frsrdg · GM04JO1 · 1999-01-01 00:00:00 — I meddelandet uttalar inledningsvis följande: "RFV har erfarit att vissa försäkringskassor har utfärdat interna anvisningar som innebär att beslut om utbyte av sjuk-penning mot sjukbidrag (16 kap. 1 §, 2 st) inte fattas av kassan - såvida den försäkrade inte ansöker - trots att förutsättningarna för att tillerkänna den försäkrade förtidspension i form av sjukbidrag har bedömts vara uppfyllda. RFV har därför funnit anledning att erinra om vad som sägs i förarbetena och RFV:s allmänna råd angående utbyte av sjukpenning mot förtids-pen-sion/sjukbidrag." Därefter redogör i meddelandet för ett uttalande i proposition 1990/91:141 Rehabilitering och rehabiliterings-ersättning och för ett uttalande i socialförsäkringsutskottets betänkande 1990/91:SfU16 samt vad verket har angett i sina allmänna råd i den aktuella frågan. Avslutningsvis uttalar : "RFV förutsätter att försäkringskassornas handläggning av ärenden för utbyte av sjukpenning mot förtidspension/sjukbidrag sker i enlighet med reglerna i 16 kap. 1 § 2 st. AFL". I Allmänna råd 1997:4 s. 39 uttalar under rubriken bl.a. följande. Ett grundläggande syfte med rehabiliteringsansvar och rehabiliteringsersättning är att långa passiva sjukskrivningar skall undvikas. Inriktningen bör vara att sjukpenning i regel inte skall utges för än . - - - rekommenderar att utbyte av sjukpenning eller annan ersättning mot sjukbidrag eller förtidspension sker så snart det kan bedömas att den försäkrades arbetsförmåga är varaktigt eller för avsevärd tid nedsatt med minst en fjärdedel. Sjukbidrag bör beviljas om det kan bedömas att arbetsförmågan är nedsatt framåt men inte varaktigt och en arbetslivsinriktad rehabilitering inte är aktuell . har framfört klagomål mot allmänna försäkringskassa för att den i en intern anvisning rekommenderat att kassan inte ska byta ut sjukpenning mot sjukbidrag/förtidspension sjukskrivning. Detta strider mot vad som anges i förarbetsuttalanden och mot vad har rekommenderat. har också begärt att JO skall granska att beviljar sjukpenning utan att ha underlag i form av läkarintyg. har anfört bl.a. följande. Om en försäkrad uppbär sjukpenning kan enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL bevilja den försäkrade förtidspension/sjukbidrag. socialförsäkringsutskott uttalade vid sin behandling av regeringens proposition, 1990/91:141 om rehabilitering, bl.a. följande rörande ett i propositionen framlagt förslag att sjukpenning i regel inte skulle kunna utges än . Även i fortsättningen skall gälla att sjukpenning med stöd av 16 kap. 1 § AFL kan bytas ut mot förtidspension eller sjukbidrag först när det i det enskilda fallet är utrett att den försäkrades arbetsförmåga är varaktigt eller för avsevärd tid nedsatt med minst hälften. Någon tidsgräns för när så skall anses vara fallet finns inte, och sjukbidrag eller förtidspension kan aktualiseras redan innan sjukpenning har betalats ut . har i en intern anvisning beslutat att "nedprioritera" prövningen enligt 16 kap. 1 § AFL. Av anvisningen framgår bl.a. att tjänste-man på skall ta ställning till om arbetsförmågan är nedsatt för minst avsevärd tid och om så är fallet beslutar kassan att fortsatt läkar-intyg inte behövs för rätt till ersättning. Som skäl för denna nya handlägg-nings-ordning inom kassan anges bl.a. att det inte gagnar vare sig den försäkrade eller kassaverksamheten att byta en ersättning mot en annan. Av tidsbesparande skäl har kassan därför beslutat att nedprioritera arbets-uppgiften. Det anges också i anvisningen att det inte alltid har varit en fördel för den enskilde att få sin sjukpenning utbytt mot sjukbidrag eller förtids-pension. Ekonomin har i många fall blivit sämre för den enskilde. För-säkrings-kassan skall i sin myndighetsutövning följa de