frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Inte heller redovisade regeringen vilka kostnader som var förknippade med grundorganisationen. Enligt revisorerna borde regeringen förse med viss basinforma-tion om försvaret i samband med budgetbehandlingen. I detta låg enligt revisorerna bl.a. att regeringen i budgetpropositionen på ett tydligt sätt både beskriver den militära grundorganisationen och kostnaderna för den. I ett avsnitt i budgetpropositionen för behandlade regeringen revi-sorernas skrivelse till regeringen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 6 Totalförsvar, s. 14). Av propositionen framgår att regeringen tar fasta på de önskemål som kommit till uttryck i utskottsbetänkanden och riksdagsbeslut när det gäller arten och omfattningen av den information som lämnas i budgetproposition-en. Sedan revisorerna skickade över skrivelsen till regeringen har redovisningen i budgetpropositionen i vissa avseenden utvecklats. Bland annat har redovisningen av den militära grundorganisationen . revisorer har på eget initiativ granskat hur myndigheternas internrevision fungerar. revisorer bedömde att internrevisionen har goda förutsättningar att fungera vid myndigheterna. Internrevisionens omfattning, granskningsinriktning, sätt att granska och kompetens bedöms som i stort sett ändamålsenlig i förhållande till förordningen (SFS 1995:686) om internrevision och dess intentioner. revisorer ansåg att förordningen omfattar de myndigheter som ska ha internrevision och att eventuellt tillkommande myndigheter bör uppfylla det ursprungliga kriteriet, dvs. ha en omsättning på mer än . revisorer konstaterade vidare att internrevisionen i huvudsak granskar internkontrollen i ekonomiadministrativa system och processer samt regelefterlevnad. Det är också med denna granskningsinriktning som internrevisionen har störst möjlighet att få sina förslag genomförda. Internrevisionens goda förutsättningar utnyttjas dock inte fullt ut. Internrevisionens arbete kan förbättras bl.a. vad gäller hanteringen av internrevisio nens förslag, myndighetsstyrelsernas intresse för internrevision och samarbetet med externrevisionen. myndighetsledningarna tar fram en policy för hur internrevisionens förslag ska hanteras, myndighetsledningarna beslutar om att internrevisionen regelmässigt avsätter av sitt arbete för att följa upp om internrevisionens förslag blivit genomförda, styrelserna särskilt tar ställning till hur rapporteringen mellan internrevision och styrelse kan utformas, regeringen ger i uppdrag att komplettera förordningens allmänna råd när det gäller samrådsförfarandet mellan extern- och internrevisionen samt frågan om internrevisionens eventuella skyldighet att granska årsbokslut. Skrivelsen om internrevision har beretts inom . Förordningen om internrevision (1995:686) samt dess föreskrifter och allmänna råd har ändrats i huvudsak i enlighet med revisorers förslag. De förändrade bestämmelserna träder i kraft från . Granskningspromemoria 1998/99:1 Granskningen inriktades på frågan om hur svenska och andra insatser har samordnats. Hur insatserna utvärderats och hur tidigare uppföljningar och utvärderingar av de svenska insatserna använts belystes också. Granskningen gällde särskilt miljöinsatser rörande vatten, lagstiftning och energi. Revisorerna ansåg att regeringen skulle undersöka hur organisation och arbetssätt för de svenska miljöinsatserna skulle anpassas så att utvecklingen mot reguljärt samarbete påskyndas, ta initiativ till internationella utvärderingar av miljöinsatserna i ett miljöperspektiv, tillhandahålla underlag för att diskutera miljöinsatserna i ett miljöpolitiskt sammanhang, se till att ett översiktligt informationsmaterial utarbetas om de svenska huvudformerna för miljöinsatser i andra länder i . I anknytning till de bedömningar revisorerna lämnade i granskningspromemorian kan några förändringar eller förslag till förändringar iakttas. Regeringen lät utreda och utvärdera östsamarbetet. Då behandlades