frsrdg · GM04RR9 · 1999-01-01 00:00:00 — fattade regeringen ett beslut om att ge Sida i uppdrag att utarbeta förslag till ny landstrategi för utvecklingssamarbetet med för . I uppdraget förutses ett fortsatt samarbete inom förvaltningssektorn. Förvaltningsstödet har enligt Sida planerats och utformats i enlighet med den utfasning som förutsågs i den förra landstrategin för . Sida menar att som man ser positivt på det nya uppdraget, som innebär ett nytänkande, innebär det ett behov av resurser som inte finns på den enhet som handlägger förvaltningsstödet. Redan i planeringsstadiet av projektet uttryckte SIDA en önskan om att försöka upphandla () för uppdraget, vilket även återspeglas i innehållet i de olika projektdokumenten. SIDA:s motiv till att upphandla SCB angavs vara att byrån "näst intill är unik vad gäller den kapacitet, resursbas, institutionskunnande, erfarenhet av i- och u-land och hemmaexpertis som krävs för att åta sig uppdraget". Upphandlingen skedde i form av en förhandling med endast en anbudsgivare. Vidare hänvisade man till att SCB med synnerligen gott resultat genomfört likartad institutionsuppbyggnad i flera andra , däribland och . SCB var även genomförandekonsult till , som SIDA också ansåg spela en viktig roll i ekonomisk statistikinsamling. SIDA framförde därför att man såg fördelar med att anlita samma konsult för båda uppdragen, eftersom detta skulle främja informationsutbyte mellan de två myndigheterna. I samband med att ett nytt insatsavtal för förvaltningssektorn i undertecknades , fann SIDA det inte motiverat att byta genomförandekonsult. SIDA ansåg att SCB framstod som prismässigt konkurrenskraftigt och att av projektet återstod, eftersom det svenska stödet skulle fasas ut . SIDA utgick dessutom från att statistikbyrån skulle motsätta sig ett byte av konsult. SIDA ansåg därmed att en eventuell fördel med en konkurrensupphandling i detta läge inte skulle uppvägas av de fördelar som det innebar att behålla SCB. Därmed genomfördes en förhandlingsupphandling. utfärdade Sida ett garantibrev för den kommande , där Sida förband sig att betala SCB:s kostnader i projektet för perioden 1997. Detta skedde i avvaktan på att ett nytt konsultkontrakt skulle ingås mellan Sida och SCB. Någon förlängning av avtalet skedde inte utan projektet avstannade i sin dåvarande form per . Sida inledde dock en förhandlingsupphandling med SCB för att återuppta arbetet med nationalräkenskaperna i . Sida bedömde det inte som ändamålsenligt att i detta läge konkurrensupphandla de konsulttjänster som erfordrades. Sida såg det inte som sannolikt att en konkurrensupphandling skulle innebära att bättre och billigare anbud skulle inkomma. Det bedömdes inte heller som sannolikt att någon internationell statistikbyrå skulle konkurrera för ett kort och avgränsat uppdrag som SCB utfört . (Upphandlingen uppgick till .) I den första insatspromemorian fastställdes att projektet skulle övervakas av en samordningsgrupp. I gruppen har, förutom företrädare för företrädare för , statistikbyrå, och det brittiska biståndsorganet ingått. Vidare har Sida följt upp projektets utveckling vid sina årliga genomgångar. Ett av delmålen för SIDA var att den insamlade statistiken skulle publiceras så att den blev tillgänglig för den namibiska allmänheten. För en del av dessa statistikprodukter har datum satts upp för när de skall finnas tillgängliga. Enligt Sida återstår dock uppgiften att utarbeta en plan för vad och till när publikationer skall tas fram. I enlighet med gällande sektoravtal skall CBS göra uppföljningar av projektet . Formellt sett är det projektägaren, dvs. statistikbyrån i , som har till uppgift att utarbeta en rapport om projektets framåtskridande samt handlingsplan. I praktiken utarbetas den dock tillsammans med konsulten, . genomförde Sida med konsulthjälp en studie av institutionskapaciteten på CBS. Studien visade att statistikbyrån, inom organisationen, inte hade någon kapacitet att få till stånd en förändring. Vidare ansågs