frsrdg · GM04RR9 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har vid olika tillfällen betonat vikten av att svenska enskilda organisationer tar till vara möjligheterna till finansiering av insatser genom EU. Sida har särskilt fått i uppdrag att underlätta för enskilda organisationer att söka bidrag från EU. Flera anslag med olika villkor EU:s utvecklingssamarbete genom enskilda organisationer är framför allt inriktat på samfinansierade utvecklingsprogram, kampanjer för att höja allmänhetens biståndsmedvetande samt livsmedels- och katastrofinsatser. I EU:s budget finns ett 60-tal s.k. budgetlinjer (dvs. anslag) som är öppna för projektansökningar från enskilda organisationer. En del av anslagen är även öppna för ansökningar från internationella organisationer såsom olika FN-organ. För varje anslag finns särskilda villkor som anger vad beviljade projektpengar får användas till, krav på egenfinansiering och andra finansiella villkor. EU:s bidrag uppgår till av de totala projektkostnaderna. Som framgått ovan är ansvaret för EU:s bistånd fördelat på flera direktorat. Det är framför allt Generaldirektoratet för utvecklingsfrågor (DG VIII), Generaldirektoratet för externa relationer (DG IB) och Gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) som ansvarar för de olika anslag som är öppna för ansökningar från enskilda organisationer. Inom Generaldirektorat VIII finns det en särskild enhet som har ansvar för direktoratets kontakter med enskilda organisationer. Enheten ansvarar för samfinansiering av enskilda organisationers egna insatser, bl.a. för landsbygdsutveckling, yrkesutbildning, hälsovårdsinsatser och information om utvecklingsfrågor. ansvarar även för andra anslag som enskilda organisationer kan söka bidrag från. Generaldirektorat IB beviljar bidrag till enskilda organisationer från särskilda anslag under de regionenheter som ansvarar för , , , och . ECHO ansvarar för en rad olika anslag för katastrof- och humanitära insatser. EU:s anslag för samfinansiering av enskilda organisationers insatser Ett av de viktigaste anslagen för enskilda organisationer (B7-6000) är DG VIII:s anslag för samfinansiering av enskilda organisationers projekt. uppgick anslaget till 196 miljoner ecu vilket motsvarar . Anslaget får användas för att stödja social och ekonomisk utveckling, utveckling av mänskliga resurser och institutionellt stöd till lokala samarbetsorgan i utvecklingsländerna. Anslaget får också användas för informationsinsatser. har av anslaget använts för utvecklingsprojekt i utvecklingsländer och för information om utvecklingsfrågor i EU:s medlemsländer. EU bidrar i normala fall inte med av de totala projektkostnaderna under högst , i särskilda fall kan andelen EU-stöd höjas till . I regel kan dock av projektkostnaderna finansieras av annan givare, dvs. organisationerna behöver inte stå för av projektkostnaderna. Hanteringen av bidragsansökningar är mycket omfattande. inkommer ca 1 800 ansökningar från olika enskilda organisationer varav ca 800 ansökningar godkänns, ca 200 ansökningar avslås och resterande 800 flyttas över till nästkommande år. Ansökningsförfarandet är mycket formaliserat och detaljerat för såväl sökande organisationer som beredande handläggare. Det nuvarande systemet innebär att många organisationer upplever ansökningsförfarandet som alltför omständligt och tidsödande vilket kan vara en förklaring till att t.ex. svenska enskilda organisationer inte har sökt bidrag i särskilt stor utsträckning. Arbetsbelastningen på den enhet som hanterar ansökningarna är hög och enligt flera företrädare finns det stora behov av att förenkla och rationalisera handläggningen. Av den svenska strategin för EU:s utvecklingssamarbete framgår att ett av målen är att effektivisera och förenkla hanteringen av EU:s stöd till enskilda organisationer. Från svensk sida har man bl.a. föreslagit att EU i likhet med bör tillämpa någon form av ramavtalssystem. För att förbättra informationen till enskilda organisationer som