frsrdg · GM04RFK1 · 1999-01-01 00:00:00 — årsredovisning för 1998/99 RFK1 Årsredovisningen för riksdagsförvaltningen har vid sammanträde fastställts av förvaltningstyrelse. , talman () () (ordförande) () () () () () () Suppleanter () Per () () () () () () () Personalrepresentanter , ST (TCO) , Hans , , ST (TCO) , , ordf. (), vice ordf. () Föredragande i förvaltningsstyrelsen och dess direktion Stödet till beslutsprocessen 15 Stödet till ledamöter och anställda 21 Information till allmänheten 23 Det internationella parlamentariska arbetet 25 Resultaträkning (kr) 28 Sammanställning över väsentliga uppgifter 38 Förvaltningsstyrelsens övriga uppdrag 39 Riksdagsarbetet har under det senaste årtiondet genomgått stora förändringar. Särskilt gäller det den valperiod som avslutades . Förändringarna har delvis drivits fram av yttre faktorer som inträdet i EU, internationaliseringen och den lavinartade utvecklingen inom informationstekniken, men förändringarna är också resultatet av ett medvetet reformarbete inom . För att göra arbete med statens budget snabbare, effektivare och tydligare infördes en ny budgetprocess under den gångna valperioden. lades budgetåret om till kalenderår. Uppläggningen av har också ändrats för att öka flexibiliteten i arbetet och skapa bättre möjligheter för ledamöterna att hinna verka bland väljarna. Utskotten arbetar alltmer med uppföljning och utvärdering av beslut och revisionen har fått ökade resurser. Riksdagsarbetet måste ständigt utvecklas och förnyas för att upprätthålla ställning i en föränderlig omvärld. Genom att följa upp och utvärdera reformer skapas en stabil grund att bygga vidare på. redovisade en första genomgång av erfarenheterna av den nya budgetprocessen, utskottens arbete med uppföljning och utvärdering samt EU-frågor, utskottsindelningen, motionshanteringen m.m. (förslag 1997/98:TK1). Detta arbete går vidare i en parlamentariskt sammansatt utredning, , som utsågs av talmans-konfe-rensen . Kommittén har i uppdrag att utreda parlamentariska ledningsorganisation, utvärdera den nya budgetprocessen, se över arbete med uppföljning, utvärdering och revision samt utveckla formerna för hantering av EU-frågor. var ett händelserikt år i . Valet präglade till stor del både riksdagsarbetet och förvaltningens arbete. Ett stort antal ledamöter, många med lång erfarenhet, lämnade och över 100 nya ledamöter kom in. Partigruppernas inbördes storlek förändrades. prövades också den nya budgetprocessen efter ett val. Trots att budgetpropositionen avlämnades än vanligt klarade budgetarbetet i normal tid. De nya ledamöterna erhöll arbetsrum, övernattningsmöjligheter, teknisk utrustning m.m. För de nya ledamöterna ordnades också ett omfattande introduktionsprogram. ägde valvakan rum i i samband med ett riksdagsval. En ny organisation för trädde i kraft . Omorganisationen innebar bl.a. en förbättrad samordning av tjänstemannaorga Förhoppningen är att den nya organisationen ytterligare skall bidra till att förbättra samordningen och resursutnyttjandet. internationella samarbete har ökat i omfattning. hölls talmanskonferens i under värdskap av talman. Konferensen samlade närmare 60 talmän. Ett stort antal delegationer från andra länder har besökt för utbyte av information och erfarenheter. har bl.a. varit engagerad genom att informera delegationer om arbetet i . Det finns också direkta samverkansprojekt med andra parlament. satsning inom informationsområdet har fortsatt och gett allmänhet och medier ökad insyn i arbete och beslut. Över en miljon besökare tog del av den elektroniskt publicerade informationen på webbplats. Inom skolinformationen var Ungdomens riksdag en nyhet för året. Gymnasieelever från hela landet deltog och fick pröva på att vara riksdagsledamot . Kostnaderna för verksamhet i sin helhet uppgick till ca . Knappt hälften utgjordes av ersättningar till ledamöterna och stöd till partigrupperna. Resten användes för förvaltningens mångskiftande verksamheter samt för utskottsresor