frsrdg · GM04RFK1 · 1999-01-01 00:00:00 — 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Följdmotioner till propositioner 602 735 771 181 Motioner från allmänna motionstiden 2 367 0 2 180 2 495 Ingen allmän motionstid 1995/96. /lämnade regeringen 153 propositioner och 37 skrivelser till . Vidare mottog 22 förslag och redogörelser från riksdagsorgan. Under lämnades 3 272 motioner. Utskotten lämnade 348 betänkanden till kammaren, ett betydligt större antal än under föregående . Även det sammanlagda omfånget och antalet reservationer i betänkandena ökade påtagligt. 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Antal 437 314 283 348 Antal sidor 15 890 9 870 14 172 18 300 Antal reservationer 2 299 1 492 2 197 2 988 Till de större ärenden, förutom budgeten, som utskotten behandlade kan nämnas den nya och det nya pensionssystemet. Förslaget till lag om kärnkraftens avveckling krävde ett omfattande beredningsarbete. Ärendena gällde också mål och inriktning av politiken inom flera områden. Många ärenden hade anknytning till samarbetet inom Europeiska unionen, inte minst frågan om godkännande av Amsterdamfördraget. Ett annat förslag gällde en stärkt ställning för . Under hölls sammanlagt 23 offentliga utfrågningar, vilket var lika många som under det föregående . Vissa av de offentliga utfrågningarna var ett led i utskottens arbete med uppföljning och utvärdering. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering vidareutvecklades med särskild koncentration till mål- och resultatfrågor i anslutning till budgetprocessen. Även utskottens verksamhet när det gäller behandlingen av EU-frågor utvecklades. Utskotten sammanträdde /riksdag under sammanlagt , vilket var något än föregående . Sammanträdestid per utskott, timmar 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 KU 55 66 90 105 FiU 54 59 50 42 SkU 43 32 32 24 JuU 44 53 50 54 LU 49 31 27 41 UU 62 57 117 114 FöU 53 54 76 50 SfU 45 29 46 40 SoU 31 38 37 30 KrU 41 36 63 55 UbU 52 45 58 34 24 29 37 JoU/MJU 67 60 57 35 NU 36 44 49 70 AU 60 37 43 37 BoU 37 40 42 36 Summa 752 705 866 804 Det förhållandet att propositionerna till stor del lämnades i mitten av påverkade utskottens arbete. Förutom att behandlingen av åtskilliga propositioner fick skjutas upp ledde det till att flera utskott fick bereda propositioner på osedvanligt . Regeringen har /samrått med inför ordinarie ministerrådsmöten och Europeiska rådets möten m.m. Nämnden har haft extra sammanträden med anledning av bl.a. , direktivet om tobaksreklam och Agenda 2000. Ett seminarium har hållits om . Under /98 sammanträdde , vilket var något färre än under föregående . Den skriftliga dokumentationen till nämnden har förbättrats, bl.a. till följd av granskningsbetänkande 1996/97:KU25 och en revidering av cirkulär om samråd och information mellan regering och riksdag. Vidare kan nämnas att representanter för deltog i möten i respektive . Ledamöter i nämnden har besökt olika EU-organ och företagit andra resor med anknytning till arbetet inom EU. Ledamöternas och partikansliernas efterfrågan på hjälp från utredningstjänsten med att göra utredningar och analyser och att ta fram fakta och bakgrundsmaterial har varit fortsatt hög och t.o.m. ökat. Hur mycket olika partier använder sig av utredningstjänsten framgår av följande tabell: Parti Antal uppdrag i procent s 708 25,7 m 720 26,2 c 224 8,1 fp 480 17,5 v 251 9,1 mp 154 5,6 kd 214 7,8 Totalt 2 751 100,0 Uppdragen har varierat kraftigt både vad gäller innehåll och omfattning. Uppdragen tenderar att bli alltmer komplexa. En stor del av utredningarna har gällt frågor om arbetsmarknad, socialförsäkringar, hälso- och sjukvård, skatter och utbildning. Många uppdrag hade en internationell inriktning. Inom utredningstjänsten finns också budgetkontoret, som startade och som utökades till fyra tjänster. Genom budgetkontoret har fått egna resurser för att beräkna statsfinansiella och fördelningspolitiska effekter av olika förslag till ändringar i statsbudgeten. Till sin