bl.a. relationerna mellan insatser i genom utvecklingssamarbetet och genom Östersjömiljarderna. Utredningen föreslog (SOU 2000:122) att ett nytt program för utvecklingssamarbetet i bör innefatta en utfasningsstrategi för de samarbetsländer i regionen som kandiderar för EU-medlemskap, dvs. bl.a. hur utvecklingen mot reguljärt samarbete ska gå till. Remissbehandling av utredningens betänkande pågår. Inom ramen för arbete pågår en sammanhållen utvärdering av miljötillståndet i . Från svensk sida är det som arbetar med detta. Utvärderingen ska avrapporteras till kommissionen . Vid revisorers informationsmöte diskuterades arbete med laxkvoter m.m Förutsättningarna för den svenska administrationen av laxfisket har ändrats genom att omfattas av EU:s gemensamma fiskeripolitik. Internationella undersökningar av beståndssituationen och handlingsplaner samt nationella och internationella åtaganden har också ändrat förutsättningarna för den svenska administrationen. Revisorerna fann i samband med informationsmötet att många inte känner till bakgrunden till begränsningar i fisket. Det finns därför risk för att bristande kännedom om de faktiska förutsättningarna kan göra att åtgärder och beslut i bl.a. laxfrågor förefaller svåra att förstå eller rent av felaktiga för dem som på olika sätt är berörda. Vad som ingår i begreppet "fiskenäringen" behöver enligt revisorerna klargöras. Bland uppgifter ingår att främja fiskenäringen. Att ta fram underlag som belyser vilken effekt olika åtgärder får för olika typer av fiske bör enligt revisorernas uppfattning vara ett naturligt led i såväl arbete som i regeringens arbete med fiskefrågor. Revisorerna pekade också på vikten av att fångststatistiken beträffande det yrkesmässiga fisket av lax är aktuell och tillgänglig. Revisorerna beslutade att inte inleda någon granskning av frågan om laxfiskekvoter eller andra fiskefrågor. Informationsrapporten lämnades för kännedom till miljö- och jordbruksutskott samt till och . Av årsredovisning framgår att verket arbetade med ett nytt system för att administrera fiskekvoterna. Det nya systemet möjliggör enligt verket ögonblicklig avläsning av kvotsituationen och omfattar bl.a. rapportering till . Systemet bygger på fler informationskällor . Ett system för förenklad redovisning vid fiske med mindre fartyg som inte behöver föra togs i drift . Hanteringen av punktskatter mellan Tullen och RSV Vid revisorernas informationsbesök hos och diskuterades bl.a. Tullens minskade möjligheter till kontroll av inför seln av punktskattepliktiga varor till . Den försämrade kontrollen, som bl. a. är en följd av medlemskap i , innebär inte endast minskade skatteinkomster, utan även att den legala handeln med varorna påverkas negativt. Regeringen hade genom flera lagändringar försökt skapa bättre kontrollmöjligheter. Myndigheterna hade till följd av de nya befogenheterna uppnått goda resultat, och samarbetet mellan Tullen och fungerade mycket bra på punktskatteområdet. Myndigheterna ansåg dock att vissa åtgärder skulle innebära ytterligare förbättringar. Regleringen kring kontrollen av mervärdesskatten borde ses över, liksom regelverket kring införsel av tobak och alkohol via turistbussar. Myndigheterna borde även få ytterligare tillgång till varandras register samt utökade resurser. Eftersom det pågick arbete med att förändra hanteringen av punktskattekontrollen beslutade revisorerna att inte fortsätta granskningen. behandlade vissa punktskattefrågor, bl.a. i propositionen om ny smugglingslag, där punktskattekontrollen av alkohol- och tobaksvaror berörs (prop. 1999/2000:124, bet. 1999/2000:SkU:1). Den nya smugglingslagen trädde i kraft . Fr.o.m. hör punktskatteverksamheten organisatoriskt till (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 3, bet. 1999/2000:SkU1). revisorer genomförde ett informationsbesök om SJ:s biljettpriser . Initiativet togs av revisorerna själva. Informationsbesöket föranleddes av att revisorerna funnit ett behov av att klarlägga