vill söka finansiering från EU samt för att förbättra kvaliteten på organisationernas ansökningar beslutade kommissionen 1997 att fram t.o.m. 1999 finansiera ett särskilt stödprogram Cofinancing-Support Program (CSP). Tanken med programmet är att det för varje medlemsland skall anställas en nationell projekthandläggare som skall ansvara för rådgivning och teknisk förgranskning av ansökningarna till B7-6000. Projekthandläggarna skall därmed underlätta för enskilda organisationer som söker bidrag och även avlasta handläggarna på DG VIII. Kommissionen föreslog att CSP skulle inrättas tillsammans med Liaison Committe som är ett internationellt folkrörelseforum för enskilda organisationer som samarbetar med EU. ansvarar för att administrera CSP. Liaison Committees övergripande uppgift i övrigt är att underlätta samarbetet mellan kommissionen och EU-ländernas enskilda organisationer. Över 800 enskilda organisationer är anslutna till . Efter det svenska inträdet i EU har en svensk plattform för bildats. Varje nationell plattform har en representant i . Fördelning av medel mellan olika medlemsländer Hur stora belopp som totalt har fördelats till enskilda organisationer i olika medlemsländer varierar i relativt stor utsträckning. Av tabellen nedan framgår fördelningen av beviljade medel för projekt och informationsinsatser till organisationer i olika medlemsländer . Tabell 8.4.1: Beviljade EU-bidrag för samfinansiering av projekt och informationsinsatser 1995 1996 1997 Land mecu1) andel (%) mecu1) andel (%) mecu1) andel (%) 13,6 8,7 13,9 8,1 14,6 8,7 1,6 1,0 0,9 0,5 0,4 0,2 0,5 0,3 1,7 1,0 1,9 1,1 20,4 13,0 20,3 11,8 21,7 12,9 0,7 0,4 1,0 0,6 0,6 0,4 3,8 2,4 2,8 1,6 5,1 3,0 21,8 14,0 25,5 14,8 25,0 14,9 1,8 1,1 2,0 1,2 1,3 0,8 8,3 5,3 10,6 6,1 10,3 6,1 1,4 0,9 1,4 0,8 1,2 0,7 9,2 5,9 8,4 4,8 6,2 3,7 27,0 17,3 30,9 17,9 28,4 16,9 0,06 0,04 2,4 1,3 1,3 0,8 26,7 17,1 31,6 18,3 29,7 17,7 2,2 1,4 4,6 2,7 2,9 1,7 Konsortium2) 17,1 11,0 14,6 8,5 17,0 10,1 Totalt ~ 156 ~ 100 172,8 ~ 100 167,6 ~ 100 Källa: Europeiska kommissionen, COM (97) 427 final, COM(98) 127 final, statistik för direkt från GD VIII/A/4. 1) mecu = miljoner ecu, 1ecu motsvarar . 2) Organisationer från olika länder som gemensamt söker EU-bidrag. Som framgår ovan varierar fördelningen av EU-bidrag till enskilda organisationer starkt mellan olika medlemsländer. Av tabellen framgår att svenska enskilda organisationer totalt har beviljats relativt lite i bidrag. bidrag som har tilldelats svenska enskilda organisationer ökade . Mellan minskade dock den relativa andelen bidrag till svenska organisationer. Om man ser till hur mycket medel organisationer i olika länder har fått framgår att svenska enskilda organisationer sammanlagt har fått 3,76 miljoner ecu från anslaget B7-6000. och blev medlemmar som . Enskilda organisationer från dessa länder har dock beviljats mer EU-bidrag än de svenska organisationerna. Finska enskilda organisationer har totalt fått 4,1 miljoner ecu och för österrikiska organisationer är motsvarande summa 9,7 miljoner ecu. De enskilda organisationer som har varit mest framgångsrika vad gäller att söka EU-bidrag för samfinansiering kommer från , , och . Dessa länder har beviljats en relativt stor del av bidragen. Om man jämför andelen beviljade EU-bidrag till olika länder med andelen inbetalda medel till EU:s gemensamma budget framgår dock att det finns en stor överensstämmelse. Som exempel kan nämnas att , , och beviljades sammanlagt av de fördelade medlen för samfinansiering. bidrog de fyra länderna av medlemsstaternas inbetalda medel. Den relativa fördelningen av beviljade bidrag stämmer således ganska väl överens med de relativa bidragen från varje medlemsland till EU:s bistånd. Av tabellen framgår att beviljades motsvarande av EU-bidragen 1996. bidrog med motsvarande av medlemsländernas inbetalda bidrag. andel av beviljade EU-bidrag till enskilda organisationer är således mindre än den relativa andel som i stort bidrar med till EU:s reguljära