och för byggnader. De tunga investeringsposterna fanns inom data- och fastighetsområdena. Av de medel som totalt avsattes för perioden behövde ca inte utnyttjas. Nuvarande budgetteknik gör att anslagen till projekt i större utsträckning löper . Ej utnyttjade medel härrör därför till stor del från projekt som fortsätter . Vissa poster har dock lämnat betydande överskott jämfört med budgeten. Exempelvis blev kostnaderna i samband med valet lägre än vad som av försiktighetsskäl hade budgeterats. skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för att det parlamentariska arbetet skall kunna bedrivas effektivt och rationellt. skall skapa goda arbetsförhållanden för ledamöter och anställda. skall genom aktiv information verka för att allmänhetens intresse för och kunskaper om och dess arbete ökar. skall skapa goda förutsättningar för engagemang i det internationella parlamentariska arbetet. Denna årsredovisning beskriver årets verksamhet med utgångspunkt i de övergripande målen. består av tre större delar - kammarkansliet, utskottens och EU-nämndens kanslier samt förvaltningskontoret. Vidare finns en informationsenhet och ett internationellt kansli. av riksdagsförvaltningens personalresurser finns inom kammarkansliet, utskottskanslierna, EUN:s och kanslier. Kammarkansliet består av , protokollskansliet och kammarservice. Kammarkansliets huvuduppgift är att planera och ge stöd för genomförande av kammarens arbete. Utskottskanslierna ger stöd för utskottens beredning av ärenden till kammaren och producerar betänkanden över propositioner och motioner. Informationsenheten svarar för den starkt expanderande informationsverksamheten, som riktar sig till medborgarna, medier, organisationer m.fl. Det internationella kansliet (RIK) ger stöd åt stora internationella engagemang. Förvaltningskontoret är indelat i fyra verksamhetsområden - Administration, Data och dokument, Kunskapsförsörjning och Intern service. Kontoret är ett serviceorgan för och skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för ledamöter och anställda. I kontoret finns personal- och ekonomiadministration, teknisk service av olika slag, interntryckeri, bibliotek och utredningstjänst, säkerhets-, kontors-, lokal- och fastighetsservice samt en enhet för administrativt stöd till ledamöterna. verksamhet styrs på en övergripande nivå av riksdagsordningen. För förvaltningskontoret gäller en instruktion (SFS 1983:1061) och en arbetsordning (RFS 1991:5). Högsta beslutande organ för förvaltningskontoret är förvaltningsstyrelsen, som består av talmannen, ordförande och åtta andra proportionellt valda riksdagsledamöter. genomfördes en förändring av riksdagsförvaltningens ledningsfunktion i syfte att förbättra ledningen och samordningen i förvaltningen. Riksdagsdirektören fick ett överordnat ansvar för ledningen och samordningen i hela organisationen och blev ordförande i en ny samordningsgrupp. I gruppen ingår i övrigt chefen för , kanslichefen i kammarkansliet samt en tjänsteman med uppgift att ansvara för samordningen av frågor som rör utskottens kanslier. Informationsenheten, som var placerad i förvaltningskontoret, och det internationella kansliet ställdes direkt under riksdagsdirektören. totala anslag exklusive anslag till politiska partier för uppgick till inklusive ingående reservationer. Av detta förbrukades . Anslagsförbrukningen på anslag B 2 förvaltningskostnader mellan åren 1994/95 har ökat kraftigt. Detta beror främst på nya åtaganden, införande av ny teknik och utökning av fastighetsbeståndet. Valåren 1994 och 1998 har vidare medfört utgiftsökningar. De största och mest utgiftskrävande insatserna /95 har bl.a. varit inflyttningen till kvarteret , där bl.a. Moderata samlingspartiets partigrupp har sina lokaler, samt kvarteret som renoverades och där bl.a. har sina lokaler. I samband med ombyggnaderna infördes ett nytt säkerhetssystem. Dessutom införskaffades en helt ny telefonväxel. På IT-området infördes Windows NT, Lotus Notes och nyhetsdatabaser. Anslagsförbrukning (mkr) Anslag 1998 1997 1996 94/95 B 1 ledamöter och partier m.m. 432,2 420,0 376,51 368,5 A 2 Riksdagsutskottens resor utom 1,9 4,6 5,7 0,1 B 2 förvaltningskostnader 438,9 359,2 274,1 286,32 A 4 byggnader 2,7 3,8 76,7 152,4 Totalt 875,7 787,6 733,0 807,3 C 4 Stöd till politiska partier 140,5 105,5 120,0 126,9 1 Inkl. anslaget företrädare i . 