frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Årsredovisning 2000/01 RR1 Till revisorer överlämnar härmed årsredovisning för . De skrivelser som revisorerna under verksamhetsåret avlämnat till redovisas inte i sin helhet i årsredovisningen. De ingår som i riksdagstrycket (saml. C 3, Förslag och redogörelser). Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum . Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvarit administrativa chefen , föredragande. Grundläggande bestämmelser om revisorer 12 kap. 7 § regeringsformen 8 kap. 11 § riksdagsordningen Lag (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 samt 1999:205) Lag (1974:585) om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m. Lag (1988:46, ändrad senast 1999:203) om revision av riksdagsförvaltningen m.m. Lag (1997:560) om revision av Revisorer vid utgången av Ordinarie Suppleanter (), ordförande () (m), förste v. ordförande () Per (), andre v. ordförande () () () () () () () () () () () () () () () () () () () revisorers årsredovisning undertecknas i enlighet med förordning (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. av samtliga revisorer och kansliets chef. ordförande (), Per (), () () () () () () () () 1 Mål, uppgifter och resultat Målen för revisorers verksamhet revisorers uppgifter framgår av lagen (1987:518) med instruktion för revisorer (ändrad 1989:191, 1994:1647, 1995:800 och 1999:205). Vid behandlingen av revisorernas årsredovisning framhöll finansutskottet (1998/99:FiU22) att verksamhetsmålet för revisorerna borde utvecklas och konkretiseras i syfte att underlätta en framtida utvärdering av verksamheten. Revisorerna har mot denna bakgrund formulerat målen för verksamheten på följande sätt: revisorer granskar den statliga verksamheten på vägnar. Granskningarna ska leda till ett effektivt utnyttjande av statliga insatser. Verksamhetsmål 1 för effektivitetsrevisionen: I sina rapporter och skrivelser ska revisorerna lämna förslag till möjligheter att öka statens inkomster, att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. Revisorernas förslag till åtgärder ska beredas och presenteras på ett sådant sätt att och regeringen ges bästa möjliga underlag för vidare ställningstaganden. Verksamhetsmål 2 för effektivitetsrevisionen: Granskningarna ska i första hand inriktas mot områden med stor statsfinansiell och samhällsekonomisk betydelse för förvaltningens funktionssätt. ska granskningarna beröra samtliga utgiftsområden och även avse utskottsövergripande frågor. Verksamhetsmål för den årliga revisionen: Den årliga revisionen av , , ombudsmän, , samt Kungliga slottsstaten och Förvaltning ska inriktas på att granska om informationen i årsredovisningarna i allt väsentligt är rättvisande samt på att redovisningen och ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. Revisionsarbetet ska bedrivas enligt god revisionssed, med hög effektivitet och kvalitet. Informationsmål för revisorer: Informationsmålet ska understödja revisorers övergripande mål. Revisorerna ska aktivt föra ut information om resultaten av de granskningar som genomförs. Informationen blir både ett medel för att upplysa om brister i statliga verksamheter och en möjlighet att visa på förslag till förbätt Informationen ska vara snabb, saklig, lättillgänglig och intresseväckande. Under har revisorerna beslutat om 11 förslag till , 1 skrivelse till utskott i , 1 skrivelse till regeringen, 15 granskningsrapporter, 1 granskningspromemoria, 3 informationsrapporter samt 22 förstudier. Av dessa 22 förstudier har 15 resulterat i beslut om fortsatt granskning. I princip gäller att revisorer når resultat när revisorernas förslag genomförs helt eller delvis. Det är emellertid ofta svårt att mäta resultatet av revisorernas verksamhet. Behandlingen och genomförandet av revisorernas förslag är tidskrävande. Revisorernas förslag kan också sammanfalla med förslag som framförts i andra sammanhang, något som kan göra det svårt att urskilja vilken effekt