biståndsbudget. Svenska erfarenheter av EU:s bidrag till enskilda organisationer Som framgått ovan har svenska enskilda organisationer beviljats en relativt liten andel av EU:s bidrag för samfinansiering av projekt och informationsinsatser. Att svenska enskilda organisationer har beviljats en liten andel stöd gäller dock inte bara för EU:s samfinansieringsbidrag. Av exempelvis ECHO:s statistik framgår att svenska enskilda organisationer har fått motsvarande 0,5 respektive av de medel som har beviljats till enskilda organisationer i olika medlemsländer. Det är framför allt organisationer från , och som har beviljats medel från ECHO. fick organisationer från dessa tre länder sammanlagt av de medel som fördelades till enskilda organisationer. Det är svårt att få en översiktlig bild av hur mycket EU-medel svenska enskilda organisationer totalt har beviljats från olika anslag. Varken eller Sida har någon sådan översikt. Forum Syd gjorde i mitten av 1997 en sammanställning av EU-bidragen till olika svenska enskilda organisationer. Av sammanställningen framgår att svenska organisationer har beviljats ca . Sammanställningen är dock inte heltäckande för den aktuella perioden. Av Folkrörelsernas bistånd (årsbok 1997) framgår hur mycket EU-bidrag svenska ramorganisationer har beviljats . Med EU-bidrag avses beviljade medel från kommissionen för enskilda projekt i , , och samt Öst- och . Hur de redovisade medlen har fördelats mellan olika ramorganisationer framgår av tabellen nedan. Tabell: 8.4.2: Ramorganisationer som har beviljats EU-bidrag . (i kronor) Afrikagrupperna - 7 500 000 Forum Syd 40 197 LO/- Centrum, OPC - Pingstmissionens U-landshjälp, PMU-InterLife - 3 900 000 , SHIA - 1 400 000 , SMR - Svenska Röda Korset 13 900 000 Utan Gränser/, UG/SCC 1 400 000 Utbildning för Biståndsverksamhet, UBV - Summa 28 140 197 Källa: Folkrörelsernas bistånd, årsbok 1997. Av sammanställningen framgår att sex av tretton ramorganisationer har beviljats i EU-bidrag . Inte heller denna översikt ger dock en heltäckande redovisning av beviljade EU-bidrag till svenska enskilda organisationer. Det finns fler organisationer än de som redovisas som har beviljats EU-bidrag . En allmän bedömning hos representanter för såväl kommissionen och Sida som enskilda organisationer är att det är relativt få organisationer som har sökt EU-bidrag. Forum Syd konstaterade att 21 organisationer hade sökt EU-bidrag 1997. Det är framför allt ett fåtal större och relativt resursstarka organisationer som Röda Korset, och som har sökt och beviljats EU-bidrag. Några förklaringar till varför inte fler (små) svenska enskilda organisationer har sökt och beviljats EU-stöd kan enligt Forum Syds bedömning vara att myndighetskulturen inom kommissionen upplevs vara annorlunda och avskräckande, att ansökningsformerna är omfattande och komplicerade med mycket formalia, att ansökningar måste formuleras på engelska samt att väntetiden för besked om beslut i regel är mycket lång (). framgått finns det många olika anslag som är öppna för ansökningar från enskilda organisationer. Det kan vara svårt för en liten organisation att hitta rätt bland olika program och budgetlinjer. Att söka EU-stöd förutsätter därför att organisationen har tillgång till personal som kan sätta sig in i de riktlinjer och krav som EU ställer och bygga upp en kunskaps- och erfarenhetsbas när det gäller att söka EU-bidrag. Större organisationer har ofta bättre möjligheter att bygga upp sådan kunskap. För större organisationer kan EU-ansökningar även vara ett sätt att profilera sig internationellt. Ytterligare en förklaring till varför intresset inte har varit större bland många små enskilda organisationer kan vara att organisationerna redan får årliga bidrag från Sidas anslag. Som tidigare framgått (kapitel 7) kanaliserar Sida en relativt stor andel bistånd genom enskilda organisationer. Jämfört med att söka EU-bidrag är det enklare och snabbare att söka Sida-bidrag. Inför svenska medlemskapet i EU gjorde en studie av