ledningsnivån behöva en kompetensmässig förstärkning. Från mottagarlandet kritiserades studien bl.a. med avseende på att den inte ansågs vara objektiv. Sida angav att man inte hade anledning att ifrågasätta konsultens objektivitet och att man inte kunde påverka den fristående konsultens rapport. Från namibisk sida framfördes även att implementeringen av statistikprojektet hade misslyckats, även om konceptet var acceptabelt. Kritik framfördes också mot projektledaren som inte ansågs ha den bakgrund eller de egenskaper som erfordrades för uppdraget. Man ansåg att projektet borde styras om till att bestå av kapacitetsuppbyggnad, vilket Sida skulle svara för, medan självt skulle svara för själva produktionen. Sida svarade med att ärendet vilade hos NPC/CBS och att mottagaren hade ansvaret för att se till att ute stående frågor löstes, vilket inkluderade instiftandet av en ny statistiklag och att tillse att CBS fick en mer självständig ställning i förhållande till regeringen. Därutöver krävde Sida att en mer realistisk aktivitetsplan utarbetades. Enligt företrädare för Sida kan troligtvis en stor del av de uppkomna problemen mellan Sida och National Planning Commission förklaras av att man talat förbi varandra och inte kunnat enas om en gemensam problembild att arbeta vidare ifrån. Vid den senaste projektgenomgången () kom parterna överens om att CBS skulle inkomma med en uppdragsbeskrivning för ett antal utestående, men av parterna gemensamt identifierade, aktiviteter. Enligt Sida behöver dessa aktiviteter utredas innan Sida kan fatta ett beslut om fortsatt stöd. Denna plan skulle ha inkommit till Sida . hade Sida ännu inte fått något material från statistikbyrån i . Stöd till provinsförvaltningen i Norra Kap-provinsen, Insats: Stöd till uppbyggnad och utveckling av den lokala offentliga förvaltningen i Norra Kap-provinsen (Northern Cape) i . Syfte och inriktning: Det övergripande syftet med insatsen är att utveckla provinsens förvaltning. Den svenska insatsen är inriktad på strategisk styrning, utveckling av administrativa och finansiella system, kapacitets- och institutionsutveckling samt särskilt stöd till hälso- och utbildnings förvaltningarna. Omfattning (): Insatsen inleddes . Eventuellt kommer en utfasningsperiod att inledas . Total kostnad (Sida): Fram kommer projektet ha kostat . Budgeterade medel har utnyttjats fullt ut. Konsultinsatser: Ett privat konsultbolag och lokala konsulter har anlitats för kort- och långtidsinsatser. Samarbetspartner: i Norra Kap-provinsen, PANC (of the Northern Cape). Huvudmålsättningen för det svenska utvecklingssamarbetet med har varit att bidra till att stärka landets demokratiska utveckling samt att medverka till att främja social och ekonomisk jämlikhet. Utvecklingssamarbetet med har kännetecknats av en övergång från det tidigare stödet till kampen mot apartheid, i huvudsak kanaliserat via enskilda organisationer, till ett samarbete med den sydafrikanska regeringen. Omvandlingen har präglats av vissa svårigheter; bl.a. har bristande mottagarkapacitet lett till förseningar och en växande reservation. I förhållande till andra samarbetsländer i är det svenska biståndets ekonomiska betydelse relativt liten. ingick ett samarbetsavtal med för . har nya riktlinjer (en landstrategi) utarbetats för . Det övergripande målet för det svenska förvaltningsbiståndet till är att främja och bidra till en omdaning och reformering av den offentliga förvaltningen för att skapa förutsättningar för en god samhällsstyrning. De svenska insatserna har bl.a. inriktats på kommunutveckling och utveckling av provinsadministrationen i Norra Kap-provinsen samt institutionellt samarbete mellan statistikbyråerna och skattemyndigheterna i och . Insatserna har framför allt bestått av överföring av svenska erfarenheter. Sida bedömer att det svenska förvaltningsstödet har varit strategiskt inriktat och att de svenska erfarenheterna har utnyttjats väl i förvaltningens omvandlingsprocess. Vidare menar att det förtroende