regler som anges i lag och författning. Det ankommer inte på enskilda tjänstemän på kassan att utvärdera dessa regler och på egen hand införa en tillämpning som strider mot lag, mot uttalade mening samt mot allmänna råd. Anmälan har remitterats till för yttrande. I remissen angavs att skulle jämföra med vad har uttalat i Allmänna råd 1997:4 s. 39 samt i informerar Meddelande Im 1998:008. har i remissvaret genom tf. direktören anfört följande (nämnda bilagor ej medtagna). beslutade att vidta en hel del åtgärder inom försäkringsverksamheten. En åtgärd var att tills vidare nedprioritera arbetet med prövningar enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL i de fall någon form av rehabiliterande åtgärd bedöms kunna leda tillbaka till arbetsförhet. Anledningen var att kassans såväl arbetsmässiga som ekonomiska situation försämrats kraftigt och att situationen blivit än värre . Kassan tvingades att avskeda 250 personer för att kunna få ekonomin i balans. Utöver detta slutade 350 genom frivilliga åtgärder och 100 tillfälligt anställda fick inte sina anställningar förlängda. En stor del av dem som fick lämna kassan arbetade inom ohälsoområdet. Sammantaget motsvarar dessa neddragningar en personalminskning med . En så kraftig personalneddragning bedömdes inte vara möjlig att genom-föra utan att detta fick stora konsekvenser för försäkringsverksamheten. För att kunna göra det bästa möjliga av den uppkomna situationen beslutade kassan att genomföra en fördjupad verksamhetsanalys för att bl.a. kartlägga vilka möjligheter till förenklingar/rationaliseringar som kunde finnas såväl på kort som på . tillsattes 13 arbetsgrupper bestående av representanter från såväl kontorsområdena som centralkontoret med uppgift att gå igenom samtliga verksamhetsgrenar och komma med förslag till åtgärder. Arbetsgrupperna presenterade ca 130 olika förslag till förändringar i verksamheten. I den anvisning (Anvisning Nr 18.1997 Rehabilitering) som hänvisar till beskrivs en av de rationaliseringsåtgärder som kassan har beslutat om. () har därefter gett ut Meddelandet Im 1998:008 angående utbyte av sjukpenning mot sjukbidrag jml 16 kap 1 § andra stycket AFL och har med anledning av Im-meddelandet gett ut Information nr 1.1998 Rehabilitering (se bilaga 1). är som förvaltningsmyndighet i sin verksamhet bunden av tillämpliga lagar, förordningar och föreskrifter och har att självständigt fatta beslut utifrån dessa olika författningar. Som stöd vid beslutsfattandet finns förarbeten, praxis och rekommendationer eller andra uttalanden från bl.a. RFV. RFV har i sin roll som tillsynsmyndighet att verka för att bestämmelserna om den allmänna försäkringen tillämpas likformigt och rättvist. Genom kravet på nationell enhetlighet ligger det i RFV:s uppdrag att svara för bl.a. kompletterande normgivning med stöd av bemyndiganden samt även att meddela allmänna råd med rekommendationer eller andra typer av anvisningar till kassorna. Försäkringskassorna är endast formellt bundna av föreskrifterna men har givetvis även att rätta sig efter andra här nämnda meddelandeformer. Enligt uppfattning kan kassan i princip endast bortse från en rekommendation om den står i strid med gällande bestämmelser av bindande karaktär eller om den inte bedöms tillämplig. är medveten om att den aktuella anvisningen såvitt gäller tidpunkten för utbyte av sjukpenning mot sjukbidrag till viss del inte är helt förenlig med uttalanden i förarbeten och . I propositionen 1990/91:141 s. 71 sägs beträffande övergången från sjuk-pen-ning till sjukbidrag eller förtidspension att inriktningen bör vara att sjukpenning i regel inte skall utges för än . Vidare sägs att när sjukpenning har utbetalats och rehabiliteringsåtgärder inte kan komma ifråga samt nedsättningen av arbetsförmågan bedöms