hur danska enskilda organisationer hade utnyttjat möjligheterna att söka EU-bidrag. Av studien framgår att danska enskilda organisationer hade haft lätt att få stöd i och att de endast i begränsad utsträckning hade engagerat sig i att söka stöd från . En av de främsta framgångsfaktorerna för att beviljas EU-bidrag är enligt representanter för kommissionen tålamod. Företrädare för enskilda organisationer i instämmer i att det krävs mycket arbete och tålamod för att få EU-bidrag. De menar också att det är viktigt att ha goda kontakter med handläggarna i samt att tillhöra ett internationellt nätverk genom vilket man kan upprätta goda kontakter med kommissionen. är en av de svenska enskilda organisationer som har lyckats bäst vad gäller att få EU-bidrag. har regionkontor runt om i världen och använder dem i samband med EU-ansökningar. Enligt bedömning är det fördelaktigt att ha kontakt med EU:s fältrepresentation då en ansökan formuleras. Alla förslag till EU-bidrag lämnas på remiss till fältrepresentationen. Personalen på är van att ta ställning till ansökningar från enskilda organisationer och kan på ett tidigt stadium bedöma preliminära förslag samt ge tips om vilka budgetlinjer som skulle kunna passa bäst. har valt att koncentrera sina ansträngningar på att söka bidrag från DG VIII:s anslag för samfinansiering. Anledningen är att anslaget omfattar mycket pengar, att riktlinjerna och kraven för stöd är relativt tydliga samt att dialogen med handläggarna är relativt god. Svenska riktlinjer och åtgärder Av den svenska strategin för EU:s utvecklingssamarbete framgår att målet för EU-arbetet inom området enskilda organisationer är att effektivisera och förenkla hanteringen av EU:s stöd till enskilda organisationer. skall bl.a. verka för att enhetliga och tydliga regler och riktlinjer utformas, att ramavtal tillämpas, att EU formulerar en tydlig policy med kriterier för vilka enskilda organisationer samarbetet skall inriktas på samt att en snabbare hantering av projektansökningar införs. Regeringen har betonat vikten av att svenska enskilda organisationer tar tillvara möjligheterna till finansiering av insatser genom EU. I sin verksamhetsplanering har bl.a. lyft fram att enskilda organisationer skall få fortsatt stöd att utnyttja EU:s bidrag för enskilda organisationers biståndsverksamhet. Sida har i uppdrag att underlätta för enskilda organisationer Sida har av regeringen fått i uppdrag att underlätta för enskilda organisationer att söka bidrag från EU. För att stimulera svenska enskilda organisationer att söka bidrag från EU har Sida /96-97 finansierat ett s.k. EU-projekt. Projektet initierades av Forum Syd i samarbete med andra stora organisationer och drevs sedermera av Forum Syd. Inom ramen för projektet har Forum Syd bl.a. genomfört en rad seminarier och informationsträffar om möjligheterna att söka EU-stöd. Forum Syd hade även en projektanställd handläggare som fungerade som rådgivare i samband med ansökningar. Enligt uppgift planerar Forum Syd inte något nytt EU-projekt. Däremot har Liaison och Forum Syd arrangerat seminarier för intresserade organisationer om hur man söker och rapporterar EU-bidrag. I övrigt bedrivs den rådgivningsinriktade verksamheten framför allt genom Cofinancing Support Program (CSP). För att underlätta för enskilda organisationer att söka EU-bidrag har Sida även finansierat en tjänst vid kommissionen. Kommissionen har inte anpassat administrationen på DG VIII efter det att nya medlemmar har tillkommit. och har därför turats om att finansiera en handläggare, s.k. nationell expert, vid DG VIII. Första året innehades tjänsten av en svensk handläggare. (Att vara anställd strider egentligen mot .) Därefter finansierade tjänsten under två 6-månadersperioder. har Sida återigen finansierat en tjänsteman vid DG VIII. löpte handläggarens 6-månadersförordnande ut. Å ena sidan är man från svensk sida kritisk till att finansiera ordinarie tjänster, å andra sidan är man mån om att underlätta för svenska