frsrdg · GM04rj1 · 1999-01-01 00:00:00 — Jubileumsfonds berättelse över fondens verksamhet och förvaltning 1998/99 RJ1 Stiftelsens uppdrag, tillkomst och inriktning () är en fristående stiftelse som har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Stiftelsen grundades genom en donation från riksbank, som därmed ville uppmärksamma bankens 300-årsjubileum och främja "ett angeläget nationellt ändamål". Den årliga avkastningen av Jubileumsdonationen skulle användas till att främja vetenskaplig forskning med anknytning till . Stadgar för stiftelsen fastställdes . I de nu gällande (fr.o.m. ) anges bl.a. att företräde skall ges åt forskningsområden, vilkas medelsbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga forskningsprojekt att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser därvid särskilt uppmärksammas att fonden skall söka främja kontakter med internationell forskning. beslöt att ytterligare en donation skulle tillföras Stiftelsen . Till beslutet var fogad en promemoria som upprättats inom . I promemorian framhölls några riktlinjer som skulle utmärka den verksamhet som initierades genom användningen av donationen. Bl.a. angavs följande användningsområden: stöd till projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner etablering av nätverk eller fastare samverkansformer nationellt och internationell, bl.a. genom etablering av ett internationellt forskarutbytes-program befordran av forskarutbildning och forskarrekrytering främjande av forskarrörlighet internationellt och mellan universitet/högskolor och andra verksamheter De första anslagen från RJ delades ut . Sedan tillkomsten har omkring 3,5 miljarder ( penningvärde) delats ut till vetenskaplig forskning. Stiftelsens totala förmögenhet uppgår till ca /99. De styrelseledamöter och ledamöter av beredningsgrupperna som vid utgången av oktober månad överlämnade ansvaret till sina efterträdare har under sin mandatperiod 1992-1998 fått medverka under den mest dynamiska förändringsperiod vi haft sedan Riksbanksfondens tillkomst. De nya forskningsstiftelserna och EU:s ramprogram för forskning har tillfört det svenska forskarsamhället uppemot ett par miljarder kronor . Forskningsstiftelserna har dessutom kraftigt förstärkts av värdeutvecklingen på aktiebörsen. erhöll, som bekant, en donation /94 på till förmån för kulturvetenskaplig forskning. Denna mycket omfattande externa injektion till stöd för svensk forskning har kommit som den svenska högskolan, trots starka budgetrestriktioner, har byggts ut för att kunna härbärgera ett kraftigt ökat antal studerande. Fyra högskolor i , , och har erhållit universitetsstatus och ytterligare en, , har fått långtgående utfästelser att uppnå denna status. Högskolan på och i eftersträvar att utvecklas till universitet. Därtill har s.k. vetenskaps-områden tilldelats en del andra mindre och medelstora högskolor. Statens resurstilldelning till forskningen har minskat. Detta sammantaget har medfört att universitet och högskolor utsatts för ett dubbelt eller tredubbelt ekonomiskt tryck. Universitetens och högskolornas egna medel för forskning dvs. fakultetsanslagen har, som jag framhöll , urholkats genom statsmakternas och i viss mån av hög-skol-ledningarnas egna beslut, på ett sådant sätt att man kan ifrågasätta om det återstår någon reell handlingsfrihet och autonomi på det vetenskapliga området. För att inte universiteten och högskolorna enbart skall bli anstalter för grundutbildning med därtill knutet "hotell" för olika "gäster" från forskningssamhället krävs en tydligare fokusering på denna problematik. Statsmakterna är i färd med att utforma en ny allomfattande forskningspolitik med utgångspunkt från de förslag som presenterades av Forskning 2000 (SOU 1998:128). Frågan är om inte det mest angelägna just nu vore att rikta uppmärksamheten på de enheter, universitet och högskolor som med självständighet och hög kvalitet förväntas utföra all den forskning som det finns angelägna behov av. En