hjälp har budgetkontoret avancerade analyshjälpmedel. Kontoret har haft ett stort antal utredningsuppdrag . I huvudsak har uppdragen kommit från partiernas kanslier, men också flera utskott och andra delar av organisationen har kunnat få hjälp. Utredningen om framtida informationssystem, , fortsatte. Projektet går ut på att effektivisera handläggningen och beslutsprocessen med hjälp av bl.a. ett nytt datatekniskt system. En kravspecifikation för det datatekniska systemet togs fram . Bytet av voteringsanläggningen har skjutits . I en första etapp skall datorer och programvara bytas. Plenisalen har fått en ny valurna och lotteriask. Båda är gjorda av konstnären . Ett projekt, Rixbet, inleddes. Målet är att skräddarsy ett program för betänkanden. Datorstödet till utskotten har förbättrats . Det har bl.a. kunnat ske genom att en användargrupp inom utskotten tidigt kunnat identifiera arbetstoppar. Ett nytt "backupsystem" har tagits fram, där stor vikt lagts vid att systemet skall klara katastrofer. Det kommer att tas i bruk . Den stora användningen av Internet och den stora mängden e-post har ökat kravet på lagringskapacitet och på en löpande uppdatering för att upptäcka och oskadliggöra datavirus. system för e-post har anpassats för att passa ihop med det system som och departementen håller på att gå över till. Riksdagstryckets utveckling /88-1997/98 ÅR Proposition Motion Betänkande Protokoll Övrigt Totalt 1987/88 17 140 10 /89 11 810 12 020 12 600 9 710 9 830 55 970 1989/90 15 390 14 800 16 200 10 880 7 160 64 430 1990/91 19 700 14900 17 630 11 000 6 980 70 210 1991/92 19 000 8 600 11 800 9 600 13 500 62 500 1992/93 26 600 10 100 16 600 10 600 15 800 79 700 1993/94 23 400 9 300 16 900 10 300 14 900 74 800 1994/95 25 000 9 900 15 900 9 500 8 300 68 600 1995/96 19 000 2 700 9 900 7 700 4 800 44 100 1996/97 19 700 11 200 14 200 10 100 9 300 64 500 1997/98 24 100 12 800 18 300 10 800 8 800 74 800 En viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet är de tryckta dokumenten, riksdagstrycket. Antalet sidor under /98 uppgick till nära 75 000, en ökning med sedan föregående . För att säkerställa en fortsatt hög språklig kvalitet har samtliga utskottsbetänkanden och motioner textgranskats. Försöket med riksdagstryck i A4-format har fortsatt genom att både budgetpropositionen och vårpropositionen kommit ut i det formatet. interntryckeri trycker samtliga snabbprotokoll från kammaren dagen efter debatten. Ett led i stödet till beslutsprocessen är också att trycka snabbupplagor av betänkandena inför utskottens sammanträden. "skall skapa goda arbetsförhållanden för ledamöter och anställda." Stödet till ledamöter och anställda som samlades efter valet var en tredjedel nyvalda ledamöter. Introduktionen av de nya ledamöterna har skett i etapper. Den startade med att ett introduktionspaket sändes hem till ledamöterna så snart det stod klart att de var valda. I paketet fanns bl.a. en video som beskriver arbetet i kammaren. hade ledamöterna också möjlighet att komma till och få den första introduktionen redan före öppnande. Introduktionen var koncentrerad till det allra mest nödvändiga, som organisation, arbetsformer och service. Den har sedan fördjupats och fortsätter med bl.a. seminarier i statsvetenskap och samhällsekonomi samt en guidekurs. Den utvärdering som gjordes visade att introduktionen av nya ledamöter så långt var väl genomförd. Valet medförde att totalt 108 nya pensioner och inkomstgarantier till avgående ledamöter har beviljats. Av de avgående ledamöterna var det 11 som varken uppfyllde kraven för inkomstgaranti eller pension. Det stora antalet nya ledamöter innebar också en kraftigt ökad arbetsbelastning för serviceenheten när det gällde lokalvård och lokalomflyttningar. En ledamotsenkät om service genomfördes. Resultatet visar inga större förändringar gentemot . Även om ledamöter är förhållandevis nöjda med den service de får från riksdagsförvaltningen har ett handlingsprogram tagits fram för att ytterligare förbättra