frsrdg · GM04RB1 · 1999-01-01 00:00:00 — När räntekorriden sänktes hade också inflationsbedömning tagit fastare former. Den samlade bedömningen pekade på att inflationen med viss marginal skulle underskrida inflationsmålet . beslutade därför att sänka reporäntan med till . I inflationsrapporten som publicerades framstod tillväxt-utsikterna som något sämre än i den föregående inflationsrapporten. Även de internationella konjunkturutsikterna framstod som mer dämpade. bedömde att den lägre tillväxten skuile medföra att det kommer att finnas ledig kapacitet i ekonomin . tidigare räntesiinkningar och kronförsvagningen bedömdes delvis motverka effekterna av detta. Den samrnantagna bedömningen var dock att den underliggande inflationen skulle komma att underskrida målet och att temporära effekter komma att dämpa inflationen ytterligare. KPI bedömdes uppgå till i slutet av . Mot denna bakgrund beslutades att sänka reporäntan till . har arbetat med ett av riksbanksfullmäktige formulerat inflationsmål som ledning för penningpolitiken. Inflationen skall begränsas till i årlig förändringstakt med ett toleransintervall på . Denna politik måste i allt väsentligt betraktas som framgångsrik och bekräftar att en de facto självständig centralbank kan innebära tydliga fördelar vid genomförandet av penningpolitiken. antog en ny lagstiftning vars syfte är att stärka självständighet. Lagstiftningen trädde i kraft . Den viktigaste komponenten i den nya lagen är att målet för penningpolitiken finns fastlagt. Målet skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde. skall också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Den nya lagstiftningen speglar väl de ekonomisk-politiska motiven för en självständigare centralbank. Ett prisstabilitetsmål riskerar att bli verkningslöst om allmänheten saknar förtroende för att det skall efterlevas. Genom att på olika sätt institutionalisera målet kan förtroendet för att det skall upprätthållas stärkas och därigenom penningpolitikens verkningsgrad förbättras. Ett sätt att institutionalisera prisstabilitetsmålet är att i lag ange att penningpolitiken skall syfta till att uppnå detta mål, och att delegera ansvaret för penningpolitiken till en självständig centralbank som ges frihet att utforma penningpolitiken mot prisstabilitetsmålet. En penningpolitisk ram, bestående av en inom givna ramar självständig centratbank under demokratisk kontroll med ett prisstabilitetsmål har varit grunden för flera utländska centralbanksreformer. Detta synsätt präglade också utformningen av den institutionella ramen för ECB, som den kommit till utryck i och stadgan för ECBS och ECB. Anm. Osäkerhetsintervallen visar det intervall inom vilket inflationen med 50, 75 och 90 procents sannolikhet bedöms hamna. Den konjunktur- och inflationsbedömning som redovisas i inflationsrapporterna är av olika orsaker förenad med osäkerhet. För att belysa denna osäkerhet publicerar ett osäkerhetsintervall för inflationsbedömningen. Från och med den inflationsrapport som publicerades beräknades osäkerhetsintervallen, liksom sannolikhetsfördelningen för den samlade inflationsbedömningen, på ett nytt sätt. Avsikten med förändringen var att förtydliga den osäkerhet som finns prognosen och huruvida risken för prognosfel är större uppåt eller nedåt. Diagram 8 visar den grafiska utformningen av osäkerbetsintervallen och representerar situationen . Själva beräkningen av osäkerhetsintervallen är delvis subjektiv men baseras även på historiska samband. Subjektiva bedömningar görs på två egenskaper hos prognosfördelningen: om det finns skäl att vara mer eller mindre osäker än vanligt, och om risken för prognosfel är symmetrisk eller om det finns en obalans mellan risken uppåt eller nedåt. Intervallen illustrerar det faktum att inflationsbedömningar är genuint osäkia. Det finns osäkerhet både om vilka störningar som ekonomin utsätts för och själva transmissionsmekanismen. Betalningsväsende En av huvuduppgifter är att med riksbankslagens formulering "främja ett säkert och effektivt betalningsväsende". I används i allt väsentligt två typer av betalningsmedel; kontotillgodohavanden samt sedlar och mynt. Uppskattningsvis 90 à av värdet av alla de betalningar som görs i ekonomin baseras på tillgodohavanden på olika slag av inlånings-konton. Betalningssystemet är det system som gör det möjligt att genomföra betalniingar via konton i stället för att enbart använda sedlar och mynt. Behovet av övervakning av betalningssystemet följer av att ett väl fungerande betalnirigssystem fungerar som smörjmedel för hela ekonomin. Det leder till lägre kostnader och mindre risker i produktionen av varor och tjänster och främjar därigenom tillväxt och sysselsättning. På motsvarande sätt kan en störning i betalningssystemets funktioner få negativa konsekvenser för hela samhällsekonomin. Kriser i betalningssystemet kan medverka till att den samhällsekonomiska utvecklingen kommer in i en ond cirkel av fallande produktion, stigande arbetslöshet och deflation. Under ett sådant förlopp försämras också förutsättningarna för att bedriva penningpolitik. redovisar halvårsvis sin bedömning av stabiliteten i det finansiella systemet i en rapport, finansmarknadsrapporten. arbete med att övervaka den finansiella stabiliteten är uppde-lat i två områden. Detta hänger samman med att betalningssystemet kan sägas bestå av två delar; infrastmktur och finansiella företag. Infrastrukturen är de tekniska och administrativa system som gör det möj-ligt att genomföra transaktioner mellan finansiella företag och övriga aktörer ekonomin, samt även mellan finansiella företag. Till infrastrukturcn räknas också de system som gör det möjligt att ingå och genomföra affärer mcd fl-nansiella tillgångar. Infrastrukturen omfattar marknadsplatser där finansiella tillgångar handlas, clearingsystem där betalningsuppdrag sammanställs, samt avvecklingssystem där ägande- och panträtter avseende finansiella tillgångar registreras och slutgiltigt överförs. Normalt är det enbart vissa finansiella företag som har tillträde till betalningssystemets infrastmktur och därmed behöver privatpersoner och företag vända sig till dessa när de skall använda sig av systemet. Bankema är de centrala företagen i betalningssystemet och det är därmed bankerna, och synnerhet de fyra stora bankkoncemerna, som står i fokus för analys av det finansiella systemet. Systemkriser kan utlösas om en bank av något skäl inte kan fullgöra sina betalningsåligganden och finansiella pro-blem spridas genom betalningssystemet. Det är risken för detta som Riksban-ken behöver analysera och försöka motverka. Beskrivningen av utvecklingen inom betalningssystemet och roll som övervakare av detta följer i fortsättningen den ovan beskrivna upp-delningen. En viktig del i övervakning av stabiliteten i betalningssystemet är att löpande följa och utvärdera riskema i banksektom. har un-der fokuserat på att utveckla en analysram för att kunna genomföra dessa utvärderingar. Såväl analysramen som syn på stabiliteten i betalningssystemet har utgjort det huvudsakliga innehållet finansmarknadsrapporten. Analysen är uppdelad i marknadsanalys och risk-analys. Marknadsanalysen är inriktad på konkurrenskraften i banksektom. Ut-gångspunkten är att ett konkurrenskraftigt baaksystem med tillfredsställande lön samhet är en av grunderna för ett finansiellt system. Svag intjänings-förmåga i bankema riskerar leda till ökat risktagande, som kan leda till bety-dande förluster och ökad risk för betalningsinställelser. En viktig beståndsdel av marknadsanalysen är kostnadsutvecklingen i banksektom. Marknads-analysen disknterades i den första finansmarknadsrapporten som utkom i no-vember 1997. Riskanalysen tar sikte på de finansiella risker som bankema tar i sin verk-samhet. Den andra finansmarknadsrapporten, som utkom , inne-höll en genomgång av de risker som banker utsätts för i sin verksamhet. Sär-sklld uppmärksamhet gavs åt kreditrisker i bankeruas utlåning till hushåll och företag, eftersom dessa