organisationer att finansiera delar av verksamheten med EU:s bidrag. Att finansiera nationella experter har därför bedömts vara en pragmatisk lösning under en övergångs Vidare har det motiverats med att Sida har fått en möjlighet att lära sig mer om EU:s bistånd och samarbete med enskilda organisationer. Frågan om medfinansiering har av flera ramorganisationer bedömts vara ett problem. Som framgått ovan varierar de finansiella villkoren för EU-bidragen. Exempelvis täcker EU:s samfinansieringsbidrag av projektkostnaderna. Organisationerna måste stå för själva medan kan finansieras av någon offentlig organisation. Ramorganisationerna kan reservera och använda Sida-medel som medfinansiering. Organisationerna har dock upplevt det vara svårt att planera för sådan medfinansiering i och med att handläggningstiderna för EU-bidrag är så långa. Om bidrag inte beviljas kan det innebära att organisationen har outnyttjade medel kvar vid budgetårets slut. För att möjliggöra en mer flexibel planering hos svenska enskilda organisationer har Sida därför beslutat att ta emot tilläggsansökningar, utanför de reguljära ansökningstillfällena, för insatser som delfinansieras av EU. Det betyder att ramorganisationerna kan inkomma med en ansökan när de fått besked från EU. Genom detta nya förfarande behöver inte ramorganisationerna i förväg reservera Sida-medel i väntan på besked från EU. Däremot skall organisationer som söker EU-bidrag meddela Sida om den planerade insatsens budget för att Sida bättre skall kunna planera anslagsutnyttjande. Sida har i sina årsredovisningar redogjort för projektverksamheten och finansieringen av nationella experter. Sida har dock inte redovisat det faktiska utfallet vad gäller beviljade EU-bidrag till svenska enskilda organisationer. Det kan förklaras av att Sida inte har sammanställt hur mycket EU-bidrag svenska enskilda organisationer har beviljats vilket i sin tur kan förklaras av att regeringen inte särskilt har efterfrågat i vilken utsträckning svenska organisationer har beviljats medel från olika EU-organ. Det innebär att varken Sida eller har haft något underlag för att bedöma effekterna av de insatser som Sida har genomfört inom ramen för uppdraget att underlätta för enskilda organisationer att söka EU-bidrag. 8.5 Upphandling inom Europeiska unionen Europeiska unionen är med sin totala biståndsbudget på drygt 5 miljarder ecu en av världens största biståndsgivare. För att genomföra olika planerade biståndsinsatser upphandlar kommissionen i betydande omfattning såväl varor som tjänster. Kommissionen använder sig av konsulter för att bereda, genomföra och utvärdera projekt. Efter inträdet i Europeiska unionen har svenska företag och konsulter fått tillgång till en ny marknad i form av EU:s biståndsverksamhet. Relativt få EU-uppdrag för svenska företag Den tillgängliga statistiken över kommissionens upphandlingar inom biståndsområdet är bristfällig. Det har varit svårt att få fram statistik över upphandlingarna inom alla biståndsprogram. Den statistik som finns tillgänglig gäller för olika tidsperioder och är därmed inte fullt jämförbar. Revisorerna har således inte fått tillgång till någon fullständig statistisk översikt över i vilken utsträckning svenska företag och institutioner har fått EU-uppdrag eller hur företag och institutioner från andra medlemsländer har lyckats i konkurrensen om EU-uppdragen. Den allmänna bedömningen bland dem som har intervjuats inom ramen för granskningen (i såväl som ) är att svenska företag och institutioner har varit dåligt representerade i kommissionens upphandlingar inom biståndsområdet. Den statistik som revisorerna har fått tillgång till, dvs. om EU:s upphandlingar inom ramen för PHARE-programmen (stöd till Öst- och ) och TACIS-programmen (stöd till de självständiga staterna i f.d. ), bekräftar den allmänna bilden om svenska företag. Av statistiken framgår bl.a. att svenska företags andel av undertecknade PHARE-kontrakt uppgick till () och att andelen TACIS-kontrakt