servicen. inriktades datorundervisningen för ledamöter från minskad gruppundervisning mot individuellt anpassade privatlektioner. Den inriktningen har fortsatt och kombineras med demonstrationer i Öppet husliknande former. Samtliga ledamöter fick efter valet bärbara datorer för hemmabruk och mer tekniskt avancerade mobiltelefoner. Den gamla utrustningen har återlämnats eller blivit inlöst. Det gäller också de avgående ledamöterna. Satsningen på att alla ledamöter skall ha ISDN-abonnemang i sina hem fortsätter; så gott som samtliga ledamöter har ISDN. Intresset för videokonferenser har ökat avsevärt. Därför har en ny utrustning för videokonferenser upphandlats. Den gamla studion i västra plan 8 har byggts om i samråd med SVT för att klara bästa möjliga kvalitet på videokonferenser. Ett projekt tillsattes för att kartlägga vad som behöver åtgärdas inför för att tekniska problem inte skall uppstå. Projektet skall vara slutfört . Till de arbeten som startat för att 2000-säkra hör en genomgång av hela datasystem, voteringsdatorn och ombyggnader inom fastighetsdriftens styr- och regleranläggning. Bland de 2000-säkrade system som togs i bruk märks ekonomisystemet (Agresso 5) och ett nytt datasystem för verksamhetsplaneringen. Säkerhetsanläggningen har gått igenom 2000-tester och skall nu också klara av att utan problem gå in i ett nytt årtusende. Av de totalt ca 40 000 lån och uppdrag som förmedlade gällde ledamöter eller anställda. Ett nytt datasystem har upphandlats och stora arbetsinsatser har lagts ned på installationer och konverteringar. Systemet togs i drift och därigenom har det blivit enklare för ledamöter och tjänstemän att genom sin pc söka och beställa böcker och artiklar. upphandlade ett femtontal viktiga databaser som är tillgängliga för alla ledamöter och anställda genom det interna datornätet. Servicen har också förbättrats genom att samtliga partikanslier fått möjligheter att beställa inspelningar av intressanta radio- och TV-program. Antalet inköp av böcker och andra publikationer hade ungefär samma omfattning som föregående år (ca 15 000 volymer). Omfattningen av antalet prenumerationer på tidningar, tidskrifter och årsböcker låg också på ungefär samma antal som 1997 (ca 2 000 prenumerationer). har genom frukostmöten med författare och aktuella samhällsdebattörer velat bidra till ledamöternas kontakter med kultur- och samhällsdebatten. Frukostmötena sker i samarbete med föreningen och kulturskapare (). Två stora ombyggnadsprojekt startade för att se till att får fler övernattningsbostäder för ledamöterna. Det ena projektet gäller ett ombyggnadsprojekt som görs tillsammans med . Det projektet kommer att ge ett tillskott på 31 lägenheter i kvarteret. Kvasten (hörnet /). Det andra projektet gäller ombyggnaden av kvarteret. 2 i , där det kommer att bli 53 lägenheter. Samtliga lägenheter skall vara klara för inflyttning . Då har sammanlagt 196 övernattningsbostäder och därmed kan behovet vara täckt. Renoveringen av ledamotshuset har fortsatt. invigdes minnesmärket över gärning. Projektet med kvinnokonst slutfördes. Dessutom gjordes vissa kompletterande inköp för utskottens sessionssalar och i samband med renoveringen av ledamotshuset. Antalet konferenser och sammanträden i fortsatte att öka och steg till 4 504. För att ytterligare förbättra interninformationen introducerades ett intranät i samband med att öppnade . Ett betydande arbete lades ned på förberedelserna. Målet med intranätet är att än bättre och snabbare kunna hålla ledamöter och anställda à jour med vad som händer i och att det skall gå lätt att söka dokument och information på intranätet. För att underlätta transporterna och för att förbättra arbetsmiljö och säkerhet gjordes en stor ombyggnad av godsmottagningen. Ombyggnaden blev klar . finns en funktion för att samordna upphandlingar och inköp inom riksdagsförvaltningens enheter. Säkerheten har förbättrats, bl.a. genom installationer av passagespärrar i ledamotshusets entré och installationen av