samlad översyn av universitets- och högskolesystemet, arbetsfördelningen inom systemet och resurs-tilldelningen för egen forskningsverksamhet, är nödvändig för att långsiktigt behålla kvaliteten såväl i forskningen som i grundutbildning och forskarutbildning. Redan nu finns tydliga tendenser till att universiteten och högskolorna saknar resurser för att tillgodose de egna behoven av forskarutbildade, och än mindre har de möjligheter att tillgodose samhällets behov av forskarutbildad arbetskraft. En allt större del av resurserna till forskarutbildningen kommer från externa källor däribland . Förutom den extra insats på som avdelade, innebärande att 135 doktorander fram kan slutföra doktorandutbildningen, torde nästan 200 doktorander få sin utbildning betald genom RJ:s projektanslag. RJ:s satsning på en nationell forskarskola i moderna språk har rönt stor uppskattning. Krav på motsvarande insatser finns även inom andra områden. var en mycket blygsam nationell aktör och finansiär inom humaniora och samhällsvetenskap. Då kunde endast 24 mindre "en persons"-projekt påbörjas till en totalkostnad på . , då utdelas och 77 nya projekt kan inledas, spelar RJ en helt annan roll. Den årliga tilldelningen av medel till nya projekt ligger nära nog i paritet med vad de näraliggande statliga forskningsråden gemensamt kan fördela till svenska forskare. Därtill har RJ fått en helt ny internationell anläggningsyta. Svenska forskare har genom RJ:s medel fått nya möjligheter till permanent samverkan med forskargrupper inom och utom . Tillgång till vetenskaplig kunskap är av avgörande betydelse för utvecklingen av vår kultur. Den idéhistoriska forskningen har på ett övertygande sätt lyckats tydliggöra vetenskapens historiska roll att också vara en kulturell kraftkälla. Detta budskap var ett genomgående tema vid de tre av RJ initierade seminarierna om "for Human Development" vid i "The ". Kulturforskningens roll och stora betydelse fick ett påtagligt genomslag i "Plan of Action", som antogs vid den internationella regeringskonferensen om kultur och utveckling i . Denna investering för att forskningsmässigt tackla globala framtidsfrågor kommer med all sannolikhet att medföra engagemang i nya allianser och deltagande i både redan befintliga och nybildade nätverk i såväl som på global nivå. Jag har all anledning att i detta sammanhang rikta ett varmt tack till alla nu avgångna ledamöter och bland dem särskilt till styrelsens högt värderade ordförande, professor , för skapandet av utvecklingsbetingelserna för Jubileumsfonds nyorientering i det forskningspolitiska landskapet. Professor har i denna årsredovisning blickat tillbaka på de år han varit ordförande för fonden. Det är min övertygelse att under den nytillträdda styrelsen med professor som ordförande kommer att fortsätta på den inslagna vägen. Professor eminenta position i det europeiska universitets- och högskolesystemet, bl.a. genom presidentskapet i Academia Europaea, kommer att ytterligare förstärka och underlätta Jubileumsfonds tilltagande uppgifter som högkvalitativ forskningsfinansiär och aktör såväl i det nationella som i det internationella vetenskapssamhället. Stiftelsen () stöder kvalificerad forskning i form av projektanslag till enskilda forskare eller forskargrupper som ansökt om anslag. Stiftelsen verkar aktivt inom vida fält av vetenskaplig forskning. Kompetensspridningen bland forskarna i styrelse och prioriteringsgrupper återspeglar detta förhållande. Styrelsen består därutöver av personer med ekonomisk och politisk sakkunskap. Denna personsammansättning gör att stiftelsen representerar ett ovanligt stort erfarenhetsfält och har därmed en unik ställning som allsidigt kontaktorgan mellan olika forskningsområden, liksom mellan forskningen och andra centrala samhällsintressen. Alltsedan Jubileumsfondens tillkomst har ett visst företräde getts åt samhällsvetenskapligt och humanistiskt orienterad forskning. En mycket kraftfull insats har gjorts till förmån för