frsrdg · GM04RFK3 · 1999-01-01 00:00:00 — Nämnden består av tre ledamöter varav en är ordförande och utses av förvaltningsstyrelse för en bestämd tid. skall underrättas om nämndens beslut om arvodet. Talmannen erhåller enligt ersättningslagen ett arvode som motsvarar arvodet till statsministern, dvs. Tilläggsarvode betalas till vice talman , till ord-för-an-de i utskott och i och till vice ordförande i utskott och i av ledamotsarvodet. Tilläggsarvodet är således , respektive . Ledamotsarvodet och tilläggsarvodet betraktas som anställningsinkomst och är skattepliktigt. Inkomsterna är sjukpenninggrundande och pensions-grundande enligt lagen om allmän försäkring och lagen om sjuklön. Riksdagsarvode utgår inte under tid ledamoten är statsråd eller för tid då ledamoten av annat skäl än offentligt uppdrag, militärtjänstgöring, sjukdom och vård av barn beviljats ledighet under minst en månad i följd. Vid ledighet för sjukdom görs avdrag från arvodet och tilläggsarvodet enligt motsvarande bestämmelser om sjukavdrag som gäller för tjänstemän i . Vid föräldraledighet görs avdrag motsvarande uppburen föräldra-penning. Ersättning för kostnader för tjänsteresor, dvs. resor som företas under utövandet av uppdraget som riksdagsledamot, utgår med belopp motsvarande den faktiska kostnaden. Tjänsteresor med egen bil betalas enligt samma regler som för tjänstemän. Enligt en särskild föreskrift i ersättningslagen är riksdagsledamotens bostad på hemorten att betrakta som tjänsteställe. Enligt tillämpningsföreskrifterna betraktas dels resor till och från riks-dagen för det löpande riksdagsarbetet som tjänsteresa, dels resor som för-anleds av sammanträde med riksdagsgruppen, partikonferens och annat parti-arrangemang, utskottsresa, deltagande i nämnder, delega-tioner, kommittéer och utredningar. Egen studieresa för utövandet av uppdraget betraktas också som tjänsteresa liksom resa föranledd av arrangemang, som syftar till att informera om eller riksdagsuppdraget. Resa som inte är direkt föranledd av riksdagsuppdraget, t.ex. uppdrag för organisationer, kommuner eller myndigheter, berättigar däremot inte till ersättning. Ledamoten får själv besluta om inrikes tjänsteresor och om lämpligt färdmedel med hänsyn tagen till kostnads- och tidsaspekten. Rabatter, årskort och liknande färdbevis eller handlingar som förvaltningskontoret tillhandahåller med hänsyn tagen till resmönstret skall utnyttjas. Varje ledamot får ett riksdagskort som gäller för inrikes resor med tåg och för debitering av resekostnader vid användande av annat färdmedel. För att få särskilda färdbevis, bl.a. destinationskort eller årskort med flyg, krävs en genomgång av ledamotens planerade resmönster. För riksdagsledamöternas utrikesresor gäller särskilda beslutsregler. Resekostnadsersättning är skattepliktig intäkt medan de omkostnader som skall betalas med ersättningen får dras av. För resa med egen bil gäller särskilda avdragsregler. Med traktamente menas ersättning som , vid sidan av lön eller arvode, utger för att täcka ledamotens ökade kostnader under tjänsteresa utanför den vanliga verksamhetsorten. Riksdagsledamöterna har enligt ersättningslagen rätt till traktamente om förutsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader är uppfyllda enligt punkt 3 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen. Enligt kommunalskattelagens nämnda bestämmelse och tillhörande handledning gäller bl.a. följande. Vid resa i arbetet som varit förenad med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten medges avdrag, förutom för själva färdkostnaden, även för den ökning av levnadskostnaderna i form av utgifter för logi, merkostnad för måltider samt diverse småutgifter (t.ex. tidningar och telefonsamtal) som uppkommit vid resan. Kommunalskattelagen definierar den vanliga verksamhetsorten som ett område inom ett avstånd av från den skattskyldiges tjänsteställe. Tjänsteställe