträdande utrikesministern vid aprilsessionen för ministerrådets prioriteringar och svarade på frågor från församlingens ledamöter. biträdande utrikesminister fyllde samma funktion andra hälften av 1998. Talmän som gästade församlingen var talman och rumänska senatens talman . 2.11 Val av generalsekreterare för Församlingen väljer ny generalsekreterare vid junisessionen 1999. för anmälan av kandidater är fastställd till . 3 Den svenska representationen session hade anmält följande valda ombud och suppleanter till församlingen och dess organ. (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande () till då () övertog Ombuden och suppleanterna var fördelade dels på det ständiga utskottet, dels på församlingens 14 fackutskott. Det ständiga utskottet har fullmakt att besluta på församlingens vägnar då denna ej är samlad. I fackutskotten, vilka sammanträder såväl under som mellan församlingens plenarmöten, bereds ärenden som församlingen har att besluta om. Utgående från utskottens betänkanden och förslag antar församlingen rekommendationer till ministerkommittén, resolutioner, yttranden och direktiv. Flertalet utskott har tillsatt underutskott, vilka i många fall är permanenta från session till session. Vidare kan ad hoc-utskott utses för en särskild fråga. Ombuden och suppleanterna var års session fördelade på församlingens utskott och underutskott på sätt som anges nedan (utskottssuppleanter inom parentes). Ständiga utskottet: Andnor, (, ) samt Hagård och ex officio i egenskap av ordförande i utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter respektive utskottet för jordbruksfrågor och landsbygdsutveckling Politiska utskottet: , (Andnor, Hagård) för relationer med icke-medlemsländer: Utskottet för ekonomi och utveckling: , Calner (, . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04) för internationella ekonomiska relationer: (Calner) "Nord-Syd: roll": Calner () Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: Andnor, (, . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04) för barnfrågor: , . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04 för den europeiska sociala stadgan och arbetsmarknadsfrågor: Andnor Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: Hagård, ordförande, (, I-B ) för mänskliga rättigheter: Hagård (ex officio) Kultur- och utbildningsutskottet: , . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04 (, Lekberg) för mediefrågor: (Lekberg) Utskottet för naturvetenskap och teknik: O. , Lekberg (, . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04) för teknikpolicy och energi: Lekberg för vetenskapspolicy och etik: Lekberg Utskottet för miljövård, regional planering och kommunala frågor: I-B , O. (Calner, ) för miljöfrågor: (I-B ) för lokala och regionala myndigheter: I-B Utskottet för befolknings- och flyktingfrågor: I-B , (Andnor, . ersattes av Björnemalm fr.o.m. 1998-11-04) för migrationsfrågor: I-B för flyktingfrågor: I-B Utskottet för procedurfrågor: () Utskottet för jordbruksfrågor och landsbygdsutveckling: I-B , ordförande () för fiske: I-B (ex officio) för livsmedel: I-B (ex officio) Utskottet för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten: Lekberg (Calner) för deltagardemokrati: Lekberg : Calner () för den europeiska statsförvaltningen: Calner Utskottet för jämställdhet mellan könen: () för institutionella verktyg (bildat ): Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (""): , , Hagård (ex officio) 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden Vid den andra delsessionen debatterades framstegen för församlingens granskningsförfarande (dok. 8057, res. Denna utvärdering utgjorde granskningsutskottets första årsrapport. Utskottet redogjorde för de svårigheter det mött. Vilka arbetsmetoder utskottet borde tillämpa i kontakterna med stater som är föremål för granskning har krävt noggranna överväganden. Utskottet har dragit slutsatsen att konfrontation bör undvikas och att övertalning är att föredra. Kritik riktades mot utskottet för att i huvudsak nya medlemsländer övervakats. Men även "gamla" medlemmar blir föremål för granskningen. Proceduren avseende hade t.ex. redan inletts. I resolutionen godkändes riktlinjer för utskottets fortsatta arbete som bygger på icke-konfrontation. Ett önskemål som ofta fördes fram i debatten är ökat samarbete med ministerkommittén. I resolutionen föreslogs att övervakningsärenden skall stå på dagordningen för mötena i "". Vid den tredje delsessionen debatterade församlingen respekterande av sina förbindelser och åtaganden (dok. Utvecklingen i har granskats sedan landet inträdde i . Utskottet rapporterade om de viktigaste framstegen, nämligen ratificeringen av konventionen om de mänskliga rättigheterna och antitortyrkonvention, igångsättandet av reformer av fängelsesystemet och ny lagstiftning på brottmålsområdet. måste dock även uppfylla åtaganden såsom genomförandet av lagar över hela territoriet, beaktande av sociala rättigheter, avskaffande av dödsstraffet, reform av fängelsesystemet, bekämpande av korruption och ekonomisk brottslighet. Granskningen av utvecklingen i fortsätter. Övervakningsrapporten vid den fjärde delsessionen avsåg respekterande av sina förpliktelser och åtaganden (dok. bedömdes befinna sig i en kritisk period av sin demokratiska och ekonomiska utveckling. som landet uppgavs ha kommit en bra bit på väg i uppfyllandet av kriterier, fastslog församlingen att det krävs ytterligare förändringar för att det skall uppfylla de åtaganden som gjordes i samband med inträdet i organisationen. Särskilt kritiserades medielagstiftningen som inger farhågor för att regeringen kan ta kontrollen över de elektroniska medierna. Granskningen fortsätter av polisbrutalitet mot medlemmar av religiösa grupper, romer och gatubarn. Församlingen beslöt att noga följa tillämpningen av den nya lagstiftningen för juridiska system. Det ansågs nödvändigt att vaka över att principen om maktfördelning tillämpas samt att reformen om lagstiftning om lokalt självstyre genomförs. uppmanades att ratificera de konventioner som landet redan undertecknat. Särskilt påpekades vikten av att undertecknar konventionen för skydd av nationella minoriteter. Vid den första delsessionen debatterades utvecklingen i och dess implikationer för (dok. 7986, res. Tre jugoslaviska parlamentsledamöter hade inbjudits att delta i debatten. Majoriteten välkomnade det politiska utskottets rapport och betonade vikten av att nära följde utvecklingen särskilt i Kosovo. Församlingen fördömde förtrycket av den albanska minoriteten i Kosovo. Garantier för tillförsäkrande av pressfrihet, domstolarnas oberoende, skydd av mänskliga rättigheter och nationella minoriteter är krav som ställs på för medlemskap i . Situationen i (dok. 7997, rek. 1358) fördes upp i en extrainsatt debatt vid januarisessionen. Byrån hade avstyrkt en debatt om en icke-medlemsstat som inte heller ligger i , men församlingen gick emot byrån.