SJ:s prispolitik för persontrafiken och filosofin bakom prissättningen. I informationsrapporten redovisade revisorerna villkoren för hur SJ bestämmer priserna för olika biljettyper vid olika avgångar. I rapporten redovisas även skälen till att det finns olika typer av biljetter och biljettpriser och hur de har påverkats i takt med de trafikpolitiska besluten och de förändrade villkoren för SJ:s persontrafik. Mot bakgrund av vad som framkom under besöket menade revisorerna att det inte finns anledning att ytterligare granska SJ:s biljettpriser. Revisorerna pekade dock på att prissystemet med dess mångfald av biljettpriser, rabatter och kort kan uppfattas som mycket komplicerat och svårgenomträngligt. Revisorerna ansåg därför att det är viktigt att SJ i sin information om biljetter och biljettpriser underlättar för resenärerna att köpa rätt biljett. ändrade SJ såväl biljettpriser som namn på biljetterna. Syftet är bl.a. att underlätta kommunikation med och information till resenärer. Avvittringens genomförande och konsekvenser revisorer genomförde informationsbesök i och i syfte att närmare orientera sig kring frågor om avvittringens genomförande och konsekvenser. Avvittringen genomfördes kring och innebar att gränser och rättigheter som var knutna till s.k. nybyggen i fjälltrakter bestämdes i förhållande till statens mark. revisorer konstaterade i informationsrapporten att frågor med anknytning till avvittringen kännetecknas av starka konflikter kring fastighets-, jakt- och fiskerättsliga förhållanden. Då huvuddelen av konflikterna handlar om rättstillämpning ansåg revisorerna att de är en uppgift för rättssystemet. Revisorerna menade, bl.a. mot bakgrund av detta, att det inte förelåg tillräckliga motiv att genomföra en effektivitetsrevision av avvittringens genomförande och konsekvenser. Det var emellertid revisorernas uppfattning att regeringen närmare borde överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att överbrygga de motsättningar som alltjämt kvarstår kring frågorna om avvittringen. Som svar på en fråga i (1999/2000:249) med anledning av revisorernas rapport, redovisade jordbruksministern pågående arbete som förväntades kunna mildra de i informationsrapporten beskrivna konflikterna. Bland dessa märktes de informationsinsatser om samerna som ursprungsfolk som föreslagits av utredningen om eventuella anslutning till konventionen om ursprungsbefolkningar. har vidare i uppdrag att lämna förslag för att minimera konflikter mellan rennäringen och andra markanvändare. Avslutningsvis poängterade jordbruksministern de regionala myndigheternas betydelsefulla roll i dessa frågor. Länsstyrelserna i de tre nordligaste länen gavs sedermera i uppdrag att redovisa hur de tänker agera för att minska de aktuella konflikterna. Informationsinsatsen om samerna som ursprungsfolk har inletts. Enligt representanter för kommer de av revisorerna uppmärksammade konflikterna att ges stort utrymme. ska redovisa sitt uppdrag . Länsstyrelserna i de tre nordligaste länen har redovisat ovan nämnda regeringsuppdrag. Länsstyrelsernas svar lades till handlingarna efter föredragning för jordbruksministern. 2.2 Redovisningsrevision revisorer är externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), samt för Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter granskar revisorer tillstånd, styrelse och förvaltning. Revisionsberättelsen lämnas till . Berättelserna ska belysa omfattningen och inriktningen av revisorernas granskning och utmynna i ett uttalande om revisorerna anser att ansvarsfrihet bör beviljas direktionen och fullmäktige i . Revisorerna ska också ta ställning till resultat- och balansräkningar. För granskningen av har revisorer upphandlat som experter. Revisorernas redogörelse till överlämnades (1999/2000:RR5). Revisorerna tillstyrkte att direktionen och fullmäktige i skulle beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen samt att skulle fastställa balans- och resultaträkningarna för . tillstyrkte revisorernas förslag, och beslöt i enlighet härmed (bet. 1999/2000:FiU23). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . Revisorerna granskar enligt lagen (1988:46) om revision av och myndigheter Stiftelsen , även i detta fall med hjälp av . Revisorerna ska särskilt se till att fondens organisation av och kontroll över redovisningen samt medels- och värdeförvaltningen är tillfredsställande. Revisorerna föreslog att skulle lägga Stiftelsen berättelse över verksamhet och förvaltning utan anmärkning till handlingarna (1999/2000:RR6). tillstyrkte revisorernas förslag och beslöt i enlighet härmed (bet. 1999/2000:UbU13). Revisorernas redogörelse för kommer att lämnas till . I revisorernas uppdrag ingår att som externrevisorer granska och ombudsmän (). Granskningen sker i enlighet med god revisionssed i syfte att bedöma om redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. I detta arbete biträds revisorerna av auktoriserade revisorer (). Riksdagsstyrelsen och ombudsmän överlämnar årsredovisningar för till revisorer . revisorer kommer att revidera årsredovisningarna och utfärda revisionsberättelser. Revisorernas uppfattning i revisionsberättelserna för var att JO:s årsredovisning var rättvisande och riksdagsförvaltningens årsredovisning i allt väsentligt rättvisande. revisorer svarar för extern revision av . I arbetet biträds revisorer av . ska avge årsredovisning (exkl. resultatredovisning) för . revisorer ska besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. Kungliga Slottsstaten och Förvaltning revisorer svarar för extern revision av Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. I arbetet biträds revisorer av . Kungliga Slottsstaten och Förvaltning ska avge årsredovisning (exkl. resultatredovisning) för . I stället för resultatredovisning ska hovstaterna lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Verksamhetsberättelsen ska koncentreras på verksamheterna vid och Kungliga Husgerådskammaren. revisorer ska besluta om revisionsberättelse över granskningen av årsredovisningen. Årsredovisningen för var enligt revisorernas uppfattning i allt väsentligt rättvisande. 3 Revisorernas relationer till omvärlden 3.1 Samarbetet med utskott utskott arbetar med uppföljning och utvärdering inom respektive sektor. revisorer genomför revision av verksamhetsområden som ofta berör flera utskott. Revisorerna har regelbundet kontakter med utskotten för information, erfarenhetsutbyte och diskussion om aktuell granskningsverksamhet inom utskottens fackområden. bistår också utskotten med hjälp i utskottens uppföljningsverksamhet. För att informera om dels revisorers revisionsverksamhet, dels aktuella granskningsresultat och kommande granskningar används bl.a. pressmeddelanden. En av de viktigaste kanalerna för revisorers information är den egna webbplatsen. Där publiceras kontinuerligt aktuell information om granskningarna, som t.ex. samtliga pressmeddelanden. Hemsidan erbjuder också möjligheter för besökarna att söka i samtliga granskningsdokument i fulltext. Granskningsförslag och synpunkter till revisorerna kan också lämnas via hemsidan. Revisorernas rapporter, förslag och skrivelser, broschyrer och övriga informationsdokument är också tillgängliga på revisorernas kansli, via infocentrum och i datanät i databasen revisorer. Revisorerna informerar utskott om sin verksamhet på olika sätt, bl.a. genom föredragningar i utskotten. Riksdagsledamöterna har också tillgång till revisorernas rapporter genom försorg. Såväl dagspress som lokalpress och radio och TV visar intresse för revisorernas granskningar. Under verksamhetsåret har flera av revisorernas granskningar uppmärksammats av medierna. Av granskningar har särskilt ärenden inom arbetsmarknads- och utbildningssektorerna intresserat medierna. Det gäller arbetslinjens tillämpning för de äldre samt de fyra delrapporter som revisorerna presenterat om högskoleutbildningen. Ett annat granskningsärende som väckte uppmärksamhet var undersökningen