frsrdg · GM04RR9 · 1999-01-01 00:00:00 — Sida anser dock att revisorernas val av verksamhetsinriktning är alltför snäv och revisionellt bestämd. Utvecklingssamarbetets ändamålsenlighet, kostnadseffektivitet och kvalitet bör granskas utifrån de resultat som biståndet uppnått i förhållande till statsmakternas mål för verksamheten. Statskontoret ansluter sig till vad revisorerna anför om behovet av utvärderingar och om att regeringen i ökad omfattning bör utnyttja de organ som har till uppgift att granska och utvärdera effektiviteten i statliga insatser. Statskontoret ställer sig dock tveksamt till om det behövs ett särskilt utvärderingsinstitut. Det kan finnas skäl att överväga om inte Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) i ökad utsträckning bör få till uppgift att fungera som en effektiv beställare av mer övergripande utvärderingar inom biståndsområdet. Statskontoret anser att det förefaller finnas frågetecken kring hur resultatet av utvärderingar tas till vara. På grundval av detta bör Sida se över rutinerna för återkoppling av utvärderingarnas resultat. delar revisorernas uppfattning att uppföljning och utvärdering av biståndsinsatser kan stärkas och påpekar att det av Sida initierade systemet för uppföljning och utvärdering givit värdefulla kunskapsbidrag till biståndsverksamheten. Verket förordar införandet av en kvalitetssäkring i nuvarande utvärderingssystem. SCB finner ingen anledning att uttala huruvida en förbättrad uppföljning och utvärdering kan åstadkommas genom ett fristående organ eller genom en utökning av nuvarande organs mandat. Vidare är det viktigt att inte enbart granska bilaterala insatser utan även att följa upp nyttjandet och effekterna av svenska medel kanaliserade genom internationella forum. anser att det är viktigt att det görs utvärderingar på olika nivåer och av olika oberoende aktörer. ESV anser att en kombination av en förstärkning av () inom Sida samt en utbyggnad av EGDI skulle kunna ersätta behovet av ett helt nytt institut. Att inrätta ett utvärderingsinstitut behöver inte nödvändigtvis förbättra utvärderingsverksamheten inom biståndsområdet om det inte är klarlagt hur den redan befintliga utvärderingsverksamheten och organisationen kan göras mer effektiv. Det krävs en förändring till att intresse och fokus mer läggs på vad det svenska biståndet lyckas åstadkomma. Samarbete och samordning med EU Riktlinjer för att förbättra samordningen revisorer konstaterar att Sida inte har något system för att löpande hålla sig informerad om vad EU gör på fältet och inte heller några rutiner för att systematiskt informera EU om svenska insatser. Sida utformade riktlinjer för ökad samordning med EU. Revisorerna förutsätter att frågan om riktlinjernas status klargörs så att de tillämpas vid samtliga berörda ambassader i utlandet. Det är viktigt att det finns upparbetade kanaler för utbyte av information om planerade och genomförda insatser. påpekar att EU:s egna omfattande brister innebär svårigheter att skapa ett system för informationsutbyte. verkar inom verkställighetskommittéerna för att information skall lämnas när beredningen påbörjas av ett projekt. Sidas riktlinjer torde följas av ambassaderna men avsikten är att göra dem formellt bindande genom s.k. avdelningsbeslut. avvaktar resultatet av kommissionens uppföljning av EU:s riktlinjer om samordning. Därefter kommer Sida att revidera de egna riktlinjerna och göra dem till föremål för avdelningsbeslut. Sida avser att så snart det är möjligt fånga upp de beslut som fattas kring de nya EU-riktlinjerna om samordning och uppdatera de interna riktlinjerna. har både Sida i och biståndsambassaderna tagit aktiv del i samordningsarbetet. Statskontoret är tveksamt till om det räcker med att klargöra frågan om statusen på de riktlinjer som Sida har utarbetat för att förbättra samordningen med EU. Samordningen med EU:s utvecklingssamarbete bör ses över då frågan har en sådan principiell betydelse att det finns skäl att ytterligare utreda vilka faktorer som bidrar till förmåga att påverka EU:s biståndspolitik, anpassa sig till den och dra nytta av den. En sådan utredning bör bl.a. analysera samordning