s.k. pollare vid valvbågarna vid huvudentrén på . Dessutom har en total revision och översyn av alla fasta brandskyddsinstallationer gjorts. Hot har riktats mot och mot några ledamöter. Särskilda säkerhetsåtgärder har därför vidtagits tillsammans med andra myndigheter. Utbytet av den automatiska brandlarms-anläggningen har fortsatt i delar av . Decentraliseringen av ekonomiadministrationen har fortsatt och personalresurserna har därigenom kunnat utnyttjas bättre. Genom olika insatser har ekonomiadministratörernas utbildning höjts och den behöver höjas ytterligare . Det beror på att nya regler, bl.a. nya EU-regler, gör ekonomiadministrationen alltmer komplex. eftersträvar en fortsatt decentralisering. Avtalet med resebyrån inom har omförhandlats på grund av sänkningar av flygets provisioner. Ett nytt datasy-stem för verksamhetsplaneringen har tagits fram. Verksamhetsplaneringen sker enligt den s.k. nollbasmetoden. Metoden innebär att riksdagsförvaltningen omprövar hela sin verksamhet från grunden i samband med budgetarbetet. "skall genom aktiv information verka för att allmänhetens intresse för och kunskaper om och dess arbete ökar." Efterfrågan på snabb och korrekt information om arbete från allmänhet, skolor och medier fortsätter att öka. Det informationsbehovet möter på olika sätt. Den är nu betydligt mer rikstäckande och mer inriktad på information om vilka debatter som planeras och hur man kan få frågor om besvarade. Antalet telefonfrågor från allmänheten till informationsenhetens telefon-upplysning var drygt 25 000, en minskning med ca 1 000 samtal jämfört med föregående år. skedde en fördubbling av antalet frågor per e-post. Andra e-postfrågor till riksdagsförvaltningen ökade med jämfört med föregående år. öppnades ett nytt 020-nummer () till Direkt. Därmed går det att utan kostnad ringa och lyssna på kammardebatter, utskottsutfrågningar och aktuell information som talats in. var slut hade 6 000 samtal nått numret. Till 350 mottagare har 130 pressmeddelanden skickats ut, främst om arbetet i utskott och kammare samt om talmannens aktiviteter. Det är betydligt fler än under föregående år. En utvärdering visar att pressmeddelandena är uppskattade av redaktionerna. har pressansvariga inom informationsenheten arbetat aktivt gentemot massmedierna genom pressmeddelanden, personliga kontakter, telefonsamtal och kurser för att öka intresset för och kunskapen om arbete. En mängd massmediekontakter har även utskotten och förvaltningskontoret haft för att ge medierna god service. anordnades en valvaka vid riksdagsval i . TV och radio direktsände valvakan från . Sammanlagt var omkring 450 journalister ackrediterade. En utvärdering visar att de praktiska arrangemangen fungerade utmärkt, men att vissa TV-bolag var missnöjda med att endast tre partier förlade sina valvakor till . Införandet av databaserade diarieföringssystem Riksdia startade. Utbyggnaden fortsätter och målet är att 20 diarier skall bli ett enhetligt diarium för hela . Tidningen (R&D) fick i uppdrag att även bevaka beslutsprocessen inom EU. R&D har redovisat en rad beslut, rapporterat från toppmöten inom EU och även beskrivit för viktiga frågor i ett tidigt skede av behandlingen inom EU. Tidningens huvuduppgift är att rapportera om beslutsprocessen inom regering och riksdag i . R&D har kommit ut med 38 nummer . Upplagan var ca 20 000 exemplar, vilket är en viss minskning jämfört med . Utvecklingen av webbplats har fortsatt. dokument publiceras snabbt och användarvänligt, och på löpsedeln får besökarna aktuell information. fördubblades antalet besök på webbplatsen, som detta år översteg en miljon. Valet bidrog till att öka antalet besökare på webbplatsen. Temasidan inför valet hade 28 000 besök och den var därmed en av de mest besökta sidorna sedan webbplatsen startade . En populär nyhet har varit en frågesport om . blev det möjligt att via e-post prenumerera på sammanfattningar av beslut, Beslut i korthet. hade drygt 1 600 användare bland allmänhet, medier, organisationer