2 Inkl. anslaget förlagsverksamhet. Utgående anslagssparande/reservationer per Tabellen avser samtliga anslag och fördelar sig enligt följande: B 1 ledamöter och partier, ramanslag 36,2 milj. kr B 2 förvaltningskostnader, ramanslag 91,6 milj. kr A 2 Riksdagsutskottens resor utom , reservationsanslag 9,4 milj. kr A 4 byggnader, reservationsanslag 20,9 milj. kr C 4 Stöd till politiska partier 11,9 milj. kr Totalt 170,0 milj. kr /96 har kvarteret byggts om som kvarteret 2 förvärvades. Ombyggnader genomfördes av plenisalen, sessionssal och . Dessutom projekterades en ny brandlarmsanläggning. Ett nytt pc-baserat datasystem, Windows NT och Lotus Notes, köptes in. Ett nytt system för statsbudgethanteringen införskaffades och ett nytt övervakningssystem för IT-systemen och nätverket infördes. webbplats öppnades och övertagande av EU-upplysningen från genomfördes. inrättades ett nytt budgetkontor. Ljudanläggningen i plenisalen förbättrades och projektet , dvs. ett nytt informationssystem, startades. En ny lag för ersättningar till ledamöter stiftades med samma regler för traktamenten och resor som gäller för den övriga statsförvaltningen. En omorganisation av förvaltningskontoret genomfördes varvid enheten för administrativ ledamotsservice inrättades. Förvärv av fastigheten 8 genomfördes och dessutom skedde en upprustning av ledamotshuset. Den löpande verksamheten som finansieras över ramanslagen B 1 ledamöter och partier och B 2 förvaltningskostnader lämnade ett överskott jämfört med budgeten på ca . Till de poster på anslaget B 1 som lämnat stora överskott jämfört med budgeten hör ledamöternas inrikes resor, ränteintäkter, pensioner och inkomstgarantier på sammanlagt ca . Dessutom har ett överskott lämnats på bl.a. IPU, och delegationsbesök på sammanlagt ca . Den nuvarande budgettekniken gör att anslagen till projekt i större utsträckning löper . Överblivna medel härrör därför till stor del från projekt som fortsätter . Vissa poster har dock lämnat betydande överskott jämfört med budgeten. Till dessa poster hör ränteintäkter, (nytt informationssystem), förändrade förutsättningar för plenisalsombyggnaden, försening av nytt order-lager-system och bibliotekssystem samt viss besparing av fastighetsdrift och förseningar av fastighetsprojekt. Medlen på anslaget A 2 Riksdagsutskottens resor utom anslogs vid mandatperiodens början och var avsedda för hela mandatperioden. Den uppgår till och medlen kommer att överföras till B 1-anslaget . Medlen på anslaget A 4 byggnader är avsedda för bygginvesteringar. Det största av de projekt som återstår att genomföra är flyttningen av slusströskeln i Stallkanalen. Projektstarten beräknas kunna ske . investeringar har under verksamhetsåret främst avsett datautrustning och byggnader. Sammanlagt uppgick investeringarna till ca jämfört med föregående år. Ekonomisystemet Agresso har uppgraderats, vilket innebär att håller sig långt framme i ekonomiadministrationen som systemet säkerställer eventuella problem . Antalet fast anställda inom riksdagsförvaltningen var 587 vid utgången av eller 524 helårsarbetskrafter. Medelåldern var oförändrad, . Kvinnorna var fortfarande i majoritet (). gäller en ny organisation för förvaltningen. Se organisationsplanen på s. 6. ökade antalet anställda med nio personer. Den största delen av ökningen beror på att de sex personer hos som svarat för driften av fastigheter i stället blivit anställda av riksdagsförvaltningen. I övrigt har enbart enstaka utökningar gjorts, främst vid utskottsorganisationen, vid tidningen för att stärka EU-bevakningen, vid EU-upplysningen och vid utredningstjänstens