är den plats där en arbetstagare fullgör huvuddelen av sitt arbete. Begreppet den vanliga verksamhetsorten används alltså för att ange en gräns som avgör när en avdragsgill fördyring kan bedömas uppkomma under en tjänsteresa. För riksdagsledamöternas del betraktas, som framhållits ovan, bostaden på hemorten som tjänsteställe. En riksdagsledamot får enligt ersättningslagen dagtraktamente vid flerdygnsförrättning i med 1/120 av basbeloppet för varje hel dag. Dagtraktamente betalas alltså med per dag. Uppburen kostförmån reducerar traktamentet om det inte är fråga om ej skattepliktig fri kost som tillhandahållits på allmänna transportmedel. En kostförmån reducerar enligt tillämpningsföreskrifterna dagtraktamentet för frukost, för lunch och för middag. Dagtraktamentet är skattepliktigt. Om ledamoten inte visar högre kost-nader medges avdrag med belopp som motsvarar ersättningen, dock högst av basbeloppet per dag, dvs. En ledamot får enligt ersättningslagen nattraktamente, dvs. ersättning för logikostnad. Vid särskild tjänsteförrättning i mer än från bostaden och betalar ersättning för den faktiska logikostnaden. För övernattningsbostad i är ersättningen begränsad till högsta belopp som bestämmer. Taket har fastställts till . Nattraktamentet är skattepliktigt och avdrag medges med belopp mot-svaran-de den faktiska utgiften. Om ledamoten inte kan visa logikostnaden med-ges avdrag med belopp motsvarande nattraktamentet, dock högst av basbeloppet per natt. utnyttjar 142 ledamöter s.k. kombirum i ledamotshuset. Rummen kostar mellan och . Hyran ryms alltså inom det tak på som står för. utnyttjar 112 ledamöter lägenheter utanför leda-mots-huset. Hyran i dessa lägenheter varierar mellan ca och . Medelhyran ligger på ca . I de fall hyran överstiger betalar ledamoten överskjutande belopp till . Det är fråga om ett knappt trettiotal lägenheter som har en hyra som överstiger . Privata lägenheter i utnyttjas av 35 ledamöter. betalar faktisk kostnad . För åtta ledamöter betalas det högsta beloppet, medan övriga har en hyra som är lägre än detta belopp. Den lägsta hyran är . Vid resa utomlands betalas traktamente enligt de regler som gäller för tjänstemän. En riksdagsledamot som uppfyller kraven för traktamente utom vad gäller kravet på övernattning får i stället ett skattepliktigt förrättningstillägg vid resa och mer än från bostaden. Förrättningstillägg betalas med 1/275 av basbeloppet, dvs. Uppburen kostförmån reducerar förrättningstillägg på samma vis som traktamente. Till riksdagsledamöterna utgår kostnadsersättning av basbeloppet . Ersättning lämnas alltså med . Vice talman får extra kostnadsersättning av basbeloppet, dvs. Kostnadsersättningen är avsedd att täcka kostnader för sekreterarhjälp, teknisk utrustning som inte tillhandahåller, vissa studieresor, mobiltelefonkostnader som inte står för, porton, tidningar, tidskrifter och facklitteratur som inte finns i samt representation. Kostnadsersättningen är enligt kommunalskattelagen skattepliktig. Ersätt-ningen betalas ut av utan preliminär-skatte-avdrag. Ledamöterna får yrka avdrag i deklarationen för omkostnader som leda-moten haft vid utförande av uppdraget. Avdragen skall på begäran av skatte-myndigheten styrkas med kvitton. Avdragsmöjligheterna för rese-kostnader och traktamenten har berörts ovan. I övrigt gäller följande. Regeringsrätten har i olika domar slagit fast att avdrag får göras för kost-nader för arbete som utförs för riksdagsuppdraget: i kammaren, utskott och andra organ i den egna valkretsen i kontaktverksamhet med enskilda organisationer Det kan röra kostnader för en riksdagsledamot för: deltagande i allmänpolitisk eller partipolitisk verksamhet inhämtande av information i frågor som rör olika delar av samhällslivet uppgiften att hålla kontakt med väljarna i den egna valkretsen Rätt till avdrag föreligger även för kostnader för: fortbildning (inkl. språkutbildning) studieresor