mellan det svenska utvecklingssamarbetet och EU:s program, regeringens medverkan till styrningen av EU:s bistånd och andra internationella organisationers utvecklingsprogram, t.ex. och FN. De medel som betalar in till EU:s bistånd omfattar stora offentliga utgifter och alltmer av det svenska biståndet kan komma att kanaliseras genom EU. anger att det är önskvärt med striktare rutiner när det gäller Sidas samordning med EU. Mottagarländernas förmåga att samordna biståndsinsatser bör inte överskattas. De kan ha ett visst huvudansvar men kontroll och feedback bör kunna regleras bättre. revisorer bedömer att det bör finnas ett utrymme för svenska enskilda organisationer att i större utsträckning finansiera delar av verksamheten med EU-bidrag. Revisorerna föreslår att regeringen tar initiativ till att få fram bättre och mer samlade underlag för att bedöma i vilken utsträckning svenska organisationer söker och beviljas EU-bidrag. instämmer i revisorernas analys och anser att det behövs åtgärder för att underlätta för svenska enskilda organisationer att erhålla bidrag för utvecklingsinsatser från EU. Organisationerna måste dock själva visa ett mer aktivt intresse om utfallet för svensk del skall kunna öka. Statskontoret menar att en samlad bedömning av samarbetet med enskilda organisationer även bör innehålla en analys av i vilken utsträckning Sidas årliga anslag minskar benägenheten hos enskilda organisationer att söka EU-bidrag. anser att rapportens beskrivning om EU:s anslag för samfinansiering av enskilda organisationers insatser ger en bra bild av situationen. Kontakterna med kommissionen angående bidrag till enskilda organisationers bistånd har försvårats ytterligare. En konsekvens av detta är att och, vad man erfar, även andra svenska organisationer inte söker nya EU-bidrag i den omfattning de trodde att de skulle göra. Samlad funktion för att främja svenska företag Revisorerna finner att svenska företag och konsulter har varit relativt dåligt representerade i Europeiska kommissionens upphandlingar av varor och tjänster för biståndsinsatser. Det skulle underlätta för svenska företag om det fanns en huvudansvarig aktör för information och statistik om EU:s upphandlingssystem. Revisorerna föreslår att regeringen klargör vilken instans som skall ha huvudansvaret för att främja svenska företags möjligheter att delta i EU:s upphandlingar. anger att () fått ett vidgat mandat och större resurser. Tillsammans med skapas härigenom en slagkraftig främjandeorganisation. Hittillsvarande erfarenheter av den nya organisationen är goda men fortlöpande korrigeringar av rollfördelningen kommer att göras. Statskontoret vill understryka vad revisorerna anför om behovet av ett system med huvudansvarig aktör för information och statistik om EU:s upphandlingssystem. tillstyrker revisorernas förslag om ett system med en huvudansvarig aktör för information om EU:s upphandlingssystem. Ett sådant system bör täcka hela den internationella biståndsmarknaden eftersom inte bara är lågt representerat inom kommissionens upphandlingar utan även totalt sett. SCB påpekar att svenska myndigheters brist på framgång på EU-marknaden till största delen inte är ett informations- eller kunskapsproblem, utan i huvudsak beror på restriktioner betingade av svenska tjänsteexportförordningens regler avseende kostnadstäckning och dess beräkning. 1 Revisorernas granskning 1 2 Revisorernas överväganden och förslag 2 2.5 Utvecklingssamarbetet genom enskilda organisationer 11 3 Revisorernas förslag 15 Rapport 1998/99:2 17 1 Granskningens inriktning 25 2 Den svenska biståndspolitiken 26 2.1 Målen för den svenska biståndspolitiken 26 2.2 Biståndsramen och enprocentsmålet 27 2.4 Det bilaterala utvecklingssamarbetet 28 3 Arbetet inom och Sida 30 3.2 Arbetet inom Sida 31 4 Styrning av utvecklingssamarbetet 35 4.2 Utveckling av mål för verksamheten 36 4.2 som styrdokument 38 4.3 Landstrategierna som styrinstrument 38 4.4 Att redovisa resultatet av utvecklingssamarbetet 40 4.5 Behov av utvärderingar på olika nivåer 43 4.6 Revisorernas iakttagelser 46 5.1 Statsbudgetens anslagstyper och villkor 50 5.2 Reservationernas omfattning på anslaget