revisorernas förslag haft. revisorers förslag kan också avsätta resultat på andra sätt. I skrivelser till kan revisorerna redovisa uppgifter och förhållanden, beskriva problem eller aktualisera frågor som av olika skäl inte uppmärksammats på annat sätt. Revisionen kan också ha en preventiv effekt som är svår att mäta. Ett annat sätt att mäta effekterna av revisorernas förslag är att redovisa det genomslag förslagen fått i . Detta är dock förknippat med vissa svårigheter. Om avslår eller avstår från att behandla revisorernas förslag behöver detta inte innebära att förslaget saknar betydelse. Revisorerna vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av själva granskningsprocessen. Regeringen kan i samband med att revisorerna för upp ett ärende på granskningsplanen tillsätta en utredning som berör ämnet. Regeringen och berörda myndigheter kan också under granskningens gång eller i samband med att granskningsrapporten publiceras vidta åtgärder i linje med revisorernas förslag. I sådana fall kan finna det mindre motiverat att göra tillkännagivanden till regeringen. Revisorerna har vid sina uppföljningar funnit allt flera exempel på sådana fall. har åtgärder vidtagits redan i samband med revisorernas arbete med förstudien. Att de organ som är föremål för granskning börjar vidta åtgärder redan under granskningsprocessen är erfarenheter som brukar framhållas även av andra revisionsmyndigheter, såväl i som i andra länder. En kartläggning av riksdagsbehandlingen måste därför kompletteras med en beskrivning av åtgärder som vidtagits av regering och myndigheter i anslutning till revisorernas granskning. Ytterligare ett mått på genomslaget av verksamheten är den uppmärksamhet revisorernas förslag får i massmedierna. En massmedial debatt med anledning av revisorernas förslag kan ibland bidra till förändringar. I revisorernas årsredovisning lämnas en redogörelse för behandling av revisorernas förslag . Revisorerna följer också upp förslag som lämnats till . Dessa uppföljningar innehåller en redovisning av riksdagsbehandlingen och åtgärder vidtagna av regering eller myndigheter. har i huvudsak ställt sig bakom drygt fyra femtedelar av förslagen. Tillkännagivanden till regeringen har beslutats rörande drygt hälften av skrivelserna. I flera fall har avslagit revisorernas förslag med hänvisning till att utredningar tillsatts inom området eller att regeringen redan vidtagit åtgärder inom området. Genomslaget av revisionen i massmedierna har varit gott . Detta mäts bl.a. utifrån antalet pressklipp som berör revisorerna. För att bedöma resultatet av revisorernas verksamhet är också produktiviteten av betydelse. Revisorerna vill peka på att produktionen av revisionsrapporter och skrivelser till och regeringen legat på en väsentligt högre nivå än . är antalet producerade rapporter större än . Ökningen vad avser skrivelser och förstudier är . Denna ökning av produktionen är väsentligt större än det resurstillskott revisorerna erhållit. Detta tyder på en klar ökning av produktiviteten, mätt som antalet rapporter i förhållande till antalet anställda. Resultatet av revisorernas verksamhet sammanhänger också med vilka områden revisorerna granskar. har granskningarna avsett tunga politikområden som försvaret, arbetsmarknadspolitiken samt skatte- och kreditområdet. Dessutom har administrativt inriktade granskningar genomförts rörande bl.a. tillsynsverksamhet, statliga stiftelser och . Samtliga elva skrivelser till innehåller förslag om att effektivisera den statliga förvaltningen. Sex av skrivelserna innehåller förslag om att spara på statens utgifter och tre av skrivelserna förslag om att öka statens inkomster. Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av de förslag revisorerna lämnat . har fattat beslut om endast fem av de elva skrivelser revisorerna avgivit. Men genomslaget av tidigare granskningar har enligt revisorernas uppföljningar varit tillfredsställande, som framgår ovan. En samlad bedömning av granskningsverksamhetens inriktning, produktivitetsutvecklingen och genomslaget av revisorernas verksamhet visar enligt revisorernas uppfattning att såväl det övergripande målet för verksamheten som verksamhetsmålen har uppfyllts . När det gäller effektivitetsrevisionen avser flertalet förslag åtgärder för att spara på statens utgifter och att effektivisera den statliga förvaltningen. fattade beslut om att en ny revisionsmyndighet för den statliga revisionen, , ska bildas . har behovet av att förstärka roll på revisionsområdet påtalats från flera håll. uttalade att bör få ett ökat ansvar för den statliga revisionen. föreslog 1993 en betydande utökning av resurserna till revisorer. ställde sig 1994 bakom de principer för en förstärkning av revisionen som utredningen föreslog, men begränsade sitt beslut om utökning till en första etapp. föreslog 1993 att reviso rer skulle ges större resurser och göras till ett av viktigaste organ. Förvaltningspolitiska kommissionen föreslog i sitt slutbetänkande en förstärkning av kontrollerande roll med ett oberoende revisions-organ under med uppgift att granska hela den statliga förvaltningen. revisionsutredning avslutade sitt arbete . Utredningen föreslog i sin skrivelse till talmanskonferensen att revisorers ansvarsområde skulle utökas, dels genom en ytterligare förskjutning mot stora myndighetsöverskridande systemgranskningar, dels genom att årlig revision av Hovstaterna ska ingå i myndighetens ansvarsområde. Utredningen föreslog också att den årliga resursramen för revisorer skulle ökas med . Syftet med förslagen är enligt utredningen att stärka kontrollmakt genom en utökad och mera oberoende revision. ansåg vid sin behandling av utredningen att det inte var lämpligt att lägga fram något förslag om revisionen på grund av den splittrade karaktären av förslagen från revisionsutredning. Frågan borde enligt talmanskonferensen tas upp under nästa budgetår. Vid riksdagsbehandlingen ansåg att borde fullfölja sitt beslut och fatta beslut på grundval av förslag vad avser en förstärkning för revisorer med . Utbyggnaden borde enligt utskottet delas upp . följde utskottets förslag och beviljade revisorerna ett tillskott på för och för . tillsatte talmanskonferensen en kommitté med parlamentarisk sammansättning för att se över och utvärdera bl.a. arbete med uppföljning, utvärdering och revision. Kommittén föreslog att en ny myndighet för den statliga redovisnings- och effektivitetsrevisionen bildas under . Den nya myndigheten, , föreslås ha en styrelse som väljs av . Revisionsverksamheten leds av en riksrevisor. tillstyrkte förslaget i huvudsak. Utskottet föreslog dock att revisionsmyndigheten skulle ledas av tre personer i stället för en riksrevisor och att myndigheten bildades . fattade beslut i enlighet med utskottets förslag. revisorers granskningsverksamhet omfattar såväl redovisningsrevision som effektivitetsrevision. Den senare har under verksamhetsåret inriktats mot ett antal granskningsteman, bl.a. förvaltningspolitik, budget och resursfördelning, rättsväsendet, arbetsmarknad och näringsliv samt utbildning. Granskningsresultaten redovisas i avsnitt 2.1. revisorer är vidare externrevisor för riksbank, Stiftelsen , , ombudsmän (), och Hovstaterna (Kungliga Slottsstaten och Förvaltning). Resultat av revisorernas redovisningsrevision beskrivs i avsnitt 2.2. Förslag till nya granskningsärenden kommer bl.a. från utskott, revisorerna och deras kansli samt från allmänheten. Revisorerna fastställer en granskningsplan som revideras löpande och publiceras . Utifrån ett förslag till granskning genomför revisorerna en förstudie. I denna tas ställning till om granskning ska genomföras eller inte. En granskning resulterar i en revisionsrapport som beslutas av revisorerna i plenum. Ofta remissbehandlas revisionsrapporten. Därefter avger revisorerna vanligtvis ett förslag till eller en skrivelse till regeringen. För beslutade om ett ramanslag på ca . Se vidare avsnitt 4 Ekonomi och personal och del II, Finansiell redovisning. utser för varje valperiod tolv revisorer och lika många suppleanter. Bland revisorerna väljer en ordförande och två vice ordförande. Dessa är ordförande i var och en av de tre avdelningar som inom sina respektive ansvarsområden har att bereda granskningsärenden inför plenums ställningstagande. När det gäller avdelningarnas sammansättning är principen att en ordinarie ledamot i ett utskott inte ska ingå i den avdelning som behandlar detta utskotts område. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för , finansutskottet, skatteutskottet, socialutskottet och socialförsäkringsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för justitieutskottet, lagutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, jordbruksutskottet och bostadsutskottet. Avdelningen bereder främst ärenden som faller inom verksamhetsområdena för utrikesutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. hade vid verksamhetsårets utgång följande sammansättning: , förste vice ordförande Per , andre vice ordförande För den löpande utredningsverksamheten finns ett kansli med ca 30 anställda. Därutöver anlitas konsulter för genomförandet av specifika granskningsprojekt. I detta avsnitt redogörs för revisorernas granskningsarbete . Först redovisas det effektivitetsinriktade arbetet och därefter redovisningsrevisionen. har revisorerna tillställt elva förslag. Antalet förstudier, granskningsrapporter, granskningspromemorior, förslag till och skrivelser till regeringen och riksdagsutskott /96-2000 framgår av nedanstående sammanställning. Uppgifter för inom parentes. 1995/96 1997 1998 1999 2000 till 12 (9) 8 6 9 11 46 Skrivelser till riksdagsutskott 1 (1) 1 - - 1 3 Skrivelser till regeringen 2 (2) 2 1 2 1 8 Gransknings-rapporter 13 (8) 11 5 13 15 57 Gransknings-promemorior - - 2 1 1 4 Informations-rapporter 4 (4) 2 2 4 3 15 Förstudier 22(15) 13 17 21 22 95 Under har revisorerna behandlat följande granskningsärenden. Inledningsvis redovisas förslag till och skrivelser till regeringen. Därefter följer en redovisning av rapporter som ännu ej resulterat i förslag till eller skrivelser till regeringen. Slutligen redovisas förstudier och informationsrapporter. riksdagsutskott Statliga kreditgarantier (förslag till ) FiU Allmänna arvsfonden (förslag till ) SoU Försvarshögskolan i det nya försvaret (förslag till ) (förslag till ) NU Statligt bildade stiftelser m.m. (förslag till ) UbU Arbetslinjens tillämpning för de äldre (förslag till ) AU Bemyndiganden - med utgångspunkt i försvaret (förslag till ) FöU Regeringens redovisning av resurser inom olika politik- områden (förslag till ) FiU Tillämpningen av skuldsaneringslagen (förslag till ) LU riksdagsutskott Otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken (förslag till ) AU tillsyn (förslag till ) TU CSN:s handläggning av studiemedel (skrivelse till regeringen) UbU Regeringens Sydafrikasatsning (skrivelse till utskott) KU granskande och främjande roll (rapport) UbU Högskoleutbildning i samhällsekonomisk belysning (rapport) UbU Grundutbildningens högskolemässighet (rapport) UbU Resursanvändningen inom högskolan (rapport) UbU , fordonskontrollen och trafiksäkerheten (rapport) TU Språk och arbete - svenskundervisning för invandrare och invandrares arbetsmarknad (rapport) AU, UbU Nya vägar till vägar och järnvägar? (rapport) TU Sponsring och annan samverkan som finansiering (förstudie) FiU Lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken (förstudie) AU Konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn (förstudie) NU Nedsättning av socialavgifter - konkurrens- och sysselsättningseffekter (förstudie) SfU Problem med att styra försvaret (förstudie) FöU Anslag till regeringens och disposition (förstudie) FiU, KU Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (förstudie) FiU Revisionsberättelser med invändning (förstudie) FiU Statens insatser mot ekonomisk brottslighet (förstudie) JuU upphandling och användning av konsulter (förstudie) KU, FiU och