inom och utom landet sekreterar- och kontorshjälp som inte erhålls genom gruppkansliet tillhandahåller ledamöterna sådan teknisk utrustning som är av väsentlig betydelse för utförande av ledamotsuppdraget. Enligt tillämpningsföreskrifterna tillhandahålls: PC-enhet i hemmet eller i alternativ bostad, uppkopplingsbar mot riks-dagens datasystem telefon för nämnda utrustning och för tjänstesamtal Abonnemangsavgifterna för tjänstetelefon, mobiltelefon och personsökare jämte samtalsavgifterna för tjänstetelefonen betalas av . Samtalsavgifterna för mobiltelefonen betalas av ledamoten själv. Egenpensionsförmånerna från är ålderspension, sjukpension och egenlivränta. Egenpensionsförmånerna bestäms på grundval av ett underlag och en tidsfaktor. Underlaget för förmånerna bestäms av ett pensionsgrundande arvode. Det pensionsgrundande arvodet består av ledamotsarvode och tilläggsarvode enligt ersättningslagen samt vissa arvoden enligt arvodeslagen för de kalenderår en ledamot innehaft uppdraget närmast före avgångsåret. Det pensionsgrundande arvodet räknas om till nivån för det sista kalenderåret med hjälp av basbeloppet. En ledamot är berättigad till ålderspension från eller den senare tidpunkt då ledamotsuppdraget upphör. För ålderspension krävs att ledamoten fullgjort i och vid avgången fyllt . För hel pension krävs i . Ålderspensionen utgör tidsfaktorn multiplicerad av underlaget för egenpensionsförmånerna upp t.o.m. 7,5 gånger basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring och av den del av underlaget som överstiger 7,5 basbelopp men inte 20 basbelopp samt av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp. Hel ålderspension är . För en ledamot som fullgjort i är ålderspensionen minst halva nämnda belopp. Som mest kan hel ålderspension, beroende på sidoarvoden, uppgå till närmare ca . En ledamot är berättigad till sjukpension från om ledamoten frånträder sitt uppdrag med hel förtidspension eller helt sjukbidrag från den allmänna försäkringen. Sjukpensionen utgår fram till eller till dess ledamoten avlider. För hel sjukpension fordras i . Sjukpensionen utgör tidsfaktorn multiplicerad av den del av underlaget för egenpensionsförmånerna som inte överstiger 7,5 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring och av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp. En ledamot som inte är berättigad till ålderspension från har rätt till egenlivränta från . Livräntan utgår förutsatt att ledamoten fullgjort minst tre sammanhängande år i före fyllda . Egenlivräntan utgör tidsfaktorn multiplicerad av underlaget för egenpensionsförmånerna upp till 7,5 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring och av den del av underlaget som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp samt av den del av underlaget som överstiger 20 men inte 30 basbelopp. Ledamöternas inkomster från betraktas som anställningsinkomst och är därmed bl.a. pensionsgrundande i den allmänna försäkringen. Ålderspension från den allmänna försäkringen utgår utan samordning med ålderspension från . Sjukpension från minskas däremot med motsvarande förmån från bl.a. den allmänna försäkringen om ersättningen avser samma inkomstbortfall. Tjänstepension enligt statliga pensionsavtal eller andra statliga pensionsbestämmelser samordnas med riksdagspension. Efterlevandepension från betalas efter den som vid sin död var ledamot av eller berättigad till ålderspension eller sjukpension från . Efterlevandepension tillkommer make samt eget arvsberättigat barn och adoptivbarn som inte fyllt . Beräkningsgrunden för efterlevandepension utgör för en efterlevande ett belopp motsvarande 1,2 basbelopp och för varje berättigad därutöver ett belopp motsvarande 0,5 basbelopp. Efterlevandepension betalas till efterlevande make med 1,2 basbelopp , till make och barn med ett basbelopp till maken och resterande pension i lika delar till barnen, till