budgetkontor. Dessa utökningar har främst kunnat finansieras genom rationaliseringar inom andra servicefunktioner, bl.a. lokalvårdsorganisationen. anställdes 66 personer på fasta anställningar eller längre vikariat och 67 personer slutade, varav 14 avgick med pension. Den registrerade övertiden har stigit med ca . Orsaken till den ökade övertiden är några större evenemang , bl.a. den internationella talmanskonferensen och valvakan . Företagshälsovård för ledamöter och tjänstemän Ett av personalenhetens mål är att tillförsäkra ledamöter och anställda en god företagshälsovård. Under verksamhetsåret har Lantbrukarnas hälsovårds-central (LHC) enligt avtal med tillhandahållit grundläggande företagshälsovård med i huvudsak förebyggande och rehabiliterande insatser, hälsokontroller/hälsoprofiler samt sjukvård och behandling för i första hand arbetsrelaterade hälsoproblem. De medicinska kontakterna mellan LHC och riksdagsledamöter/anställda har ökat från 2,9 kontakter per ansluten till 3,0. Motsvarande siffra för samtliga anslutna till LHC är 2,4. Antalet läkarbesök i ledamotshusets läkarmottagning och besöken på sköterskemottagningen har ökat något jämfört . Det är omöjligt att säkert ange varför ligger över LHC:s genomsnitt när det gäller antalet kontakter med företagshälsovården. Möjligen kan det höga övertidsuttaget peka på långa arbetspass i statiskt belastande arbetsställningar. Långa arbetspass ökar spänningen i muskulaturen och orsakar inflammationer. Enligt LHC:s statistik rörde en fjärdedel av diagnoserna besvär från leder, muskler m.m. Näst vanligast var sjukdomar i övre luftvägarna, därefter kom sjukdomar i hjärta och cirkulation. En arbetsgrupp har utarbetat riktlinjer för rehabilitering, som skall användas vid långtidssjukskrivningar och vid upprepad korttidsfrånvaro. Som ett led i det förebyggande arbetet erbjuds ledamöter och tjänstemän förutom hälsokontroll också en bedömning av hälsoprofilen. Under budgetåret har den genomsnittliga sjukfrånvaron minskat från 13,5 per anställd. ingår samtliga rapporterade sjuk- Hänsyn har inte tagits till frånvarons omfattning och arbetsfria dagar är inräknade. Tillgänglig statistik ger inte underlag för en mer detaljerad analys av sjukfrånvaron. Kompetensutvecklingen har varit kopplad till fyra övergripande mål. Personalenheten har haft en budget på ca för centralt anordnade insatser för kompetensutveckling. Enheterna har haft en ungefär lika stor budget för insatser direkt kopplade till enheternas arbetsområden. har stora satsningar gjorts för att stödja internationella arbete. Särskild vikt har lagts vid kvalificerad språkundervisning. Tjugo konversationsgrupper i engelska och franska har drivits . Vidare deltog ett tjugotal tjänstemän i en intensivutbildning i engelska i Bath i . Förvaltningen har också satsat på att förbättra de anställdas kunskaper om . De seminarier i statskunskap med interna lärare som påbörjades har fortsatt. Anställda har också genomfört en universitetskurs i juridik och deltagit i en universitetskurs i EG-rätt. Två personer har praktiserat vid . Dessutom har flera av enheter gjort studieresor till i och . arbetar alltmer i projektform. Många anställda har fått möjlighet att delta i projektutbildningar av olika slag. Ett förslag till riktlinjer för distansarbete inom riksdagsorganisationen, vilket varit projektets huvudmål, har arbetats fram och kommer att behandlas . I riksdagsförvaltningens jämställdhetsplan för /1998 är de främsta målen att få en balanserad könsfördelning inom alla yrkeskategorier, balanserad könsfördelning på chefsnivå och lika lön för arbeten som betraktas som likvärdiga. Utbildningsresurserna bör användas i jämställdhetsarbetet. skall ha en arbetsorganisation och ett arbetssätt som gör det möjligt att förena arbete och föräldraskap. På riksdagsförvaltningen fanns 348 kvinnor och 239 män anställda vid utgången av 1998 och 13 av de 39 högre cheferna var kvinnor. har riksdagsförvaltningen klassificerat alla befattningar