historiskt har visat sig kunna vara betydande. Huvudsyftet med analysen var att visa sambandet mellan kreditrisken i bankema och den makroekonomiska utvecklingen. Analysen av kreditriskerna visade att stabilitetsläget i banksektom var tillfredsställande. Tecken på att det skulle föreligga risk för mer omfattande kreditförluster i samband med den uppåtgående konjunkturen har inte kunnat konstateras. Det är ofta i samband med konjunkturuppgångar som riskema i bankernas kreditportföljer byggs upp. I rapporten uppmärksammades emellertid den snabba ökningen i fastighetsprisema som ägt rum, främst i storstadsregionerna. 1 rapporten gjordes även en bedömning av utvecklingen av betalningsförmågan hos olika kategorier av låntagare. I den tredje finansmarknadsrapporten, som presenterades , fokuserades på motparts- och avvecklingsrisker som uppstår i samband med transaktioner mellan finansiella företag. Utgångspunkten är frågan om vad som händer om en motpart i en affär på finansmarknaden inte kan prestera enlighet med sina åtaganden. Detta kan ge upphov till olika slag av förluster för den andra parten beroende på vilken typ av affär och i vilket skede av affären som problemet aktualiseras. Transaktionema mellan finansiella före-tag utgör i praktiken kopplingen mellan bankema och betalningssystemet. Genom analysen av motparts- och avvecklingsrisker kopplas således de två huvuddelama i analys av det finansiella systemets stabilitet samman. I rapporten konstaterades att bankerna har stora exponeringar i form av motparts- och avvecklingsrisk. Detta är särskilt tydligt på den svenska bankmarknaden som kännetecknas av ett fåtal stora banker. Priser på kommersiella och bostadsfastigheter j storstadsområdena, index: 1987=100 Källor: och Catella Infonnation. risken för spridningseffekter i det finansiella systemet om en bank får bety-dande problem. kommer därför även fortsättningsvis att följa ut-vecklingen av dessa risker i de svenska bankerna. Andra beståndsdelar i risk-analysen är likviditetsrisk och marknadsrisk. Stabiliteten i den svenska banksektorn I den senaste finansmarknadsrapporten konstaterades att det finns vissa tecken på att riskerna som är förknippade med bankernas utlåning är på väg att byggas upp, i första hand genom fastighetssektorns utveckling. Dock kan denna utveckling till stor del förklaras av ekonomiska faktorer, som exempelvis fallande räntor. Det är också naturligt att en viss uppbyggnad av kreditrisk sker i en stark konjunktur. Den internationella oron på finansmarknadema ökar osäkerheten avseende bedömningar av stabiliteten i det finansiella systemet. Betalningsinställelser större internationellt verksamma banker är ett sätt genom vilket problemen skulle Ikunna sprida sig till svenska banker. Svenska bankers direkta exponeringar mot problemländer är förhållandevis små och de svenska bankerna ser starka ut i en internationell jämförelse. Detta bidrar till att de kan komma att klara en internationell turbulens bättre än andra länders banker. Utvecklingen av lönsamheten ser tillfredsställande ut, även om den internationella oron kan leda till något lägre resultat. Den goda konkurrenskraften svenska banker stärker stabiliteten och den sammantagna bedömningen den senaste finansmarknadsrapporten var att det svenska finansiella systemet är stabilt. Avkastningen på det egna kapitalet före skatt i banksystem i olbka länder; procent Bankkoncernernas resultatutveckling, glidande tolvmånaderstal, miljarder kronor Allmän analys och övervakning arbete med betalningssystemets infrastruktur syftar till att verka för minskade systemrisker och ökad effektivitet i systemet. RIX-systemet är ett system för stora betalningar och stora betalningar medför stora risk- Därför är det ur stabilitetssynpunkt viktigt att analys i allt väsentligt är inriktad på de stora betalningarna. Dessa medför också ett behov av att följa utvecklingen för de system som hanterar värdepapper och som, utöver det faktum att de hanterar mycket stora belopp, är av