varaktig eller bestående för avsevärd tid bör ersättningen utges i form av sjukbidrag eller förtidspension. nu aktuella anvisning är inte av bindande karaktär utan skall endast uppfattas som ett stöd för handläggarna när det, som beskrivits ovan, blivit nödvändigt att göra prioriteringar i försäkringsverksamheten. Dessa nödvändiga prioriteringar kan få till resultat att kassan kan komma att betala ut fortsatt sjukpenning även i de ärenden där arbetsförmågan bedöms nedsatt och där rehabiliteringsmöjligheterna för tillfället bedöms uttömda. har inte uppfattat bestämmelsen i AFL 16 kap 1 § andra stycket som tvingande i den meningen att kassan måste byta ut sjukpenningen mot annan ersättning i den här aktuella situationen. I den svåra situation som uppkommit anser att det har funnits fog för att på det sätt som skett styra verksamheten . Det är enligt kassan inte rimligt att överlämna ansvaret för nödvändiga prioriteringar till enskilda handläggare i en så svår arbetssituation som det här har varit fråga om. En förutsättning vid bedömningen om den nu aktuella åtgärden trots allt skulle genomföras har varit att de försäkrade inte skall gå miste om några rättigheter. I det skede då handläggaren har att ta ställning till arbetsoförmågans varaktighet informeras den försäkrade genom ett brev och (FKF 4303 98.01, se bilaga 2) om att de som alternativ till fortsatt sjukpenning kan ansöka om sjukbidrag. I brevet erbjuds möjligheten att få ett preliminärt besked om storleken på ett eventu-ellt sjukbidrag. Broschyren upplyser bl.a. om kollektivavtal och kom-pletterande pensionsförmåner som kan ha betydelse för den enskilde om fråga uppkommer om att ansöka om sjukbidrag. har även begärt att JO skall granska lagligheten av beslutet "att bevilja sjukpenning utan underlag i form av läkarintyg". Försäkrings-kassan vill här understryka att anvisningen inte alls skall uppfattas på det sättet att beslut kan fattas utan medicinskt underlag. I samtliga fall skall det finnas ett läkarutlåtande om hälsotillstånd som styrker nedsatt arbetsförmåga för minst avsevärd tid, dvs . Kassan har alltså inte gett avkall på kravet att det måste finnas ett medicinskt underlag för prövningen av rätten till ersättning. Det som sägs är att kassan inte begär in löpande läkarintyg . Som upplysning kan nämnas att ett läkar-utlåtande på blankett FKF 3200 (se bilaga 3) innehåller mycket mer information än ett sjukskrivningsintyg. pågår en uppföljning och utvärdering av samtliga genom-förda åtgärder med anledning av verksamhetsanalysen. Kassan kommer efter utvärderingen att ta ställning till vad som skall ske framöver. Om det visar sig att det inte längre finns behov av den beslutade prioriteringen kommer anvisningen att upphävas och återgång ske till den ordning som förarbetena ger uttryck för och som även RFV rekommenderar. Ärendet har därefter remitterats till för yttrande. har i yttrande anfört följande. Enligt 16 kap 1 §, 2 st, lagen om allmän försäkring får , om en försäkrad uppbär sjukpenning eller ersättning för sjukhusvård eller rehabiliteringspenning, tillerkänna honom förtidspension. I Allmänt Råd 1997:4, "Förtidspension enligt lagen om allmän försäkring", rekommenderar RFV att utbyte av sjukpenning eller annan ersättning mot sjukbidrag eller förtidspension sker så snart det kan bedömas att den försäkrades arbetsförmåga varaktigt eller för avsevärd tid är nedsatt med minst en fjärdedel. Sjukbidrag bör beviljas om det kan bedömas att arbets-förmågan är nedsatt framåt men inte varaktigt och en arbetslivsinriktad rehabilitering inte är aktuell . Den omständigheten att medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering pågår eller kan komma att behövas utgör inte hinder för utbyte till sjukbidrag. RFV har genom sin uppföljning av försäkringskassorna