som etablerades mellan och under demokratiseringsprocessen gör att ett särskilt gynnsamt samarbetsklimat omger förvaltningsbiståndet. Stöd till provinsförvaltningen i Norra Kap-provinsen Det svenska stödet till provinsförvaltningen i inleddes . Den lokala provinsförvaltningen (PANC) påbörjade då arbetet med att bygga upp en provinsförvaltning i överensstämmelse med regeringens vision om en demokratisk förvaltning. Jämfört med flera andra provinser i bygger PANC upp en förvaltning mer eller mindre från början. Det övergripande målet med de svenska insatserna är att skapa en provinsförvaltning som är samordnad och kan svara mot de förändrade behoven hos provinsens invånare samt en förvaltning som kan svara mot de löpande förändringar som hela offentliga sektor genomgår. Den svenska insatsen är inriktad på institutions- och kapacitetsuppbyggnad. Syftet är att bygga upp administrativa strukturer, skapa enkla rutiner och system som fungerar samt utveckla organisation och metoder. Särskild tonvikt har lagts på generell styrning, hälso- och välfärdssektorn samt utbildningssektorn. nytillträdda regering begärde svenskt stöd för att utveckla den offentliga förvaltningen på provinsnivå. Efter intern beredning och dialog beslutade SIDA om en första insats . Stödet skulle omfatta en begränsad insats inom områdena finansiell styrning och organisationsutveckling. En privat konsultfirma hjälpte provinsförvaltningen i att utforma ett första projektdokument. Efter konkurrensupphandling anlitade SIDA en annan privat konsultfirma som genomförandekonsult. lämnade konsulterna en lägesrapport med förslag till fortsatt stöd fram till slutet av 1998. Svenska ambassaden bedömde att projektet var välriktat mot strategiska områden och att det var väl förankrat hos provinsledningen. Ambassaden föreslog att SIDA skulle låta göra ytterligare en bedömning av projektet innan man gick vidare eftersom det aktuella underlaget var "alltför magert". Om bedömningen var positiv skulle provinsförvaltningen uppmuntras att utforma ett projektförslag med handlingsplan. Enligt ambassadens bedömning skulle konsulterna kunna hjälpa provinsförvaltningen med att formulera såväl projektplan som handlingsplan. Planerna skulle därpå utsättas för regelrätt bedömning. Först därefter skulle ett uppdrag formuleras och konsulter upphandlas. lämnade provinsen in ett förslag till fortsatt stöd . SIDA bedömde att provinsens förslag var bristfälligt och begärde därför att provinsen skulle revidera förslaget. gjorde konsulterna en översyn och bedömning av provinsförvaltningen samt förslag på områden som skulle kunna vara aktuella för konsultinsatser. Vidare redovisade kosulterna en rapport i vilken de svenska insatserna sammanfattades. En närkonsult bedömde sedermera konsulternas analyser och uppgav att de stämde väl överens med hans egna bedömningar. lämnade provinsförvaltningen ett reviderat projektförslag med en detaljerad handlingsplan till Sida. Förslaget hade utarbetats med stöd från konsulterna. Förslaget innebar bl.a. att det pågående stödet skulle breddas till att också innefatta lednings- och styrfrågor inom hälso- och undervisningsområdena. Mot bakgrund av projektförslagets komplexitet och omfattning föreslog Sida att en mer genomgripande bedömning i form av en fältstudie skulle göras innan Sida fattade beslut om fortsatt stöd. Fältstudien skulle genomföras av en oberoende konsult och en tjänsteman från Sidas förvaltningsenhet. I väntan på beslut om fortsatt stöd (fram till slutet av 1998) förlängde Sida den pågående insatsen . Kontraktet med genomförandekonsulten förlängdes också. Av beslutet framgår att genomförandekonsulten bedömdes ha fungerat väl i den sydafrikanska miljön och att den politiska och administrativa provinsledningen hade visat stort engagemang. Med hänvisning till att förtroende har etablerats mellan de inblandade parterna föreslog Sida att samma genomförandekonsult skulle anlitas . På basis av de bedömningar som gjorts beslutade Sida fortsätta