i ett nomenklatursystem. Det system som använts är TNS-nyckel för statistikanalys. Arbetet har skett i en partssammansatt grupp. Nomenklatursystemet är användbart för att analysera lönerna ur ett jämställdhetsperspektiv. har 66 personer anställts, 30 kvinnor och 36 män. Jämställdhetsaspekten har beaktats vid alla rekryteringar. har antalet högre kvinnliga chefer ökat från 9 till 13 personer. Förvaltningen har givit särskilt stöd till ett nätverk för kvinnliga föredragande och till ett nätverk för byråassistenter i utskotten. utföras i hemmet i större utsträckning om verksamheten tillåter. Detta ger ökade möjligheter och flexibilitet för anställda med barn att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. Antalet anställda fördelat på områden och kön OMRÅDE KVINNOR MÄN TOTALT Riksdagsdir., KK, Info, RIK 82 37 119 Utskotten, 70 44 114 RFK-ledning m.fl. (3), R&D (12) 8 7 15 Administration 21 10 31 Data och dokument 32 51 83 Kunskapsförsörjning 59 28 87 Intern service 76 62 138 ANTAL ANSTÄLLDA KVINNOR 348 MÄN 239 TOTALT 587 Medellön och medianlön för anställda MEDDELLÖN 1994 1995 1996 1997 1998 Kvinnor exkl. chefer 15 933 16 075 16 835 17 681 18 456 Kvinnor inkl. chefer 16 304 16 644 17 352 18 346 19 280 Män exkl. chefer 18 021 17 723 18 363 19 177 20 508 Män inkl. chefer 19 700 20 228 20 951 21 712 22 873 MEDIANLÖN 1994 1995 1996 1997 1998 Kvinnor exkl. chefer 14 800 15 050 15 700 16 500 17 100 Kvinnor inkl. chefer 14 800 15 100 15 800 16 600 17 100 Män exkl. chefer 15 450 15 400 16 000 16 700 18 300 Män inkl. chefer 16 100 17 100 17 650 18 200 19 700 Ålders- och könsfördelning bland anställda ÅLDER KVINNOR MÄN TOTALT 60- 23 23 46 55-59 47 23 70 50-54 71 33 104 45-49 43 35 78 40-44 33 22 55 35-39 46 43 89 30-34 52 38 90 25-29 26 17 43 00-24 7 5 12 miljöanpassning startade utredningen om vilka delar av styr- och regleranläggningen för värme och ventilation som måste bytas för att undvika problem inför . I samband med det har stor hänsyn tagits för att få fram en anläggning som ger en bättre energioptimering. Värmeåtervinning införs i takt med att äldre ventilationsaggregat måste bytas ut. Det är nödvändigt att bygga ut kylcentralen i östra, eftersom behovet av kylning inom byggnaderna ständigt ökar. I det sammanhanget utreds möjligheterna att mer effektivt använda vattnet i Strömmen för kylning och att utnyttja överskottsvärmen från kylmaskinerna. sade upp sitt elabonnemang och vid den upphandling som görs undersöks möjligheterna att upphandla s.k. miljöel. I görligaste mån använder lågenergilampor och lampor med liten elektromagnetisk strålning. När så är möjligt kommer att välja lampor som anpassar sig till dagsljuset, eftersom sådana lampor minskar energiförbrukningen betydligt. arbetar på flera olika sätt för att miljöanpassa . Exempel på det är riktlinjer för transporter. När det gäller ledamöters och tjänstemäns resor finns det uttalat att miljöaspekten skall beaktas när färdmedel väljs. Samåkning med flygtaxi uppmuntras. Pappersförbrukningen i har visserligen minskat, men den är fortfarande hög, ca per person och år. Förbrukningen skall förhoppningsvis kunna minska genom en ökad användning av databaser och dokument i elektronisk form. Genom ett effektivt återvinningssystem kan en stor del av papperet återvinnas. Andelen papper som går i retur har ökat väsentligt . Kontorsmöbler till köps endast in från leverantörer som har en miljöpolicy. Miljövänliga lacker och textilier används. renoverar och återanvänder möbler så långt det är möjligt. Överblivna möbler går till insamlingar. För kontorsapparater finns miljö- och energikrav med i upphandlingen. leverantör av datorer återanvänder all datautrustning som använts i . Miljövänligheten prövas också vid inköp av kontorsmaterial. Alltfler av dem som har sin arbetsplats i kan också själva bidra till att förbättra miljön genom att ett system för sopsortering och återvinning införts i flera av byggnaderna. Där har papperskorgarna exempelvis ersatts av