den humanistiska forskningen. har av RJ:s forskningsbudget tillfallit humaniora och teologi och har tilldelats samhällsvetenskapliga och juridiska ämnesområden. Den medicinska, naturvetenskapliga och tekniska forskningen erhöll . Övriga utgör stöd till stipendier m.m. I första hand prioriteras projekt, som inte naturligt tillgodoses på annat sätt, t.ex. genom anslag från statliga forskningsråd eller andra myndigheter, vilka var för sig arbetar inom relativt avgränsade sektorer. RJ är intresserad av att kunna stödja fler- eller tvärvetenskapliga forskningsprojekt i vilka forskare från olika discipliner, fakulteter, orter eller länder samarbetar. Går man igenom stiftelsens katalog över beviljade anslag, finner man många exempel på just sådana forskningsprojekt, speciellt inom den Kulturvetenskapliga donationens verksamhetsområde. Det är styrelsen som fattar beslut om anslag från stiftelsen. Inkomna ansökningar har bedömts och prioriterats i en eller - oftast - flera beredningsgrupper. I var och en av dessa ingår några av styrelsens ledamöter och suppleanter samt utomstående, såväl nationella som internationella, vetenskapliga experter. Ansökningarna har dessutom som regel bedömts av en eller flera externa sakkunniga inom eller utom landet. Varje ansökan bedöms i första hand i jämförelse med internationell standard och mot såväl vetenskapliga kvalitetskriterier som samhällsrelevanskriterier. Beslut om anslag till nya projekt fattas i två steg: 1) Bedömningarna i det första steget grundas på korta, översiktliga ansökningar, projektskisser. Beredningsgrupperna väljer ut de ansökningar, som bedöms ha högsta vetenskapliga kvalitet och vara av störst intresse för RJ och som utformats av forskare, som bedöms vara kompetenta och lämpliga att bedriva projektet i fråga. Dessa forskare bereds därefter tillfälle att komma in med fullständiga ansökningar. Övriga ansökningar (projektskisser) avslås. 2) I ett andra steg bedöms och prioriteras fullständiga ansökningar (i regel efter externa sakkunniggranskningar) inför de slutliga besluten i styrelsen. I de fall ansökningarna gäller forskning, som etiskt kan ifrågasättas, prövas dessa efter samma normer och på samma sätt som inom de statliga forskningsråden. Ansökningar till Kulturvetenskapliga donationen har bedömts i enlighet med kriterierna i de av RJ utfärdade anvisningarna, vilket har inneburit att projekten har granskats från följande utgångspunkter: anknytning till i anvisningarna formulerade teman om "Kultur-vetenskapliga grundvalar" och "Samhällsförändringar och rum" projektets gränsöverskridande karaktär, dvs. hur man avser att samarbeta över institutions-, fakultets- eller universitetsgränserna idéer om forskningsinformativa insatser. Inom vissa områden, som bedöms angelägna men inte tillräckligt uppmärksammade, tillsätter stiftelsen ibland särskilda s.k. områdesgrupper. Deras uppgift är att kartlägga forskningsbehov och stimulera till vetenskaplig forskning och till informationsutbyte. Dessa grupper består av forskare från discipliner av betydelse för området samt företrädare för i sammanhanget viktiga samhällsintressen. Verksamheten kan beskrivas som kvalificerat forskningsförberedande arbete. Den avslutas när man vunnit tillräcklig uppmärksamhet från forskarhåll och/eller från de myndigheter, som har ansvar för att permanenta resurser tillförs området i fråga. inledde två nya områdesgrupper sin verksamhet. Det var gruppen för forskning om konst och gestaltning och den om kapitalmarknadsforskning. beslöt styrelsen att även inrätta en områdesgrupp för forskning om kunskapssamhället. Den regelmässiga uppföljningen och utvärderingen av pågående och avslutade projekt har inneburit att 29 projekt, 25 projekt inom Jubileumsdonationen och 4 inom den Kulturvetenskapliga donationen, varit föremål för särskild granskning. Syftet med uppföljningen har varit att granska de vetenskapliga resultaten och göra bedömningar av projektens struktur och resurs-tilldelning. Men