kunnat konstatera att vissa kassor inte efterlevt verkets rekommendation. Av den anledningen fann verket det nödvändigt att erinra kassorna om vad som uttalats i förarbeten till lagstiftningen samt verkets rekommendationer. Detta skedde genom meddelande Im 1998:008. Med anledning av vad allmänna försäkringskassa yttrat i detta ärende avser RFV att ånyo erinra kassan om gällande lagstiftning och verkets rekommendationer i syfte att säkerställa en likformig tillämpning. har kommenterat remissvar. har därefter meddelat JO att den ifrågavarande anvis-ningen upphört att gälla fr.o.m. . Av remissvar framgår att kassan på grund av ett pressat ekonomiskt läge sett sig tvungen att göra vissa neddragningar i verksamheten. har gjort bedömningen att nedprioriteringen av utbyte av sjukpenning mot sjukbidrag/förtidspension enligt 16 kap. 1 § AFL sjukskrivning skulle medföra att flera arbetsmoment i den totala handläggningsprocessen försvinner. Som har påpekat föreligger ingen lagstadgad skyldighet för kassan att byta ut sjukpenning mot sjukbidrag/förtidspension sjuk-skrivning. Detta bygger endast på uttalanden i lagförarbeten och rekommendationer. har uppenbarligen bedömt att detta därför kunde vara ett lämpligt område att genomföra bespar-ingar på eftersom det lämnar utrymme för en viss flexibilitet i handlägg-ningen. Jag har förståelse för att i det prekära ekonomiska läget var tvungen att se över sin organisation och försöka hitta områden som lämpade sig för besparingar. Det innebär dock inte att jag finner det godtagbart att utfärdar anvisningar vilkas innehåll inte är fören-ligt med uttalanden i förarbetena och som strider mot vad har rekommenderat i frågan. borde enligt min mening i stället ha gjort , i dess egenskap av både tillsynsmyndighet och anslags-fördelande myndighet, uppmärksam på det rådande läget. Den enskilda bör inte - oavsett det ekonomiska läget - handlägga social--försäkringsärenden på ett sätt som inte är förenligt med lagstiftarens intentioner. Sammantaget är jag således kritisk till att utfärdade den ifrågavarande anvisningen, i synnerhet som kassan uppenbarligen inte gjorde tillsynsmyndigheten uppmärksam på förhållandet. Jag överlämnar en kopia av detta beslut till (Social-departementet) och till socialförsäkringsutskottet för kännedom. har inte angivit vilken lagregel som legat till grund för ett beslut (Dnr 1185-1997) I ett klagomålsärende gällande bl.a. läns allmänna för-säk-rings-kas-sa uppmärksammades att kassans socialförsäkringsnämnd i ett beslut inte angivit det rättsliga stödet för beslutet. Beslutet syftade uppenbarligen till att ersätta ett fattat beslut i ett ärende gällande I.A:s rätt till livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF). yttrade sig efter remiss. I remissvaret anförde kassan bl.a. att beslutet borde ha utformats så att det klart framgick att lagstödet för ändringen var 20 kap. 10 a § 2 lagen om allmän försäkring (AFL) jämförd med 8 kap. 12 § LAF. Efter att kort ha redovisat den rättsliga regleringen på området, bl.a. 20 § förvaltningslagen, samt vissa begränsningar i JO:s befogenheter anförde JO Pennlöv i sitt meddelade beslut följande. I socialförsäkringsnämndens beslut av (kassans beslutsmeddelande är utfärdat ) anges inte det rättsliga stödet för avgörandet. har i sitt remissvar beklagat att författningsrummet inte angivits i beslutet och uppgivit att ändringen av socialförsäkringsnämndens beslut grundas på 20 kap. 10 a § 2 AFL. Jag vill understryka vikten av att myndigheterna motiverar sina beslut och att detta görs på ett sådant sätt att de skäl som ligger till grund för deras ställningstaganden anges utförligt och klart. Den eller de föreskrifter som en myndighet grundar ett avgörande på bör - enligt min uppfattning - redovisas. Detta kan - i den