att stödja provinsförvaltningen i Norra Kap-provinsen. Ett nytt insatsavtal tecknades . Sidas samlade bedömning var att den föreslagna insatsen låg i linje med landets egna prioriteringar, att insatsen hade hög relevans i förhållande till de behov som förelåg, att finansieringen var god, att insatsens inriktning och angreppssätt bedömdes vara riktiga samt att varaktiga resultat bedömdes kunna uppnås. Efter en förhandlingsupphandling anlitades samma konsultföretag av Sida för fortsatta insatser som genomförandekonsult . Anledningen till att avtalet inte tecknades för var att Sida ville pröva hur väl konsulternas insatser fungerade. Mot bakgrund av att alla var nöjda med insatserna begärde Sida in nytt anbud från konsultbolaget om fortsatta insatser i Norra Kap-provinsen. Sida avsåg att träffa ett nytt avtal med konsultbolaget . Vid den årliga genomgången beslutade Sida och provinsförvaltningen att projektplanen skulle revideras innan kontraktet förlängdes. En oberoende konsult med erfarenhet från liknande uppdrag anlitades för att revidera projektplanen till en högsta kostnad av Sida tecknade slutligen ett kontrakt med det privata konsultföretaget för perioden . Sida bedömer att samarbetet med provinsförvaltningen bl.a. har inneburit att planerings- och uppföljningssystemen samt de finansiella styrnings- och kontrollmekanismerna har utvecklats. inledde Sida en diskussion med mottagaren om en utfasning av projektet. nen har föreslagit att en utfasning skall inledas . har provinsadministrationen lämnat en förfrågan till Sida om en breddning av samarbetet i form av en långsiktig insats inom jordbruksförvaltningen. Internationella och flera lokala konsulter har använts som genomförandekonsulter. Ett privat konsultbolag har anlitats för att genomföra stödet till provinsadministrationen i Norra Kap-provinsen. Lokala konsulter har framför allt använts för utredningsarbete och för insamling av information. Närkonsulter har anlitats för att bedöma och kommentera såväl projektet som förslag till nya projektplaner. I samband med att den första insatsen planerades sommaren och beslutade SIDA genomföra en konkurrensupphandling rörande insatsen att bygga upp provinsförvaltningen i Norra Kap-provinsen. /institutioner (, samt tre projektledningsföretag) inbjöds att lämna anbud. Av dessa lämnade tre projektledningsföretag in anbud. Alla tre anbuden bedömdes vara bra och anbudsgivarna bedömdes som möjliga genomförandekonsulter. Den skriftliga dokumentationen kompletterades med intervjuer med de tre anbudsgivarna var för sig. Vid anbudsvärderingen och intervjuerna deltog även representanter från Norra Kap-provinsen. Intervjuer med konsulter genomförs inte regelmässigt men är enligt Sida vanligt förekommande i samband med större upphandlingar. Det kan även förekomma i de fall då man bedömer det som särskilt viktigt att pröva hur väl olika personer kan tänkas samarbeta med varandra. Efter anbudsvärderingen inledde SIDA förhandlingar med det sedermera anlitade konsultbolaget. Företaget valdes på basis av att det hade lång och bred erfarenhet av arbete med organisationsutveckling och finansförvaltning inom den offentliga sektorn. Den fortsatta upphandlingen har genomförts i form av s.k. förhandlingsupphandling med endast en anbudsgivare. Sida motiverade förfarandet med att både Sidas och mottagarens erfarenheter av konsultbolaget var mycket goda vad gäller konsulternas kapacitet och professionella kompetens. Enligt Sidas uppfattning fanns det därför inga skäl att genomföra en konkurrensupphandling. Vidare bedömde Sida det som osannolikt att man skulle få ett bättre eller billigare anbud om andra konsulter inbjöds inkomma med anbud. Projektet följs upp i den kvartalsvisa rapportering som konsulterna lämnar samt i den årliga resultatredovisningen. Sida menar att årsgenomgångarnas resultatredovisning utgör ett av de viktigaste instrumenten för uppföljning av insatsen. lät Sida två konsulter studera och mäta graden av institutionsutveckling inom