av alternativ finansiering av stora infrastruktursatsningar (presenterad i rapporten ). revisorer granskade också regeringens Sydafrikasatsning och redovisade sina synpunkter i en granskningspromemoria. fördes en livlig mediedebatt om den framtida utformningen av den statliga revisionen, en debatt där revisorers granskningsverksamhet var ett givet inslag. Samarbetet med kommun- och landstingsrevisionen samt med har fungerat väl . Revisorerna har tagit emot ett dussintal internationella besöksgrupper, både tjänstemän och politiker och informerat om sin verksamhet. Bland besöksgrupperna kan nämnas EU:s budgetkontrollutskott (som revisorerna också besökt ), riksrevisor och statsrevisorer. 4 Ekonomi och personal Budget (tkr) Ramanslag 23 478 Överföringsbelopp 874 Totalt 24 352 Budgetutfall Anslagsutfallet för uppgick till . Detta innebär att kan överföras till kommande budgetår. Underutnyttjandet av anslaget förklaras främst av förskjutningar av slutredovisningar av konsult-uppdrag. revisorers anslagsbelastning på fördelas enligt nedan. Revisorer arvoden m.m. svarar för av budget-omslutningen (). Projekt , kostnader för konsultinsatser m.m. i granskningsärendena och revisionsstöd av auktoriserade revisorer i redovisningsrevisionen svarar för av budgetomslutningen (). Resor Kostnader för revisionsbesök svarar för av budgetomslutningen (). Personal Personalkostnader (löner, avgifter baserade på lön och övriga personalomkostnader) svarar för av budgetomslutningen (). Gemensamma kostnader Gemensamma kostnader, som omfattar hyra för kansliets lokaler, investeringar i möbler/maskiner, ADB-stöd, kontorsadministration m.m., svarar för av budgetomslutningen (). I årsredovisningens andra del återfinns den finansiella redovisningen med resultaträkning, balansräkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys, noter samt sammanställning över väsentliga uppgifter. Bokslutet är upprättat enligt gällande bestämmelser för statsförvaltningen. Revisorerna anser emellertid att dessa bestämmelser inte är utformade så att de leder till en pedagogisk redovisning av det ekonomiska utfallet. Revisorerna har därför även tagit fram en alternativ anslagsredovisning. Kansliet leds av en kanslichef och har ca 30 medarbetare som är fördelade på 3 utredningsenheter, tidigare 2, samt en liten administrativ enhet. Genomsnittsåldern för dem som tjänstgjorde var . Kansliets medarbetare har hög kompetens inom flera områden. En stor andel, , har akademisk grundutbildning eller högre. Revisorerna har eftersträvat att skapa en mera differentierad tjänstestruktur. Utredartjänster har inrättats under revisionsdirektörsnivån för att öka inslaget av yngre medarbetare med relativt aktuell högskoleutbildning inom olika områden. För att utveckla och behålla personal är det viktigt att satsa på god arbetsmiljö, jämställdhet, möjlighet till vidareutveckling samt attraktiva arbetsuppgifter. Utbildning och kompetensutveckling genomförs på flera nivåer. Internt sker detta genom seminarier, kurser m.m. Externt genom bl.a. deltagande i utbildningar, konferenser och genom en generös inställning till tjänstledighet för tjänstgöring vid utskott, kommittéväsendet och andra statliga myndigheter. Kompetensutvecklingen sker också till stor del i det dagliga arbetet. Vid utgången av hade revisorernas kansli 28 tillsvidareanställda, varav 7 var tjänstlediga. Av dessa var 16 kvinnor och 12 män. Därutöver hade 6 personer tidsbegränsade anställningar. har 10 personer nyrekryterats, därav 5 med tidsbegränsade anställningar. De ledigförklarade anställningarna, speciellt som utredare, lockade ett stort antal sökande trots begränsad annonsering. 