det delegerade arbetsgivaransvaret (förstudie) AU Återflödet från EU (förstudie) FiU Det nya Lantmäteriet (förstudie) BoU - mål och resultatuppfyllelse (förstudie) (förstudie) KU Uppehållstillstånd för flyktingar i (förstudie) SfU Granskningsärende Beredande riksdagsutskott Internationella fredsfrämjande insatser och hjälpinsatser (förstudie) UU, FöU Plan- och byggprocessens längd (förstudie) BoU ROT-avdraget (förstudie) SkU, BoU Elmarknadens avreglering (förstudie) NU Internationella institutioners upphandlingar (förstudie) UU Statstjänstens förnyelse. Personalpolitik och omorganisation som medel för den statliga förvaltningens effektivisering (förstudie) AU Efterkontroll av förtidspensioner (förstudie) SfU Kulturinstitutionernas hyror (förstudie) KrU, FiU (informationsrapport) KrU rutiner för körkortstillstånd (informationsrapport) TU Försvarsmaktens personalförsörjning (informations- rapport) FöU I det följande redovisas avslutade granskningsärenden samt pågående granskningsärenden. Därefter redovisas en uppföljning av granskningsärenden under . Uppgifterna avser läget . Förslag 1999/2000:RR8 Revisorernas förslag byggde på rapporten - kontrollen över risktagandet med därtill hörande remissyttranden. Granskningen hade initierats av revisorerna själva och avsåg de garantier som administreras av , , och Sida. Den statliga garantigivningen har samhällsekonomiska syften men den innebär också ett risktagande och är förknippad med kostnader för staten. Dessa kostnader har tidigare i stor utsträckning varit dolda. Som följd av den nya budgetlagen har beslutat om en ny garantimodell som innebär att kostnaderna för garantierna görs synliga och verksamheten blir långsiktigt självbärande genom ett mer försäkringsmässigt förhållningssätt. Den statliga garantigivningen har stor omfattning - vid utgången av 1998 fanns utestående statliga garantiförbindelser för . Revisorernas granskning visade på brister i genomförandet av den nya garantimodellen. För garantierna inom Rikgäldskontorets område var av de utestående garantierna utfärdade enligt de nya principerna. hade den nya modellen inte genomförts alls. Stora dolda subventionsbehov finns i många äldre garantier. Regeringens information till var otillräcklig. Revisorerna föreslog att regeringen skulle ta de initiativ som behövs för att klargöra och förbättra garantimodellen, garantisystemen och styrningen av garantierna. Regeringen föreslogs också ta initiativ till att utveckla garantitekniken, utreda redovisningsmetoderna och förbättra sitt stöd till garantimyndigheterna vid genomförandet av den nya modellen. Informationen till borde förbättras, bl.a. i form av en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av revisorernas granskning. Revisorernas förslag mottogs positivt av . ställde sig i allt väsentligt bakom förslaget. Den nya garantimodellen ska omfatta även äldre garantier som efter hand ska inordnas i det nya systemet. Invärderingen av dessa äldre garantier ska ha slutförts vid utgången av 2001. ställde sig också bakom bostadsutskottets förslag om en översyn av det garantisystem som används för att främja bostadsinvesteringar (bet. 1999/2000:FiU24). Det pågående utvecklingsarbetet på området har redovisats (prop. 2000/2001:1 vol. 1 s. 203, FiU1 s. 270 samt prop. 2000/01:26, BoU2). Subventionsbehovet i de äldre garantierna beräknas av ansvariga myndigheter, och anslagsmedel som motsvarar kostnaderna kommer att kunna anvisas respektive 2001 (för bostadskreditgarantierna). En översyn av systemet för bostadskreditgarantier pågår. Grunden för detta är dels revisorernas förslag, dels ett utredningsförslag . Vissa förändringar har redan beslutats av . nämnden gå över till mer försäkringsmässiga värderingar i sin garantigivning och därvid få rätt att själv besluta om garantiavgiftens storlek. Förslag 1999/2000:RR9 avslutade revisorerna en egeninitierad granskning av Allmänna arvsfonden. Till Allmänna arvsfonden inkommer den kvarlåtenskap som flyter in till det