och myndigheter anmält sig som prenumeranter. Också den externa användningen av publika databaser, , ökade mycket kraftigt . En trolig förklaring är att databaserna med webbgränssnitt blivit enklare att använda. Även till EU-upplysningen har antalet besökare på webbplatsen fördubblats, liksom antalet frågor via e-post. Frågorna per telefon har i stället minskat till strax över 9 000 . Därtill kommer de telefonbeställningar av EU-upplysningens material som fångats upp genom den installerade talsvarsdatorn. Databasen har förts över till en ny datamiljö för publicering på webbplats. Nyhetsbevakningen av EU:s institutioner har blivit intensivare. Direkt har sin redaktion i . Direkt är ett projekt med en gemensam webbplats för den offentliga sektorn som ger en överskådlig presentation av den samhällsinriktade informationen hos kommuner, landsting, regering och riksdag. Antalet besök fördubblades . har på vardagar varit öppet för allmänheten och ca 16 000 externa lån förmedlades. Ett stort antal telefonfrågor från allmänhet, bibliotek och myndigheter besvarades. I samband med hade flera evenemang, däribland tre historiska soaréer och frukostmöten med författarna . Satsningen på att hinna i kapp med att ta fram registerdelen, som underlättar möjligheterna att hitta i riksdagstrycket, var lyckosam. Register för de två riksmötena /96 och 1996/97 togs fram . Plenisalens åhörarläktare fick fler platser genom en ombyggnad . För rullstolsburna åhörare mer än dubblerades antalet åhörarplatser. Plenisalen fick också ett visningsrum. Därifrån kan ledamöter och guider berätta och visa vad som händer i kammaren som plenum pågår. Vid ombyggnaden kunde också TV-bolagens önskemål om fler kameraplatser och mindre och modernare TV-kameror uppfyllas. Nära 100 000 personer deltog i organiserade besök i . Därmed nåddes åter det besökstak som gällt . Av besökarna var omkring hälften elever som deltog i ett fördjupat skolprogram eller i en rundvandring, ofta tillsammans med en ledamot. Infocentrum på hade i genomsnitt cirka tusen besökare . Där ökade antalet EU-frågor markant. Utvärderingen visade att var mycket nöjda med sitt besök och att de gärna ville återkomma. För fjärde gången arrangerade Öppet hus . Ca 6 000 besökare kom. De kunde bl.a. lyssna på debatter, träffa ledamöter och besöka utskott. arrangerades Ungdomens riksdag i . Omkring 70 gymnasieklasser var representerade av 210 elever. Eleverna fick under realistiska former pröva på arbetet som ledamot. Klasserna hade kvalificerat sig genom att skriva motioner som var underlag för arbetet i utskotten och i ärendedebatten. Den utvärdering som gjordes av Ungdomens riksdag visar att av lärare och elever var mycket positiva till projektet. En fortsatt satsning på förstagångsväljare och deras lärare har gjorts. Satsningen på pedagogiskt skolmaterial har fortsatt. Till den satsningen hör en interaktiv cd-rom, Våga välja väg till . Meningen är att den skall öka insikten om hur det politiska arbetet i praktiskt går till. För lärare och högskolestuderande har informationsenheten genomfört drygt i ungefär samma omfattning som . Kurserna är mycket efterfrågade och väntelistan är därför lång. För journalister och informatörer har hållits. Två tredagarskurser för bibliotekarier från hela landet har genomförts för att öka möjligheten för bibliotekarierna att ge biblioteksbesökare korrekt information om riksdagsarbetet och riksdagstrycket. "skall skapa goda förutsättningar för engagemang i det internationella parlamentariska arbetet." Det internationella parlamentariska arbetet internationella kontakter fortsätter med samma intensitet. För stora delar av är internationaliseringen ett påtagligt inslag i arbetet. EU-medlemskapet är en förklaring och unga demokratiers behov av stöd en annan. Ofta efterfrågar de nya demokratierna handfast kunskap om sådant som hur en budget fastställs eller massmediernas roll i ett öppet samhälle. Det finns också ett direkt erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän i olika parlament. Mycket av det internationella arbetet sker på ett vardagligt plan genom e-post, per telefon eller genom besök. Annat arbete har en mer officiell karaktär. talmanskonferens hölls i under värdskap av talman. Konferensen samlade närmare sextio talmän. talman har tillsammans med en delegation från besökt , och . Talmannen har också deltagit i internationella möten i , och . Mötet i var ett möte för kvinnliga talmän. var talmannen värd för talmansbesök från , , och . Talmannen har också tagit emot statschefer från flera länder, PLO:s ledare och Nobels freds-pristagare i . har som vanligt hållit fyra delsessioner och haft ett stort antal utskottsmöten. Omfattande förberedelser har skett för en genomgripande förnyelse av organisationen inför samt för högtidlighållandet av rådets 50-års-jubileum. internationella kansli medverkade som vanligt vid de inter-nationella parlamentariska församlingarnas konferenser där deltar. Dessutom deltog bl.a. i en parlamentarisk i och i en arktisk parlamentarikerkonferens i norra . tecknade riksdagsförvaltningen ett avtal med den vietnamesiska nationalförsamlingens administration om ett treårigt samarbete, för att stärka nationalförsamlingens arbete när det gäller information och uppföljning. Sida finansierar samarbetet som kommer att engagera personal från en rad olika enheter inom riksdagsförvaltningen. har också träffat ett avtal med förvaltningen i det ryska federationsrådet om tjänstemannasamarbete. har tagit emot en rad studiebesök från andra länders parlament. Vid det svenska riksdagsvalet fanns delegationer från sex länder i : , , , , och . I hölls också delar av ett av Sida finansierat seminarium om parlamentarisk demokrati för parlamentariker och tjänstemän. En stor del av deltagarna var från . Seminariet engagerade riksdagsledamöter och tjänstemän från flera av enheter. har även medverkat med föreläsare vid ett seminarium i , vid ett EU-integrations-seminarium i och med valobservatörer vid parlamentsval runt om i världen. Medlemmarna i svenska delegation har deltagit i ett stort antal möten i rådets olika organ. Till de viktiga konferenser som genomförts hör miljötemakonferensen "- bärkraftig region inför 2000-talet: Vi kan - vill vi?". Konferensen hölls i och hade 500 deltagare. I samarbete med arrangerade rådet konferensen i . Bland de 200 deltagarna var 50 ungdomar från de nordiska länderna, och . Utskotten och deltog i olika avseenden i den internationella verksamheten, dels genom att ta emot åtskilliga delegationer från andra länders parlament, dels genom att ta emot svenska och utländska besök. Utskottens utrikes resor innebar främst besök i samt i övriga nordiska länder. Internationellt arbete på enhetsnivå är depåbibliotek för EU och FN. Dessutom tillhandahåller publikationer från ett trettiotal internationella organisationer. Det finns en tydligt ökad efterfrågan på detta material. Genom att byta tryck med ett tjugotal parlament erhåller utländskt parlamentstryck, lagsamlingar och annat officiellt tryck. slutfördes projektet med att göra en svensk version av Eurovoc, som är ett indexerings- och sökverktyg. Eurovoc används bl.a. inom . anställda har tagit emot och informerat åtskilliga besökare från andra länders parlament om verksamheten i . har också aktivt medverkat i biståndsprojekt som gällt datorisering av parlament. Utredningstjänstens samarbete med andra parlament och internationella organisationer fortsatte att växa . Ett stort antal ofta tidskrävande frågor om svenska förhållanden har besvarats. Frågorna rör ofta arbete och lagstiftningsprocessen. Parlamentens internationalisering och ledamöternas ökade internationella kontakter gör att kravet på kontakter med andra parlament m.m. ökar. Samarbetet inom ramen för ECPRD () syftar till att underlätta samarbetet och informationsutbytet mellan tjänstemän vid parlamenten i . Till denna verksamhet bidrar med sitt kunnande och får i gengäld del av andra parlaments kunskaper. Resultaträkning (kr)