för bilateralt utveck-lings-samarbete 53 5.3 Orsaker till uppkomna reservationer 56 5.4 Begreppet intecknad reservation 57 5.5 Stöd till ekonomiska reformer 58 5.6 Insatser för att minska reservationerna 61 5.7 Sidas rapportering till regeringen 62 5.8 Regeringens redovisning till 63 5.9 Ett ökat anslagssparande för biståndsförvaltningen 64 5.10 Från ram- till reservationsanslag - exemplet Sidas fält-orga-ni-sa--tion 67 5.11 Revisorernas iakttagelser 70 6.1 Biståndets inriktning och omfattning 74 6.2 Sidas handläggning av förvaltningsstöd 76 6.3 Sidas nyttjande av konsulter inom förvaltningsbiståndet 77 6.4 Former för upphandling av konsulter 82 6.5 Uppföljning och kontroll av förvaltningsstöd 84 6.6 Utvärdering av förvaltningsbistånd 86 6.7 Avslutning av projekt 86 6.8 Behovet av samordning mellan givare 87 6.9 Revisorernas iakttagelser 88 7 Utvecklingssamarbete via enskilda organisationer 93 7.1 Ökat intresse för enskilda organisationer 93 7.2 Stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete 95 7.3 Återrapportering, uppföljning och kontroll 105 7.4 Revisorernas iakttagelser 114 8 Samarbete och samordning med EU 116 8.1 EU:s internationella utvecklingssamarbete 116 8.2 Beslutsförfarande och administration 120 8.3 Samordning mellan EU:s och medlemsstaternas bistånd 125 8.4 EU:s samarbete med enskilda organisationer 129 8.5 Upphandling inom Europeiska unionen 136 8.6 Revisorernas iakttagelser 141 9 Revisorernas överväganden och förslag 144 Styrning och anslagstilldelning 144 Beredning och genomförande 149 Uppföljning, kontroll och utvärdering 151 Samarbete och samordning med EU 154 Sammanställning av reservationer 160 Stöd till finansministeriet i 162 Stöd till uppbyggnad av statistiska centralbyrå 167 Stöd till provinsförvaltningen i Norra Kap-provinsen, 172 Stöd till det statliga redovisningssystemet i 177 Stöd till skatteförvaltningen i 182 Stöd till polisutbildning på och i 186 Sammanfattning av remissyttranden över rapport /99:2 Utvecklings-samarbetet - styrning, genomförande, samordning och uppföljning av biståndet 193 Styrning och anslagstilldelning 193 Beredning och genomförande 196 Uppföljning, kontroll och utvärdering 199 Samarbete och samordning med EU 201 1996/97:2, bet. 1996/97:UU15 internationella samarbete för hållbar utveckling, skr. 1996/97:169, bet. 1997/98:UU9 Fattigdomsbekämpning i utvecklingssamarbete, skr. 1997/98:76, bet.1997/98:UU15 Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, skr. 1997/98:122, bet. 1997/98:UU14 En förnyas svensk Afrikapolitik inför 2000-talet BNI kan beräknas som BNP (bruttonationalprodukt) till marknadspris plus faktorinkomster (dvs. löner, kapital- och företagarinkomster) från utlandet minus faktorinkomster till utlandet 1996/97:1, utgiftsområde 7 Förslag till verksamhetsplan 1998 för enheten för internationellt utvecklingssamarbete (IC-enheten), PM 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. revisorers rapport /97:10 1994/95:100 bil. SFS 1995:869, Förordning med instruktion för Sida Sida, Sekretariatet för utvärdering och intern revision, Internrevisionen 98/1 1993/94:TK1, bet. SFS 1996:822, förordning om myndigheters årsredovisning Regleringsbrev , En handledning för , 1997/98:RR7, Analys och användning av resultat i Statsliggaren för , utgiftsområde 7 PM Sida, , Mål och resultatstyrning 1996/97:UU15, bet. 1997/98:UU2, 1998/99:UU2 Regleringsbrev , En handledning för , 1998/99:1, utgiftsområde 7 PM , Förberedelser och uppläggning av mål- och resultatdialog SOU 1994:102 Betänkande av kommittén för analys av utvecklingssamarbete, Analys och utvärdering av bistånd 1996/97:UU15, bet. 1994/95:100, bil. 1994/95:100, bil. Sida Studies in Evaluation 97/1 Sida Studies in Evaluation 97/1 , Uppföljande studie av Sidas resultatanalyser, Sida Studies in Evaluation 98/2 RF 1:4 och RF 9:3 SFS 1996:1059 och SFS 1996:1189 RRV 1998:2 Ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet Förordning om myndigheters årsredovisning m.m. (1996:882) revisorers förstudie /98:11, Budgeten som styrmedel 1998/99:1, utgiftsområde 7, bet. RRV 1998:9, Statsbudgetens utfall 1998/99:1, utgiftsområde 7 1996/97:1 och prop. PM , Sida, Reservationer i det bilaterala biståndet Disponibla medel har beräknats som ingående reservationer plus anslag för det aktuella året. har i beräkningarna hänsyn tagits till den av regeringen beslutade indragningen, vilket för de redovisade delposterna i bilaga 1 sammanlagt uppgick till PM , Sidas anslagsplanering, Statsliggaren för , utgiftsområde 7 1991/92:11, revisorers förslag angående effektiviteten i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd PM Redovisning av Sidas reservationer 1997/98:1, utgiftsområde 7 1998/99:1, utgiftsområde 7 1996/97:1 utgiftsområde 7 1997/98:1, utgiftsområde 7 1998/99:1, utgiftsområde 7 PM , Sida Reservationer i det bilaterala biståndet 1996/97:1 utgiftsområde 7 PM , Sidas yttrande över RRV:s revisionsrapport avseende Sidas årsredovisning 1997 RRV, Revisionspromemoria , avseende löpande granskning vid den integrerade utlandsmyndigheten i 1991/92:11, Effektiviteten i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd 1992/93:100 bil. 4, prop. 1993/94:100 bil. 4, prop. 1994/95:100 bil. 1996/97:1, utgiftsområde 7 1997/98:1, utgiftsområde 7 1998/99:1, utgiftsområde 7 1998/99:1, utgiftsområde 7 1994/95:100, bil. Statsliggaren 1995/96 1997/98:1, utgiftsområde 7 SFS 1992:406 4 § 1997/98:1, utgiftsområde 7 1998/99:1, utgiftsområde 7 1994/95:100, bil. 1996/97:1, utgiftsområde 7 1997/98:1, utgiftsområde 7 Sida, PM , Återrapportering avseende tidsbegränsade förordnanden i fält på sakanslag- komplettering Statsliggaren för , utgiftsområde 7 Sida beslutnr 4/98 Sida beslutnr 44/98 Statsliggaren för , utgiftsområde 5 Statsliggaren för , utgiftsområde 7 , Revisionspromemoria avseende löpande granskning vid den integrerade utlandsmyndigheten i och Revisionspromemoria avseende löpande granskning vid den integrerade utlandsmyndigheten i Merrick L och ; Twinning as a Method of Capacity , 1998 SFS 1992:1528 och SFS 1997:1068 Lag om ändring i lagen om offentlig upphandling Sida, verkschefsbeslut nr Gd 66/97 , Upphandling av tjänster 1990 1987/88:100, bil. 5, bet. UU 1987/88:20 1991/92:11. revisorers förslag angående effektiviteten i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd Policy för Sidas utvärderingsverksamhet och Anvisningar för Sidas uppdrag att verka för god administration och att motverka korruption i utvecklingssamarbetet Handledning i revisionsfrågor, Sida/STYREK 1997 , revisionspromemoria , avseende löpande granskning vid den integrerade utlandsmyndigheten i och revisionspromemoria , avseende löpande granskning vid den integrerade utlandsmyndigheten i Statsliggaren för , utgiftsområde 7 1996/97:1, utgiftsområde7 , DAC (), Shaping the 21st Century, The contribution of Development Co-operation, 1996 1996/97:UU15, bet.1997/98:UU9, bet. Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete, 1996 Se t.ex. bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297, bet. 1994/95:UU15, rskr. 1994/95:242, bet. 1997/98:UU2, rskr. Albinson & (1991), Eurostep & ICVA (1997) Riddell m.fl. (1995), Sidas årsredovisning 1997 /DAC (1998) Development Cooperation, 1997 1997/98:UU2, Albinson & (1991) Riddell m.fl. (1995), Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats Sida (1990) Samverkan; Albinson & (1991), Riddell m.fl. (1995), prop. 1997/98:1, utgiftsområde 7, bet. 1997/98:UU2, rskr. Statsliggaren , utgiftsområde 7 Statsliggaren , utgiftsområde 7 Sida, PM , Mål och resultatstyrning Sidas årsredovisning 1992/93, Statsliggaren för , utgiftsområde 7, prop. 1998/99:1, utgiftsområde 7 Sidas årsredovisning 1997, prop. 1998/99:1, Forum Syd (1998) Folkrörelsernas bistånd disponerar för , samt för det svenska bidraget till Nord-Sydcenter Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats Albinson & (1991) Ramavtal med LO/för facklig utbildning och Ramavtal med Afrikagruppernas Rekryteringsorganisationer (), Arbetarrörelsens Internationella Centrum (AIC) - sedermera OPC, , Pingstmissionens U-landshjälp (PMU), , Svensk Volontärsamverkan (SVS), (), () och Utbildning för Biståndsverksamhet (UBV) Ramavtal med Svenska Röda Korset och Forum Syd Statsliggaren /94, 1994/95, 1995/96 Sida (1993) Allmänna villkor för bidrag ur SIDA:s biståndsanslag till svenska