allmänna på grund av att arvsberättigade släktingar saknas. Syftet är att fondens medel ska användas till ideell verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Ärenden om stöd handläggs av kansliet, medan beslut fattas av Arvfondsdelegationen eller av regeringen. Regeringen drar också upp de övergripande riktlinjerna för verksamheten. Kammarkollegiet förvaltar fonden och betalar ut beviljade medel. Fondens bokförda värde uppgår till ca . fördelas ca till olika projekt. Vid revisorernas granskning av arvsfonden och Arvfondsdelegationen framkom att det fanns oklarheter kring fondens och delegationens rättsliga reglering och revisionen av verksamheten. Revisorerna ansåg dessutom att regeringen bör överväga att organisatoriskt placera myndigheten utanför . Revisorerna efterlyste också en mer oberoende rapportering av genomförda aktiviteter och föreslår bl.a. att det ställs krav på en godkänd eller auktoriserad revisor när större stöd beslutas. Även den centrala uppföljningen och utvärderingen från Arvfondsdelegationen bör förbättras, enligt revisorerna. Verksamheten bör även bli föremål för extern utvärdering. Revisorernas rapport har remissbehandlats. behandlade revisorernas förslag i samband med redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (bet. 2000/01:SoU2). En motion har lämnats till följd av revisorernas förslag. Utskottet föreslog, med anledning av revisorers granskning, att regeringen skulle tillsätta en utredning om olika frågeställningar kring Allmänna arvsfonden. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. :2000/01:21, 22). Försvarshögskolan i det nya försvaret Förslag 1999/2000:RR10 Revisorerna har på eget initiativ granskat hur regeringen och beställare styr Försvarshögskolan. Försvarshögskolan är en myndighet under Försvarsde-partementet. Försvarshögskolans verksamhet finansieras emellertid huvud-sakligen genom avgifter från skolans beställare. Granskningen har inriktats mot frågan hur avgiftsfinansieringen tillämpas vid . I samband med att Försvarsmakten bildades övergick de flesta stödmyndigheter inom försvaret från att ha varit anslagsfinansierade till att i huvudsak eller delvis vara avgiftsfinansierade. Genom av-giftsfinansier-ing skulle Försvarsmakten och Försvarshögskolan få tydliga roller som be-ställare och utförare. Försvarsmakten skulle få stort inflytande över offi-cersutbildningen och försvarsforskningen genom sina beställningar av ut-bildning och forskning från Försvarshögskolan. Av revisorernas granskning framgår att Försvarsmakten saknar resurser att styra officersutbildningen. Avgiftsfinansieringen har inte medfört att För-svarsmakten fått något stort inflytande över officersutbildningen. Snarare har Försvarshögskolan kunnat anpassa sina resurser och officersutbildningen efter egna bedömningar av Försvarsmaktens utbildningsbehov. I granskningen lämnar revisorerna förslag som syftar till att stärka Försvars-maktens roll som beställare, minska myndigheternas beroende av varandra och ge myndigheterna tydliga roller som beställare och utförare. Revisorerna överlämnade sina förslag till . kommer att behandla förslagen . Förslag 1999/2000:RR11 revisorer har på eget initiativ granskat . Revisorerna konstaterade att det fanns vissa problem och hinder i tillsynsarbete. Det gäller lagstiftningens precision, nämndens kompetens och kompetensförsörjning samt problem rörande handläggningstiderna för disciplinärenden. Revisorerna fann också att det utifrån regeringens resultatredovisningar till är svårt att värdera i vilken utsträckning har uppfyllt effektmålet. Revisorerna påpekade att det är viktigt med en effektiv tillsynsverksamhet av godkända och auktoriserade revisorer samt registrerade revisionsbolag. ansvar för denna tillsyn innebär att nämnden ska tillgodose det allmännas förväntningar på en revisorskår som uppfyller höga krav på kvalitet och etik. Revisorernas granskning visade att det finns vissa hinder och problem för detta arbete. Lagstiftningen är oklar.