därutöver har det varit ett syfte att genom samtal med prefekter, dekaner och rektorer utröna dagens och framtidens villkor för kunskapsutvecklingen inom berörda fakultetsområden. har 29 projektledare vid universiteten i , , och samt i , () och () kontaktats och erhållit följande frågor som skriftligen besvarats: Vilka vetenskapliga publikationer har projektet genererat? Publikationslista bör bifogas. Har projektet genererat uppslag till nya forskningsinsatser (gäller särskilt för avslutade projekt)? Har projektets medarbetare medverkat med "papers" vid nationella eller internationella symposier? Om ja, ange vilka. Har projektet medfört att Du eller någon av dina medarbetare blivit inbjuden som gästforskare vid något annat lärosäte? Likaledes är det av intresse att få reda på om arbetet i projektet stimulerat till att gästforskare inbjudits till Din institution. Vilka utbildningseffekter har erhållits genom projektet? Har t.ex. doktorander deltagit? Om ja, ange namn och ålder. Därtill bör det belysas om särskilda läromedel har tillkommit med anknytning till projektet. Vilka forskningsinformativa inslag har förekommit under projektets gång och/eller efter projektets avslutning? Slutligen efterfrågades en ekonomisk redovisning av projektmedlens användning till: lokala omkostnadsavgifter (lokaler, institutions- och universitetskostnader) ev. övriga omkostnader. Följande projekt har besökts vid de ovan nämnda lärosätena: Beredningsgruppen för ekonomi, geografi m.m. besökte tillsammans med den kulturvetenskapliga prioriteringsgruppen KTH ett av RJ:s större och mer långsiktiga forskningsprogram nämligen 1995-5042 /, Vetenskaplig forskning - Teknisk förändring - Industriell förnyelse. Den linjära modellen granskad ur ett teknikhistoriskt perspektiv. Anslag Totalt beviljat 18.000.000 kr Beredningsgruppen för ekonomi, geografi m.m. besökte , , i varvid följande projekt granskades: 1994-0326 , EFI, Den svenska ideella sektorn Anslag Totalt beviljat 1.730.000 kr 1995-0286 , Kultur, ledarskap och organisationspraktik i ett internationellt perspektiv. Anslag Totalt beviljat 2.061.000 kr granskades även ett par projekt vid 1994-0270 /, Konkurrenspolitik under internationell konkurrens och ofullständig information. Anslag med beviljad förlängning Totalt beviljat 2.261.000 kr 1996-0119 , Genusarbetsdelning och jordbrukets modernisering 1860-1940. Jämförande studier i och . Anslag Totalt beviljat 1.671.000 kr Beredningsgruppen för beteendevetenskap, samhällsmedicin m.m. besökte varvid följande projekt ägnades ingående uppmärksamhet: 1995-5019 , Radikalkonservatism i . Anslag Total beviljat 3.100.000 kr 1996-0160 , Tjänstemännens fackliga organisering ur internationellt perspektiv. Anslag Totalt beviljat 1.455.000 kr Beredningsgruppen för statsvetenskap, juridik m.m. besökte varvid företogs en genomgång av följande projekt: 1992-0089 , Västeuropeisk författningsdebatt. Anslag Totalt beviljat 1995-0098 , . Anslag Totalt beviljat 2.015.000 kr 1994-0424 , Politiska institutioner och strategiskt agerande Anslag Totalt beviljat 1.992.000 kr 1996-0565 , Den internationella privaträttens "europisering". Anslag Totalt beviljat Beredningsgruppen för humaniora och den kulturvetenskapliga prioriteringsgruppen besökte för granskning av ett större projekt nämligen 1995-5131 , Kulturgräns norr: Förändringsprocesser och rum. Anslag Totalt beviljat 18.000.000 kr avlades ett besök vid () och . Den kulturvetenskapliga donationens första större projekt ägnades härvidlag en ingående granskning. 