mer än ett barn i lika delar till dem. Med efterlevande make jämställs i vissa fall sambo. Kompletterande efterlevandepension från betalas under samma förutsättningar och till samma personkrets som efterlevandepension från . Pensionen till efterlevande make eller sambo utgår dock endast om äktenskapet eller samboförhållandet ingåtts senast den dag ledamoten fyllt . Kompletterande efterlevandepension beräknas med utgångspunkt från ett normalbelopp som grundar sig på underlaget för egenpensionsförmånerna. Normalbeloppet utgör av den del av underlaget för egenpensions-förmånerna som överstiger 7,5 men inte 20 basbelopp enligt lagen om allmän försäk-ring och av den del av underlaget för egenpensions-för-månerna som överstiger 20 men inte 30 basbelopp. Beräkningsgrunden för kompletterande efterlevandepension är för make av normalbeloppet, för make och ett barn , för make och två barn och för varje barn därutöver , för ett barn , två barn , tre barn och fyra barn och för varje barn därutöver av normalbeloppet. Underlaget för kompletterande efterlevandepension utgör beloppet enligt ovan multiplicerat med en tidsfaktor. Pensionen betalas till make av underlaget, till ett barn av underlaget, till make och barn av underlaget varav till maken och återstoden i lika delar till barnen. Pensionen betalas slutligen, när det bara finns efterlevande barn, med underlaget i lika delar. En ledamot som lämnar efter minst tre sammanhängande år har rätt till inkomstgaranti från då arvodet upphör. Inkomstgaranti lämnas till eller den tidigare tidpunkt då ledamoten avlider. En ledamot som lämnar efter minst sex får inkomst-garanti om ledamoten inte fyllt , om ledamoten fyllt 40 men inte och till om ledamoten fyllt . En ledamot som lämnar än får inkomstgaranti . Underlaget för inkomstgaranti är det vid avgången gällande ledamots-ar-vo-det, tilläggsarvodet och vissa arvoden enligt arvodeslagen. Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form av pension och livränta. Minskning görs också för arbetsinkomster men inte för kapitalinkomster. Inkomstgarantin betalas för månad under det första garantiåret av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp. Efter det första garantiåret betalas inkomstgaranti med vissa andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens tid i . av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 11 men inte , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 10 men inte , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 9 men inte , 44, av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 8 men inte , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 7 men inte , av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 basbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 basbelopp efter minst 6 men inte . Ett efterlevandeskydd betalas till arvsberättigade barn som inte fyllt och efter särskild prövning till efterlevande make till ledamot som vid sin död var berättigad till inkomstgaranti. Ålderspension, sjukpension, kompletterande efterlevandepension, egenliv-ränta och inkomstgaranti (till den som varit ledamot ) är knutna till basbeloppet och i vissa fall det förhöjda basbeloppet och omräknas vid förändringar i dessa. Det innebär en värdesäkring i förhållande till prisutvecklingen. En ledamot är grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsskade-försäkrad på bekostnad. Ledamoten har också sjukvårdsförmåner motsvarande dem som tillkommer tjänstemän. I arvodeslagen anges de ersättningar i form av månadsarvode och samman-trädesarvode som betalas för vissa uppdrag inom , dess myndig- heter och organ. Lagen reglerar också ersättningen vid resor, bl.a. resekostnadsersättning och traktamente, under fullgörande av uppdraget. Tilläggsarvode till vice talman, ordförande i utskott och vice ordförande i utskott anges i ersättningslagen. Riksdagsledamöter uppbär i förekommande fall