förvaltningsprojektet i Bakgrunden till konsultstu dien var att Sidas förvaltningsenhet hade bedrivit försök att finna former för att mäta graden av institutionell utveckling och med anledning därav anlitat två konsulter. Konsulterna hade genomfört fallstudier av två projekt och utarbetat en modell, den s.k. trappstegsmodellen, för att bedöma institutionell utveckling. Sida beslutade därpå att provinsadministrationen i skulle utgöra en tredje fallstudie. Fallstudien skulle användas för att pröva och ev. utveckla modellen samt som en utgångspunkt för återkommande mätningar av förvaltningsprojektet. Av fallstudien framgick att provinsadministrationen höll på att utvecklas i rätt riktning. Av den s.k. trappstegsmodellens fyra steg närmade sig provinsadministrationen det andra trappsteget. /beslutade Sida genomföra en ny bedömning av förvaltningsprojektet utifrån trappstegsmodellen. Studien genomfördes med hjälp av två konsulter (varav en deltog i den förra studien av provinsadministrationen) och den tjänsteman på Sida som handlägger projektet. Syftet med studien var att bedöma hur den institutionella kapaciteten har utvecklats, samt förutsättningarna för fortsatt stöd. Studien blev klar . Av rapporten framgår att provinsförvaltningen har utvecklats i snabb takt sedan den förra trappstegsstudien . bedöms ha nått upp till det fjärde och sista steget i trappstegsmodellen. Projektet har inte utvärderats . I avtalet har man fastslagit att en utvärdering skall genomföras, dock inte när eller i vilken form. Enligt uppgifter från Sida kommer den genomförda trappstegsstudien att ersätta en regelrätt utvärdering. Det bedöms vara onödigt att genomföra en separat utvärdering. Stöd till det statliga redovisningssystemet i Insats: Stöd till det statliga redovisningssystemet. Syfte och inriktning: Målsättningen med insatsen har varit att utveckla och stärka det statliga redovisningssystemet i genom utbildning av personal, kapacitetsuppbyggnad på dataområdet samt systemutveckling av betalningssystem, skuldhantering och integrering av budget. Omfattning (): Insatsen inleddes och har pågått . Den nu aktuella avser . En utfasning av den svenska insatsen planeras . Total kostnad/Sida bidrag: Från starten fram till slutet av 1997 har projektet kostat . Konsultinsatser: Ett privat projektledningsföretag har anlitats för insatsen. Samarbetspart i : i . var en av de första afrikanska kolonierna som uppnådde självständighet . Givarsamfundet har bistått utvecklingen i . blev ett av världens mest biståndsberoende länder. pågår genomgripande politiska förändringar i . Landet har gått från enpartistat med inslag av planekonomi till ett flerpartisystem med inslag av marknadsekonomi. Flera strukturella ekonomiska problem kvarstår emellertid; tillväxten är låg, statsskulden är stor, biståndsberoendet är starkt, statsförvaltningens administrativa förmåga är svag, industrins aktivitetsgrad är låg och korruptionen är utbredd. är en av de största givarna och har bedrivit utvecklingssamarbete med . Det svenska stödet har varit inriktat mot makroekonomi, demokrati, förvaltning, undervisning, landsbygdsutveckling, energi och telekommunikationer. är ett av Sidas programländer. Enligt den nu aktuella landstrategin () skall det svenska samarbetet med koncentreras till färre sektorer . De övergripande målen för samarbetet är att medverka till att förutsättningar skapas för ekonomisk tillväxt, fördjupad demokrati och social utveckling. De nordiska länderna och ingick en överenskommelse om en ny form av samarbete som är inriktad på att minska landets stora biståndsberoende samt öka inflytande och ansvar (partnerskap). Utvecklingssamarbetet inom alla sektorer i har påverkats negativt av landets svaga och ineffektiva statsförvaltning. Samarbetet med har därför i stor utsträckning inriktats på institutionell kompetensutveckling och kunskapsöverföring. bistår bl.a. den pågående förvaltningsreformen med särskilda stödinsatser till finansministeriet, skattemyndigheten och