1994-5131 , Förändringsprocesser i nordeuropeisk orgelkonst 1600-1970 - integrerade studier i spelpraxis och instrumentbygge. Anslag Totalt beviljat 14.300.000 kr Projektet samfinansieras med GU och CTH ägnades åt projektet 1996-0030 , Urbaniseringsprocesser i . Anslag Totalt beviljat 2.600.000 kr Projektet samfinansieras med . Sammanlagt 14 projekt, 11 inom Jubileumsdonationen och 3 inom Kultur-vetenskapliga donationen, har ingående granskats. Besöken har varit mycket uppskattade och projektens samtliga medarbetare, både seniora forskare och doktorander, har under stor entusiasm förmedlat både problem och glädjeämnen förknippade med projektverksamhetens bedrivande. Ledamöterna i beredningsgrupperna har bidragit med sammanfattande synpunkter över de vid projektbesöken genomgångna projekten. beviljades de första anslagen ur Kulturvetenskapliga donationen. Genom detta nytillskott av resurser har det blivit möjligt att stödja fler större, tvärvetenskapliga och långsiktiga forskningsprojekt. Många mycket angelägna projekt, som svårligen skulle ha erhållit ekonomiska resurser av det slag som möjliggjorts, har kommit i gång och fört med sig att fler unga doktorander kunnat erhålla en meningsfull utbildning. har beviljat i anslag till forskningsändamål, vilket framgår av finansieringsanalysen och av tabellen Anslag till forskning (s. 44). Anslagsnivån är ca lägre än föregående år. Detta förhållande kan te sig förvånande eftersom styrelsen även gjorde en extraordinär avsättning på , varav ur Jubileumsdonationen och ur Kulturvetenskapliga donationen. Men den minskade utdelningen förklaras helt och hållet av att det ur Jubileumsdonationen avdelades till en nationell språkvetenskaplig forskarskola, som ännu inte tagits i anspråk beroende som krävs för planering och genomförande. Hela beloppet kommer inte att vara upparbetat förrän . beslöt att tillkalla en särskild grupp för planering och genomförande av forskarskolan. Till ordförande i planeringsgruppen utsågs professor och till dess sekreterare professor , , universi Övriga ledamöter i gruppen är professor , , , professor , , , professor , , , och professor , , . Gruppen har adjungerat professor , , . Vid sammanträdet beslöt styrelsen att för planering och förberedelser avdela ur den ekonomiska ramen på . Av dessa medel har endast tagits i anspråk. Dock har inplanerats för forskningsförberedande kurser som skall genomföras vid landets olika universitet. slutförs detaljplaneringen av forskarskolans organisation och innehållsliga uppläggning, som doktorandtjänster utlyses och tillsätts. Därvid beräknas högst tas i anspråk för sakkunniga och experter, internationella studieresor, ersättning åt planeringsgruppens sekreterare samt övriga omkostnader i samband med forskarskolans start med en veckokurs . Planeringsgruppen har beräknat att de som står till forskarskolans förfogande skall räcka för att finansiera högst 32 doktorandtjänster. Den årliga kostnaden härför uppgår till . Vidare har budgeterats för arvoden åt forskarskolans externa handledare och studierektor samt till övriga omkostnader vid tre nationella forskarskolekurser . Utöver den extra avsättningen till forskarskolan i moderna språk avdelades som en tillfällig resursförstärkning för symposier, seminarier och forskningsinformation. Kulturvetenskapliga donationens har disponerats för infrastrukturella satsningar till stöd för framtida forskning. De ansökningar som erhållit anslag ur den extra avsättningen för infrastrukturellt stöd finns presenterade bland beviljade medel under Kulturvetenskapliga donationen (s. 49) Nya anslag som beviljades 1998 ur Jubileumsdonationen och Kulturvetenskapliga donationen presenteras från sidan 44. Söktrycket till är alltjämt högt. Vid årets ansökningstillfällen inkom totalt 515 nya ansökningar (82 fler än föregående år) med ett sammanlagt sökbelopp på . Om man därtill lägger fortsättningsansökningarna blir det ytterligare 139 ansökningar dvs. sammanlagt 654 st. och ett sökbelopp på ca . Av de sökta beloppen för nya projekt beviljades en rekordhög andel på vilket kan jämföras 1993, 1994, 1995, 1996 och 1997. Inte av sökt belopp kunde beviljas inom ramen för Jubileumsdonationen. Andelen ansökningar och antalet beviljade projektansökningar från kvinnliga forskare har ökat och ligger på . De signaler som RJ sänt ut till forskarsamhället och till beredningsgrupperna om att man vid granskningsarbetet särskilt skall