väsentlig betydelse för en fungerande värdepappersmarknad och därmed för andra huvuduppgift - penningpolitiken. De aktuella svenska värdepappersystemen är OM Gruppens, OM, och Värdepapperscentralens, VPC, system1, där stora värden hanteras och där likvidavvecklingen sker via RIX-systemet. Brister i denna typ av system kan få betydande negativa effekter på den finansiella marknaden. har ett förändringsarbete skett inom RIX-systemet dels med syfte att förbättra stabiliteten och effektiviteten, dels som ett led i anpassningen till EMU. Detta förändringsarbete kommer att fortsätta . En ny kommunikationsmetod, meddelandehantering genom Swift-kom-munikation2, har successivt införts och används sedan sep-tember 1998 för alla betalningar som deltagarna initierar i RIX-systemet. Deltagarna i RIX-systemet ges därmed möjlighet att integrera sina egna sys-tem med RIX-systemet, vilket medför möjlighet för en deltagare att processa en större volym betalningar. Det gemensamma betalningssystemet mellan EU:s centralbanker, Target3, är baserat på Swift-kommunikation. Den tidigare kommunikationstekniken, ett egetutvecklat system och förhyrda telefon-ledningar, används av deltagarna för övervakning av avvecklingskontot samt kan fungera som back-up i händelse av avbrott i den ordinarie kommu-nikationen. har även marknadsvärdering införts av de värdepapper som bankerna pantsätter som säkerhet för sin upplåning i . kunde panter belånas till av det nominella värdet, men sker en marknadsvärdering av panter . Säkerhetens värde justeras sedan med ett visst avdrag, så kallat haircut, på . En annan förändring avseende pantsättning är att det är möjligt att använda papper som är emitterade av ett närstående i RIX-systemet (i praktiken att en bank som deltar i RIX-systemet inte kan pantsätta värdepapper som emitterats av det egna bostadsinstitutet). 1OM:s system för registrering av derivatkontrakt som är noterade på OM Gruppens börser respektive VPC:s system för räntebärande värdepapper och aktier noterade på . 2SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommumcation) är en bankägd organisation som driver ett världsomspännande nätverk för utbyte av finansiella meddelanden. 3Trans-European Automated Realtime Gross Settlement Express Transfer System. Även om inte deltar i från starten så ingår i det gemensamma betalningssystemet, Target. Detta system används i första hand för avveckling av de penningpolitiska transaktionerna för EMU, men även bankerna ges möjlighet att avveckla betalningar inom hela EU-området på ett snabbt och säkert sätt. Target avveeldar endast betalningar i euro. har färdigställt ett parallellt system till RIX-systemet, E-RIX, som fungerar som del av infrastrukturen för Target. Systemet har su.ccessivt utvecklats och testats och startade . Deltagarna har separata avvecklingskonton i euro hos från vil-ket betalningar i euro kan sändas och tas emot, både inom landet och gräns-överskridande. blev det även klart att centralbanker i EU-länder utanför EMU har möjlighet att mot säkerhet i värdepapper erbjuda sina respektive banker intradagslikviditet i euro, som för del är begränsad till . Denna intradagslikviditet fördelas mellan deltagarna huvudsak i förhållande till respektive banks storlek. Det är möjligt att använda svenska statspapper och bostadsobligationer som säkerheter för intradagsupplåning i euro. har även rntiner för gränsöverskri-dande pantsättning av värdepapper utarbetats. Detta innebär att en bank kan erhålla kredit hos ett lands centralbank mot säkerhet som pantsätts via ett an-nat lands centralbank. VPC och värdepapperseentralerna i och har fört inledande diskussioner om att skapa ett framtida gemensamt clearing- och avvecklingssystem för de tre ländernas värdepappersmarknader. Eftersom värdepapperssystemen avvecklar likvidledet av sina affärer i centralbankerna har varit involverad i detta samarbete. har arbete också bedrivits tillsammans med VPC i syfte att förbättra likvidavvecklingen i samband med VPC:s avveckling