organisationer Albinson & (1991) Krav på egeninsats gäller inte för volontär- och praktikantverksamhet eller för informationsinsatser Statsliggaren , utgiftsområde 7 1996/97:1 utgiftrområde 7, Forum Syd (1997 och 1998) Folkrörelsernas bistånd Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM Följande ramorganisationer ingick i granskningen: , Forum Syd, Centrum (OPC), Pingstmissionens U-landshjälp (PMU) och () RRV Revisionspromemoria, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM RRV Revisionspromemoria, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats RRV Revisionspromemoria, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM Hårsmar (1993) Hårsmar (1993) Sida Uppdragsbeskrivning, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM RRV Revisionspromemoria, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM Riddell m.fl. (1995) 1996/97:1, utgiftområde 7, Sidas budgetunderlag Forum Syd (1998) Folkrörelsernas bistånd RRV Revisionspromemoria, Sida Yttrande över RRV:s revisions-PM 1994/95:19, bet. 1994/95 UU15, rskr. 1994/95:242, se även bet. 1996/97:UU15, prop. 1997/98:1, utgiftsområde 7 och bet. Odi (1997) Understanding. Frågor under förstapelarsamarbetet hanteras av Europeiska gemenskapen (EG). Det är dock mycket vanligt med hänvisningar till Europeiska unionen (EU) i samband med biståndsfrågor. I rapporten används därför genomgående kortformen EU Odi (1997) Understanding European Community Aid Odi (1997) Understanding European Community Aid se (1996) Svensk strategi (1996) Svensk strategi Odi (1997) Understanding European Community Aid Odi (1997) Understanding European Community Aid 1996/97:1, prop. 1997/98:1 och prop. 1998/99:1, utgiftsområde 7 1995/96:36, bet. 1995/96:UU24, rskr. 1995/96:257) 1997/98:1 och prop. 1998/99:1, utgiftsområde 7; Odi (1997) Understanding European Community Aid Odi (1997) Understanding European Community Aid /DAC (1997) Generaldirektoraten förkortas allmänt DG efter franskans directorat général Europeiska revisionsrätten, årsrapport . Europeiska revisionsrätten ansvarar för revision av gemenskapens finanser samt kontroll av den ekonomiska förvaltningen Eurostep & ICVA (1997) The Reality of Aid Odi (1997) How European Aid Works (1996) Svensk strategi (1996) Svensk strategi Europeiska kommissionen, SEC (97) 621 Europeiska kommissionen, SEC (97) 621 Europeiska revisionsrätten, Särskild rapport 2/97, Europeiska unionens humanitära bistånd , Årsrapport för se även House of Lords (1993) (1996) Svensk strategi (1994) Utredning Odi (1997); Europeiska kommissionen, COM (98) 127 final. 1 ecu motsvarar ca 1994/95:100; prop. 1996/97:1, utgiftsområde 7 Statsliggaren , utgiftsområde 7 Sida (1995) Att söka., (1995) Nr. 11, Odi (1997) Understanding European Community Aid Sida (1995) Att söka EU-bidrag, (1994) Utredning /DAC (1997) Gemenskapens kontor för humanitärt bistånd, ECHO, , Statistik No. Forum Syd, Nyhetsbrev maj/ Forum Syd, PM 970827, Forum Syd/(1998) Uppföljning av svenska organisationers erfarenheter från EU-finansiering av utvecklingsprojekt (1994) Utredning, se även Forum Syd/(1998) Uppföljning av svenska organisationers erfarenheter från EU-finansiering av utvecklingsprojekt (1996) Svensk strategi , Verksamhetsplanering, PM Sida, , Samfinansiering med EU Odi (1997) How European Aid Works DG IA.C6, PM , Kommissionens erfarenheter av svenska företags anbud, Uppgifter från Svenska representationen och , DG IA.C6, PM , Kommissionens erfarenheter av svenska företags anbud, Uppgifter från Svenska representationen och , (1994) Satsa på utveckling RRV 1996:67 Statliga insatser för att främja export från små och medelstora företag (1997) PES - utvärdering (1997) PES - utvärdering, s. 12 (1997) PES - utvärdering (1997) PES - utvärdering SFS 1995:869, 3 § /samrådsgruppen för projektexportfrågor, PM , Förslag till verksamhetsplan 1999 för projektexportsekretariatet, Beteckningen SIDA avser biståndsmyndigheten tiden före . Därefter anges myndigheten som Sida. Landstrategi för utvecklingssamarbete med 1999-2003, Resultatanalys för budgetåren 1995/96-1997 Landstrategi för 1997-2000, Sidas årsredovisning 1997, prop. 1997/98:1 utgiftsområde 7