det centrala reformsekretariatet. Stöd till det statliga redovisningssystemet har Sida finansierat ett projekt (Government Accounts Development Program, GADP) som har inriktats på att utveckla och stärka det statliga redovisningssystemet i . Insatsen har omfattat utbildning av personal inom finansministeriets redovisningsavdelning, kapacitetsuppbyggnad på dataområdet samt systemutveckling av det statliga betalningssystemet, skuldhantering och integrering av budget och redovisningssystem. Insatsen har genomförts i olika faser under flera samarbetsavtal som tidsmässigt inte har sammanfallit med de olika faserna. En diskussion om svenskt stöd till redovisningssystemet inleddes . lämnade en särskild framställan om stöd till den . Med hjälp av konsulter lät SIDA genomföra en oberoende bedömning av det preliminära projektförslaget. Av bedömningen framgick att SIDA och i stort sett skulle arbeta vidare i linje med det preliminära projektförslaget för försöksperioden. Konsulternas förslag till förändringar beaktades i det slutliga projektdokumentet. beslutade SIDA att inom ramen för det pågående förvaltningsstödet avsätta medel för att () driva ett försöksprojekt inriktat på det statliga redovisningssystemet. skulle ett antal delstudier utarbetas. Syftet med försöksprojektet var att granska förutsättningarna för en eventuell långsiktig insats i . Resultaten från studierna skulle användas för att formulera ett projektdokument som därefter skulle kunna tas om hand av SIDA eller någon annan intresserad givare. Det planerade försöksprojektet försenades. Enligt SIDA berodde förseningarna på att underlagen för försöksprojektet inte blev klara . Det uppges i sin tur bero på SIDA:s omställning till regeringens nya och högre krav på en resultatorienterad ansats inom biståndet samt på SIDA:s egna krav på projektdokumentens kvalitet. fattades beslut om insatsen som högst skulle få kosta . Fyra delstudier utarbetades. Av studierna framgick att det förelåg stora brister inom det statliga redovisningssystemet och att det fanns behov av insatser. presenterade ett förslag till ett brett (femårigt) åtgärdsprogram som skulle innebära en reformering av hela det statliga redovisningssystemet. I samband med sektorgenomgången beslutade man från svensk sida utarbeta ett projektförslag för en två-årig svenskstödd insats. beslutade SIDA om en insats . Det svenska förslaget innebar att framställan om stöd inte riktigt möttes på alla punkter. Projektet skulle inledas i mindre skala för att kunna utvidgas om positiva resultat kunde uppvisas efter den första perioden. Insatsen skulle inriktas på kapacitetsuppbyggnad inom finansministeriets redovisningsavdelning samt utveckling av fyra centrala redovisningssystem. Kostnaden för insatsen skulle högst uppgå till och därmed rymmas inom sektorstödsavtalets ram på . Den pågående projektperioden avser . En utfasning av det svenska stödet till redovisningssystemet planeras inledas . anses vara ett av Sidas mest framgångsrika projekt i södra . I sektorgenomgången noterades att projektet har varit mycket framgångsrikt vilket bl.a. har fått till resultat att den tanzaniska regeringen har kunnat spara pengar. En viktig förutsättning för att ett projekt skall kunna genomföras och fungera är att det förankras väl så att mottagaren uppfyller sitt ansvar. Inför den första projektperioden påpekade biståndsambassaden att projektets framgång till stor del hänger på i vilken utsträckning prioriterar insatsen. Enligt företrädare för Sida gör man alltid en bedömning av mottagarkapaciteten och den politiska viljan i mottagarlandet innan man inleder en insats. På grund av osäkerhet kring finansministeriets förmåga och möjligheter att genomföra projektet valde Sida att börja med en insats i liten skala för att sedan eventuellt öka åtagandet. På Sida menar man att den politiska viljan i i vissa avseenden har varit bristfällig. Ett svenskt budgetprojekt i avslutades på grund av bristande intresse från den politiska nivån i landet.