uppmärksamma ansökningar från kvinnliga forskare har tydligen hörsammats. Inom ramen för den kulturvetenskapliga donationen inkom 152 nya ansökningar. Av antalet beviljade ansökningar (28) kan 14 hänföras till temat Kulturvetenskapliga grundvalar och 14 till temat Samhällsförändringar och rum. Stiftelsen har beviljat totalt 217 projektanslag och därutöver 69 symposieanslag, reseanslag samt omkostnadspålägg och mervärdesskatt m.m. på tillsammans . Härutöver har avdelats av vilket ej ännu fördelats i form av en extraordinär insats till stöd för forskarrekrytering i moderna språk. För infrastrukturella åtgärder och till extra insatser för symposier, seminarier och forskningsinformation avsattes 10 resp. . Beviljade anslag disponeras enligt särskilda villkor som anges i kontrakt med varje anslagsmottagare. De flesta av dessa fördelade anslag har administrerats av statliga universitet och högskolor, som då också är arbetsgivare för den personal som avlönas från anslag. I avsnittet "Statistiska uppgifter om anslagen till forskning" (s. 44) redovisas i tabellform vissa data rörande behandlade ansökningar och beviljade anslag. För anslagsmedel, som utbetalats efter , har utöver ett omkostnadspålägg på tillkommit ett påslag för mervärdesskatt på räknat på projektanslaget. För anslag beviljade efter , som administreras via statliga högskoleenheter inom verksamhetsområde, räknar RJ numera även med ett påslag på för lokalkostnader på de belopp som beräknas för själva forskningsprojekten. Detta innebär sålunda ett totalt påslag på i storleksordningen . har deltagit i finansieringen av symposier. Till att börja med skedde detta i form av årliga anslag. Symposieverksamheten kan numera helt finansieras med avkastningen från en särskild symposiefond inom . Denna fond började byggas upp 1979 genom en grunddonation i form av ett treårigt anslag från , genom bidrag och royalties från egen informationsverksamhet samt genom fyra årliga bidrag från . Symposieverksamheten leds av en kommitté med representanter för de fem Nobelkommittéerna, , och med verkställande direktör som ordförande. har 111 Nobelsymposier genomförts. De har ägnats vetenskapliga genombrottsområden av central kulturell eller samhällelig betydelse och har fått en mycket stark internationell ställning. anslogs från RJ därtill ur den Kulturvetenskapliga donationen till stöd för projektarbetet som syftar till att producera en vid Nobelprisens 100-årsjubileum . har beslutat om fortsatt årligt stöd för till driften av Collegium . har flera av stiftelsens anslagsmottagare tilldelats medel för att kunna presentera och diskutera sina projekt och forskningsresultat vid utländska institutioner eller vid internationella vetenskapliga symposier. Till stiftelsens kansli inbjuds ofta forskare eller forskargrupper för presentation och diskussion av pågående projekt. Vid styrelsens sammanträden presenteras regelbundet aktuella forskningsområden av de vetenskapliga ledamöterna eller av inbjudna forskare. Härutöver har det under presenterats något eller några projekt i årsredovisningarna. Detta år presenteras ett projekt mera ingående nämligen: , arkeologi, , som presenterar studien i under järnåldern, (dnr 1996-5053). Dessa aktiviteter, som ovanstående endast är exempel på, ingår som regelmässiga och självklara led i stiftelsens strävan att främja kontakter med internationell forskning och att stimulera informationsutbytet mellan forskare från olika områden samt mellan forskare och samhället utanför deras krets. Som tidigare framhållits är syftet givetvis att öka förståelsen för och kunskapen om forskningens förutsättningar, arbetssätt och resultat och därmed ge underlag för bedömningar av de insatser som gjorts och görs med tillgängliga forskningsmedel. Av speciellt värde bedöms de sammankomster vara där beslutsfattare och företrädare för olika samhällsintressen samt forskare kunnat mötas. Anslag till symposier, seminarier, forskningsinformativa insatser, informationsutbyte m.m.