återvinningsbackar för papper. I avsnittet presenteras verksamheten och dess resultat med utgångspunkt i de övergripande målen "skall tillhandahålla de resurser och den service som behövs för att det parlamentariska arbetet skall kunna bedrivas effektivt och rationellt." Plenitiden var under valperiodens två första riksmöten klart kortare än normalt, troligen beroende på den nya budgetprocessen och omläggningen av budgetåret till kalenderår. De två senaste riksmötena har plenitiderna återgått till normala siffror, dvs. mellan 600 och . Antalet arbetsplenum under kvällstid har fördubblats . Den nya budgetprocessen har också lett till att toppar och dalar i och kammarens arbete har blivit mer markerade. Plenitid fördelad på timmar 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Ärendebehandling 297 244 387 428 .varav voteringar 27 21 29 33 Muntlig frågestund 5 23 27 27 Allmänpolitiska och särskilda debatter m.m. 91 74 54 58 Info från regeringen 4 6 7 12 Interpellationssvar 72 93 134 113 Frågestunder 56 21 0 0 Total tid 525 461 609 638 Nya former för frågeinstituten har utvecklats . Allt tyder på att förändringarna fallit väl ut. Skriftliga frågor och svar har ökat i antal, och interpellationsdebatterna har blivit snabbare och mer aktuella. Möjligheten att ställa frågor till regeringen under uppehåll i kammarens arbete har utnyttjats flitigt. Regeringens propositioner har störst påverkan på planeringen av arbete. Samtal har inletts med Statsrådsberedningen om att få en bättre spridning av avlämnandet av propositioner. Avsikten härmed är att få en jämnare arbetsbelastning i riksdagsarbetet. Debattreglerna har i viss mån förändrats, bl.a. har tiden som en icke föranmäld talare får använda kortats fr.o.m. /99(. Tiden har kortats för att bl.a. tidsåtgången för ärendedebatter skall kunna beräknas bättre. Aktiviteten i kammaren /98 var som vanligt under ett valår hög med fler plenitimmar (638), fler arbetsplenum (50), fler kvällsplena (44), fler voteringar (1 232), fler motioner (3 272), fler motionsyrkanden (12 124), fler utskottsbetänkanden (348), fler reservationer (2 988), fler sidor i riksdagstrycket (66 000) och fler skriftliga frågor (1 103) än . Antalet propositioner och skrivelser (190) liksom interpellationer (313) låg dock på en mer normal nivå. 1994/95 1995/96 1996/97 1997/981 Propositioner 231 232 178 190 Motioner 2 969 7352 2 951 3 272 Utskottsbetänkanden 437 314 283 348 Reservationer 2 299 1 492 2 197 2 988 Voteringar med rösträkning 790 684 1 Interpellationer 154 2613 372 313 Skriftliga frågor 736 7183 840 1 103 Muntliga frågor (antal ämnen) 126 3103 327 385 Plenidagar 122 132 118 120 Plenitimmar 525 461 609 638 Trycksidor4 60 280 39 230 55 150 66 000 1 /98 pågick 16 september 1997- . 2 Ingen allmän motionstid 1995/96. 3 Nya regler från . 4 Exklusive snabbprotokoll. Bland de större debatterna under märks tre partiledardebatter, en allmänpolitisk debatt, en utrikespolitisk debatt, tre särskilda debatter (om kärnkraften, register och åldringsvården) och fyra aktuella debatter (de rörde sjukvården, polisen, skolan och tunnelbygget genom Hallands-åsen). Regeringen lämnade information i kammaren . längsta ärendedebatt var finansdebatten med anledning av vårpropositionen. Debatten pågick i . Till andra längre debatter hör debatten i anslutning till godkännandet av Amsterdamfördraget. * Ett pågår från öppnande . Det faktiska antalet avgivna propositioner i förhållande till regeringens i förväg publicerade planer visade liksom tidigare på stora skillnader. Några avgörande förbättringar har inte kunnat noteras. Dessutom lämnades många propositioner till för att enligt gällande regler kunna behandlas före jul- och sommaruppehållen. fick ta emot ett stort antal propositioner som måste skjutas till nästa valperiod, ett förfarande som endast bör förekomma i rena undantagsfall. Antal inkomna propositioner och skrivelser 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 231 232 178 190 Antal inkomna motioner