uppgick till (1998). För finska företag uppgick motsvarande andelar till respektive . Det betyder att svenska företag i relativt liten utsträckning har upphandlats inom ramen för de angivna programmen och att finska företag har lyckats bättre än svenska företag. Det är oklart om samma förhållande även gäller för EU:s övriga biståndsprogram. Av statistiken framgår att de svenska företagens andel av kontrakten har ökat . Det är även oklart varför svenska företag och institutioner inte finns representerade i större utsträckning bland de företag som har tecknat kontrakt för insatser inom ramen för EU:s olika biståndsprogram. Några förklaringar kan vara att många svenska företag är ovana vid internationella upphandlingar och de krav som då ställs, bristande språkkunskaper, att företagen upplever det som byråkratiskt och omständligt att arbeta med kommissionen samt att hanteringen inom kommissionen ofta tar vilket även inkluderar betalning för utfört uppdrag. Ytterligare en förklaring till att svenska företag inte har lyckats teckna fler kontrakt med kommissionen kan, enligt , vara att konkurrensen ofta är hård. Finska företags framgångar vad gäller PHARE- och TACIS-programmen kan, enligt , till en del förklaras av att företagen har goda språkkunskaper i bl.a. ryska. Att har lyckats bättre i EU:s upphandlingar kan även förklaras av att man från finsk statlig sida aktivt har arbetat med att främja finska företags möjligheter att lyckas med upphandlingar inom EU. För att kunna erbjuda intresserade företag en samlad information om upphandlingar inom EU har flera tjänstemän i såväl som som ansvarar för att arrangera möten och samla aktuell information. Med uppgift att främja svensk export Frågan om utnyttjandet av svenska varor och tjänster i det multilaterala biståndssystemet har uppmärksammats i olika sammanhang. Av en utredning framgick det att den svenska andelen av de multilaterala organens upphandling var låg i förhållande till andel av världshandeln och i förhållande till stöd till olika multilaterala organisationer. Vidare framgick att den svenska andelen bedömdes vara låg i förhållande till den svenska resursbasens kunnande och kapacitet. I utredningen förslogs att det svenska exportfrämjandet skulle förstärkas. Regeringen har betonat att den svenska resursbasen skall utnyttjas i det internationella utvecklingssamarbetet. Bl.a. har regeringen pekat på att den svenska kunskapen om multilaterala organisationers upphandlingar skall förbättras liksom svenska företags tillträde till dessa organisationers upphandlingar. Det finns flera exportfrämjande myndigheter och organisationer i . har i en rapport om exportfrämjande insatser noterat att det statliga exportfrämjandet utförs av många olika aktörer vars roller och uppgifter överlappar varandra. RRV noterar också att många små aktörer gör att det är svårt att upprätthålla kunskapsnivån inom olika områden. Inom biståndsområdet har (), och Sida en viktig roll vad gäller att främja svenska företags medverkan i det internationella utvecklingssamarbetet. Även utlandsmyndigheterna (ambassader, konsulat och delegationer i utlandet) har ett ansvar för att främja svensk export. Av revisorernas granskning av utrikesförvaltningen (rapport /97:10) framgår att frågor rörande ekonomisk bevakning och rapportering samt exportfrämjande i genomsnitt beräknas uppta av arbetstiden vid utlandsmyndigheterna. Revisorerna noterade att andra nationer ägnar betydligt mer tid åt denna uppgift. () inrättades av regeringen . Tanken var att sekretariatet skulle främja utnyttjandet av svenska varor och tjänster i de multilaterala systemen. har haft ett allmänt utformat uppdrag att bedöma multilaterala upphandlingsbehov, tillse att informationsflödet till och från den svenska resursbasen fungerar och att kontrollera tillämpningen av upphandlingsregler. Sekretariatet har varit ett gemensamt projekt mellan Utrikesdepartemen tets handelsavdelning (sedermera Närings- och ) och . var PES föremål för en utvärdering.