av värdepappersaffärer. genomfördes i den Europeiska regi en utvärdering av de värdepappersavvecklingssystem som finns inom EU. Utvärderingen gjordes mot bakgrund av de normer som ställts upp i syfte att minska de risker som centralbankerna kan exponeras för både vid penningpolitisk och betalningssystemrelaterad utlåning till bankerna. Resul-taten av utvärderingen publicerades . VPC var ett av de två system som godkändes utan särskilda reservationer eller kommentarer. I den svenska finanssektorn har arbetet med att förebygga stömingsrisker till följd av pågått . bar på rege-ringens uppdrag nära följt detta arbete, formulerat krav på instituten och suc-cessivt avrapporterat hur omställningsarbetet fortskrider. har bedrivit ett omställningsarbete när det gäller interna system, och beträffande sedel- och mynthantenngen. ansvar för betalningsväsendet innebär att måste ta ett övergripande ansvar också för denna fråga gentemot banker och andra finansiella företag som har en roll att spela i detta sammanhang. i finanssektorn - liksom - närmar sig nu det skede då externa tester, det vill säga tester tillsammans med system utanför den egna organisationen, skall genomföras. Därmed kommer också bilden att bli tydligare när det gäller att bedöma det samlade finansiella systemets förmåga att hantera omställningsproblemen och de behov som kan finnas av initiativ och åtgärder av mer övergripande karaktär. har mot den bakgrnnden samlat företrädare för finanssektorn och för berörda myndigheter som skall diskutera hanteringen av dessa frågor. Parallellt med detta kommer självfallet de enskilda institutens förberedelsearbete att fortsätta, liksom uppföljning av detta arbete. bedriver även ett internt omställningsarbete när det gäller de egna datasystemen samt vad beträffar sedel- och mynthanteringen. genomförde en inventering av sina egna system. Under vå-ren 1998 inriktades arbetet på att analysera och korrigera felaktiga system samt kontakta leverantörer och begära in status på deras produkter. pågick ett arbete med att bygga separata datormiljöer för tester.Under hösten testades flera av de enskilda systemen. inbäddade system, som styrning av hissar och ventilationsanläggningar m.m., utvärderades . Specialdestinerade extra investeringar gjor-des för att bland annat öka kapaciteten i testmilj ön. Enskilda tester avslutas och testarbetet inriktas därefter på att verifiera att de centrala systemen på kan kommunicera med varandra. genomförs tester med externa parter som RIX-deltagarna, och rapportörer av statistikuppgifter. Arbetet med att ersätta och därefter testa felaktiga komponenter i fastighetssystem och säkerhetssystem avslutas. Enligt tidplanen skall alla system vara testade och godkända . måste extra investeringar göras i den tekniska miljön för att klara övergången . Varje avdelning tar fram reservplaner. Detta arbete skall vara avslutat och höjs beredskapen. Under de mest kritiska månaderna råder ändringsstopp vad avser komponenter, system, program och dylikt och beredskapen för att rätta eventuella felaktigheter är extra hög. planering inför innefattar även ökad bered-skap vad gäller tillförseln av kontanter. En åtgärd har varit att införa tillfälligt stopp för makulering av slitna sedlar. har även en viss, mer begränsad övervakningsroll inom mass-betalningsområdet; hushållens och företagens betalningar. har ökad vikt lagts vid massbetalningsområdet. Arbete har bedrivits med kart- läggning av specifika effektivitets- och stabilitetsaspekter inom området. Ett liknande internationellt arbete pågår inom centralbankssamarbetet i . Av-sikten är att identifiera de områden som är intressanta ur ett centralbanks-perspektiv, definiera roll inom massbetalningarna samt hur detta ansvar skall hanteras i det dagliga arbetet. Som en del i arbetet har en studie genomförts i syfte att kartlägga de faktorer som kan leda till motsättningar mellan marknadsaktörerna beträffande tillträdesvillkor till exempel i form av prissättning till viktiga infra-strukturella