månadsarvode och sammanträdesarvode enligt arvodeslagen utöver riksdagsarvode och andra ersättningar enligt ersättningslagen. Traktamente enligt arvodeslagen samordnas dock med traktamente enligt ersättningslagen. Följande månadsarvoden och sammanträdesarvoden betalas: Organ/befattning Månadsarvode Sammanträ- riksbank Annan fullmäktig än ordförande som inte är tjänsteman i banken /smtr Suppleant för annan fullmäktig 2. Vice ordförande i styrelsen Ordförande i direktionen Ledamot av direktionen Ledamot av styrelsen Suppleant i styrelsen - Suppleant i styrelsen som företräder parti utan ledamot i styrelsen - 3. revisorer Vice ordförande Ledamot i arbetsutskott som inte är ordf. eller vice ordf. eller tjänsteman Annan revisor Suppleant Suppleant som företräder parti utan ledamot 4. svenska delegation Ordförande Ledamot av arbetsutskott som inte är ordf. i delegationen Ordförande Ersättare för ordf. Stiftelsen Ordförande Vice ordförande Annan ledamot och suppleant 7. Ordförande av riksdagsarvodet Vice ordförande vid längre uppehåll under Partistöd För partiernas allmänna verksamhet utgår ett statligt partistöd till parti som inte har obetydlig andel av valmanskåren bakom sig. Partistödet ges som bidrag per mandat i varvid hänsyn tas till valresultatet i de senaste två riksdagsvalen. Bidraget uppgår till per mandat och år. Stöd ges också till partier som inte kommit in i , förutsatt att de fått av rösterna i något av de två senaste riksdagsvalen. Partistöd till riksdagspartierna utgår med . lämnar härutöver statliga bidrag till partigruppernas verksamhet i i form av gruppkanslibidrag, ledamotsbidrag och resebidrag. Gruppkanslibidraget består av grundbelopp och tilläggsbelopp. Beloppen bestäms för ett budgetår i sänder av förvaltningsstyrelse. En partigrupp som företräder ett regeringsparti får ett grundbelopp på . Ett oppositionsparti får två och ett halvt grundbelopp, motsvarande ca . En partigrupp får härutöver tilläggsbelopp på per riksdagsmandat. Ledamotsbidraget är avsett för utredar-, assistent- och kontorshjälp åt riksdagsledamöterna. Bidraget bestäms för ett budgetår i sänder av förvaltningsstyrelse. Bidraget beräknas efter en assistent (/månad inkl. arbetsgivaravgifter) till två riksdagsledamöter. Resebidraget är avsett för riksdagsledamöternas deltagande i inter-natio-nella konferenser utomlands och andra utrikes resor. Resebidraget utgår med per ledamot för de första 20 mandaten och med halva beloppet för resterande mandat. utgår också ett bidrag från på totalt för att täcka partigruppernas merkostnader som den nordiska verk-sam-heten innebär. utgår statliga bidrag till sju partigrupper på totalt (inklusive bidrag till nordisk verksamhet). Alla kommuner och landsting utger partistöd. Det kommunala partistödet uppgick till ca och landstingsstödet till ca . De danska folketingsledamöterna får arvode enligt ett system som utformades och som i sina huvuddrag alltjämt är gällande. Arvodet regleras i lag, valgloven, som ändras, oftast i höjande riktning, i överensstämmelse med lönen för statstjänstemän enligt tjenstemandsloven. Man har hållit fast vid en nivå på ledamotsarvodet motsvarande lönen för departementstjänstemän på "fuldmægtigs" nivå. ledamöter får ett "grundvederlag" för sitt arbete som uppgick till . (Som jämförelse var grundvederlaget .) Det aktuella grundvederlaget motsvarar (). Härutöver utgår ett "omkostnadstillæg" vars storlek är beroende på var ledamoten är bosatt. Tillägget skall täcka några av de mera typiska utgifter som följer med ledamotskapet. Det rör sig om bl.a. kostnader för logi på hotell, dubbel bosättning etc. (danska kr) Omkostnadstillägg (danska kr) Ledamöter bosatta i eller inom ett avstånd av från (hovedbanegård) 29 996 (33 900 sv kr) 3 108 (3 512 sv kr) Ledamöter bosatta på och mer än från 29 996 (4 800 sv kr) Ledamöter bosatta utanför men inte på och 29 996 7 779 (8 800 sv kr) Ledamöter bosatta