6 personer har slutat sin anställning vid revisorer. Kansliet har dessutom haft 2 personer som varit tillfälligt anställda för utredningsuppdrag . Därutöver har 2 praktikanter tagits emot. revisorer fastställde en jämställdhetsplan för revisorernas kansli för . Av kansliets tillsvidareanställda är kvinnor och män. Av 20 tillsvidareanställda utredare/revisionsdirektörer var 12 kvinnor och 8 män. Av 4 assistenter var 3 kvinnor och 1 man. Fördelningen bland cheferna var 2 kvinnor och 2 män. I planen föreskrivs bl.a. att jämställdhetsaspekter skulle beaktas vid utarbetandet av den årliga utbildnings- och personalutvecklingsplanen, att både kvinnor och män skulle uppmuntras att söka tjänster och att alternativa karriärvägar skulle uppmuntras. Utskottstjänstgöring och sekreteraruppdrag i kommittéer och utredningar är exempel på sådana alternativa karriärvägar för både manliga och kvinnliga arbetstagare. En uppföljning av jämställdhetsplanen visar att detta uppfyllts. En kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor och män har gjorts. Genomsnittslönen, för jämförbara grupper, skiljer sig inte nämnvärt åt men en fortsatt analys ska genomföras. DEL II FINANSIELL REDOVISNING Resultaträkning (tkr) 2000 1999 Verksamhetens intäkter Intäkter från anslag (not 1) 23 775 19 218 Intäkter av avgifter och andra ersättningar - 2 Finansiella intäkter (not 2) 53 49 Summa 23 828 19 269 Verksamhetens kostnader Kostn. för personal (not 3) -17 635 -14 172 Kostnader för lokaler -1 856 -1 664 Övriga driftskostnader - 3 376 -3 228 Finansiella kostnader -11 -12 Avskrivningar -458 -157 Summa -23 336 -19 233 Verksamhetsutfall 492 36 Årets kapitalförändring (not 4) 492 36 Balansräkning Balansräkning (tkr) Tillgångar Materiella anläggningstillgångar Maskiner, inventarier m.m. (not 5) 969 928 Fordringar Fordringar hos andra myndigheter 94 302 Övriga fordringar 53 3 Summa fordringar 147 305 Periodavgränsningsposter (not 6) Förutbetalda kostnader 579 508 Övriga upplupna intäkter 15 14 Summa periodavgränsningsposter 594 522 Avräkning med statsverket (not 7) -577 -874 Kassa och hos RGK (not 8) 1 615 1 981 Summa tillgångar 2 748 2 862 Kapital och skulder Myndighetskapital Balanserad kapitalförändring -603 -639 Årets kapitalförändring enligt resultaträkningen 492 36 Summa myndighetskapital -111 -603 Avsättningar Avsättningar för pensioner 38 204 Skulder m.m. Skuld till andra myndigheter (not 9) 1 042 403 Leverantörsskulder (not 10) 324 1 182 Övriga skulder (not 11) 595 660 Summa skulder m.m. 1 961 2 245 Periodavgränsningsposter Upplupna kostnader (not 12) 860 1 016 Summa kapital och skulder 2 748 2 862 Anslagsredovisning (tkr) Medel att disponera Utgifter Utgående överförings-belopp Anslag 02 D 1 ramanslag revisorer (not 12) Årets tilldelning enligt riksdagsbeslut 23 478 Ingående överföringsbelopp 874 Totalt 24 352 -23 775 577 Finansiella villkor: Anslagskredit 1 180 Kredit på räntekontot 2 350 Alternativ anslagsredovisning I syfte att tydliggöra anslagsredovisningen har revisorer tagit fram nedanstående tabell som är utgiftsbaserad. Den följer i stort resultaträkningens uppställningsform men följer inte förordningen om myndigheternas årsredovisning m.m. (1996:882). Inkomster/utgifter på anslag (belopp i tkr) 2000 Anslagsmedel Ingående överföringsbelopp 874 Anvisat ramanslag 2 D 1 23 478 Summa anslagsmedel 24 352 Inkomster under anslag Ränteinkomster 53 Övriga inkomster - Summa inkomster under anslag 53 Utgifter för drift Utgifter för personal -17 957 Utgifter för lokaler -1 856 Ränteutgifter -11 Övriga driftsutgifter -3 495 Summa driftsutgifter -23 319 Utgifter för investeringar Maskiner/inventarier -509 Summa utgifter mot anslag -23 828 Summa avräknat mot statsbudgeten -23 775 Utgående överföringsbelopp 577 Beviljad anslagskredit 1 180 Finansieringsanalys Finansieringsanalys (tkr) 2000 Drift Kostnader exkl. avskrivningar -22 869 -19 076 Finansiering genom avgifter och bidrag Intäkter av avgifter och ersättningar - 2 Övriga intäkter 53 49 Summa 53 51 -22 816 -19 025 Finansiering från statsbudgeten Anslagsmedel som erhållits för drift 23 266 18 656 Överskott av medel i driften 450 -369 Minskning (+) av kortfr. fordringar 86 -265 Ökning (+) av kortfr. skulder -605 1 073 Summa -519 808 Kassaflöde från drift -69 439 Investeringsverksamhet Investeringar i materiella