system inom betalningsväsendet och som kan ha negativa konse-kvenser från effektivitetsperspektivet. Liknande motsättningar kan uppstå samband med lanseringen av nya betalningssystem och fördröja innova-tionsutvecklingen. Eftersom de studerade frågorna har tydliga konkurrens-implikationer har här samarbetat med . En av slutsatserna av arbetet var att har en roll vad gäller främjandet av samarbete mellan marknadsaktörerna beträffande betalningsinfrastruktur och teknologiska innovationer. anordnade en konferens till vilken alla marknadsaktörer inom massbetalningsområdet inbjöds. Syftet var att erbjuda ett forum för diskussion som kunde bidra till att lösa motsättningar och identifiera gemensamma intressen. skall svara för landets försörjning av sedlar och mynt. elva kontor samt åtta depåer, varav fyra drivs av posten och fyra av , förser banker och post med sedlar och mynt till en av fastställd servicenivå. Huvudparten av betalningsmedelsavdelningens verksamhet är intäktsfinansierad. Av avdelningens tre delverksamheter är en finansierad till självkostnad, en till självkostnad med en riskmarginal och den tredje delverksamheten finansierad med medel från . genomfördes en översyn av kontanthanteringen på betalnings-medelsavdelningen. Som ett resultat av översynen presenterade betalnings-medelsavdelningen ett förslag till omorganisation av verksamheten. Den ope-rativa, fysiska hanteringen av kontanter inom betalningsmedelsavdelningen avskiljs från och placeras i ett särskilt bolag som i varje fall är helägt av . Fullmäktige tog ett principbeslut i enlighet med förslaget. Genom delningen av betalnings-medelsavdelningen blir myndighetsroll tydligare och fokus in-riktas på tillsyn och analys. Värdet av utelöpande sedlar och mynt uppgick vid utgången av 1998 till , vilket är en ökning . utelöpande sedlar minskade . Tabell 1 visar utvecklingen av utelöpande sedelmängd i värde. Utelöpande sedlar, värde Arbetet med att höja kvaliteten på utelöpande sedlar har fortsatt . Inför demonetariseringen /99 av sju äldre sedeltyper genomförde en informationskampanj. Efterson det fortfarande 199 8/99 cirkulerade betydande mängder a~ des sa sedlar ute i samhället förlängde den avgifts fria inlösningstiden fram till . Dessutom genomförde Riksbankei en provkampanj för utröna hur stor möjligheten var att få ut cirkulation mynt som ligger hos allmänheten. Av statistik att döma rör det sig om betydande mängder mynt. Kampanjen genomfördes i ett område norr on och gav en viss återcirkulation av mynt. Minnesmynt i valörerna och gavs ut i septembe 1998 med anledning av att förflutit sedan H M Konungen tillträdde son regent. Antalet falska sedlar som upptäcks i cirkulation har varit relativt och dessutom lågt i en internationell jämförelse. regler för kassahantering har setts över för att förstärka dei interna kontrollen. Översynen har inneburit ett omfattande arbete inom avdel ningen centralt och på alla kontor. Åtgärdsplaner för ökad efterlevnad av reg-lerna samt aktualisering av regler, har upprättats vid alla kontor samt följt upp centralt. Ekonomiskt samarbete inom IMF, GlO och EU Arbetet inom och GlO , , är en organisation för internationellt monetärt samarbete. Fonden granskar fortlöpande medlemsstaternas ekonomis ka utveckling och ger vid behov temporär finansiering till medlemsstater som drabbats av betalningsbalansproblem. De länder som erhåller sådan finansiering träffar överenskommelse med IMF om ekonomiska reformer för att komma till rätta med eventuella fundamentala obalanser i ekonomin. utgör tillsammans med de övriga nordiska länderna och de baltiska staterna en valkrets i och representeras i denna av en nordiskbaltisk exekutivdirektör4. synpunkter på de ärenden som beslutas om i exekutivstyrelsen utarbetas av i samarbete med fi-nansdepartementet. deltar också, vid sidan av , i IMF:s interimskommittés möten samt vid IMF:s årsmöten. Arbetet inom JMF var främst inriktat på att stävja den internationella finansiella kris, som startade i .