på och 29 996 8 994 (10 200 sv kr) Statsråd i den danska regeringen, som är ledamot av och uppbär ledamotsarvode, har ett arvode som statsråd på motsvarande . Statsråd som inte är folketingsledamot har ett arvode på motsvarande . Härutöver har statsministern ett representations-tillägg på (80 000 sv kr). Utrikesministern har ett motsvarande tillägg på (106 400 sv kr). De finska riksdagsledamöternas ersättningar regleras i lag om riksdagsmannaarvode. Arvodet följer lönetabellen för statstjänstemän och ligger sju löneklasser under statsrådens löner. Ledamöterna är inplacerade i löneklass A 27. Högst sex ålderstillägg intjänas i . var en riksdagsledamots grundarvode 16 559 mark vilket motsvarar (). (23 500) 17 387 (24 700) 18 256 (25 900) 19 169 (27 200) 20 032 (28 400) 20 733 (29 400) 21 148 (30 000) Arvodet beskattas i sin helhet. Ledamöterna får inga sammanträdesarvoden eller andra tillägg. Talmannen och vice talmän och utskottsordförande får samma arvode som vanliga riksdagsledamöter. Talmannen får dock en skattefri ersättning på 5 000 mark () för sina utgifter. Vid arvodesutbetalningen får riksdagsledamöterna utöver arvodet en semesterpenning som, beroende på antalet ålderstillägg, uppgår till mellan ca 8 600 och 11 000 mark, dvs. Utöver riksdagsarvodet får ledamöterna en kostnadsersättning för att täcka merkostnader med anledning av uppdraget. Ersättningen som till är skattefri beräknas i procent av grundarvodet med hänsyn till var ledamoten är bosatt. Nedanstående tabell visar beloppen i mark och inom parentes motsvarande svenska kronor (). 5 500 (7 800) skattefritt 4 400 (6 200) skattepliktigt () 1 100 (1 600) = 7 500 (10 650) 6 000 (8 500) 1 500 (2 150) Övriga valkretsar = 9 300 (13 200) + extra bostad 7 400 (10 500) 1 900 (2 700) tillhandahåller inga bostäder utan ledamöterna får själva vid behov anskaffa lägenhet i . Riksdagsledamöterna kan skattefritt resa på bekostnad med inrikes reguljärflyg, tåg och fjärrtrafikbussar om resan har samband med uppdraget. Ledamöterna får också fritt åka taxi i huvudstadsregionen. betalar (efter beslut för varje valperiod) fyra tur- och returresor med egen bil mellan bostaden och . Talmännen har tjänstebil med chaufför. förser ledamöterna med teknisk utrustning i form av datorer i och hemma samt mobiltelefoner. betalar de fasta kostnaderna. Mobiltelefonens samtalsavgift får ledamöterna själva betala från kostnadsersättningen. Ledamöternas förmåner omfattar också fri företagshälsovård, gruppliv-försäkring, egenpension, anpassningspension och familjepension. förser ledamöterna med teknisk utrustning i form av datorer såväl i som hemma samt mobiltelefoner. betalar tele-fon-kostnaderna för datorerna och de fasta kostnaderna för mobil-telefonen. Ledamöterna får dock själva betala samtalsavgifterna. Ändringar i lagen som rör arvode, semesterpenning och kostnadsersättning samt grunderna för reseersättning, hälsovårdstjänster och ersättningar vid olycksfall kräver två tredjedels majoritet i . De norska stortingsledamöternas rätt till ersättning anges i 65 § i grunn-loven. I en lag om ersättning till stortingsledamöter anges att det är som fastställer ersättningen. Detaljbestämmelserna om ersättning regleras i en författning . Stortingsledamöternas ersättning består av ett årsarvode och resekost-nadsersättning samt traktamente som betalas . Ord-förande i utskott och partigruppernas ledare har tilläggsarvoden. Ledamöter-na har frikort på tåg, båt och buss och flyger fritt inom landet. De har även ersättning för kostnader för egen bil som används för uppdraget, telefon, mobiltelefon, pc och telefax. De omfattas vidare av pensions-förmåner och är grupplivförsäkrade. Ledamöterna får bo fritt i lägenheter. bestämdes stortingsledamöternas och statsrådens arvoden av i plenum. Underlaget har varierat . har gällt en ordning där ersättningen varit knuten till en fast lönenivå i "statens lönsregulativ".