mån beslutet bygger på ett författningsrum - ske genom att numret på den tillämpliga paragrafen och författningens nummer och namn i () anges. Ofta torde det dock vara mer värdefullt för parten att få en upplysning om bestämmelsens innehåll. Försäkringskassa har underlåtit att fatta beslut trots att den försäkrade begärt utbetalning enligt 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (Dnr 2882-1996) I en anmälan till JO klagade . bl.a. på att allmänna försäkringskassa trots hans skriftliga begäran inte fattat ett provisoriskt beslut enligt 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) att göra en utbetalning av livränta. Handläggaren på uppgav dock att inte gör utbetalningar enligt 20 kap. 2 a § AFL. Anmälan remitterades till för yttrande särskilt över formen för besked till C.A.H. i anledning av hans yrkande om utbetalning enligt 20 kap. 2 a § AFL. anförde i remissvaret bl.a. följande. När begäran om förskottsutbetalning inkom har i brev svarat att sådan utbetalning inte görs. Något beslut med anledning av begäran har således inte fattats. Detta är klart otillfredsställande och beklagar att så inte skett. Frågan har aktualiserats hos berörda tjänstemän för att förhindra att denna typ av misstag upprepas. JO Pennlöv meddelade beslut i ärendet . Han anförde därvid följande såvitt avser frågan om provisoriskt beslut. I 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring jämfört med 8 kap. 3 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring anges att om det inte utan betydande dröjsmål kan avgöras om rätt till ersättning föreligger, men det finns sannolika skäl för att sådan rätt föreligger, skall besluta att ersättning skall betalas ut med ett skäligt belopp om detta är av väsentlig betydelse för den försäkrade. Av utredningen framgår att inte har meddelat något formellt beslut med anledning av C.A.H:s begäran om förskottsutbetalning av livräntan, utan enbart underrättat honom om att inte skulle göra någon utbetalning. Detta har inneburit att C.A.H. saknat möjlighet att få sin begäran överprövad. underlåtenhet att meddela beslut kan inte undgå kritik från min sida. Det har också framkommit att det inte finns någon kopia av den nämnda underrättelsen bevarad i akt. Även denna brist är värd en anmärkning. Försenade utbetalningar av föräldrapenning (Dnr 612-1997) Med anledning av en anmälan mot läns allmänna försäkringskassa meddelade JO Pennlöv ett beslut med följande innehåll. har anfört bl.a. följande. har varit föräldraledig . När föräldrapenningen skulle betalas ut till henne fanns inte ersättningen på hennes konto. , , ringde hon till och frågade när ersättningen skulle betalas ut. Handläggaren kunde inte ge något besked härom. Veckan innan hade ett stort antal anställda fått sluta. Försäkrings-kassan hade för litet personal för att klara verksamheten och låg efter med utbetalningarna. betalades ersättningen ut. har också tagit ut föräldrapenning, som skulle betalas ut . Den har fortfarande () inte betalats ut. - På grund av att dröjt med att betala ut ersättning har de åsamkats räntekostnader. Muntliga upplysningar har inhämtats från lokalkontoret i , som även gett in en skriftlig redogörelse om vad som förevarit. Härefter har ärendet remitterats till läns allmänna försäkringskassa för yttrande. (direktören ) har inledningsvis hänvisat till en skrivelse från dåvarande chefen för lokalkontoret i , , beträffande dels arbetssituationen på lokalkontoret vid den aktuella tidpunkten, dels de prioriteringar som gjordes när det gällde utbetalning av ersättning. anför i skrivelsen, som är daterad , bl.a. följande. Gävlekontorets ansvarsområde motsvarar kommun. Antal försäkrade mellan bosatta inom kommunen är ca 49 000. Antalet anställda på kontoret är f.n. 116 personer, ca 103 årsarbetare. Kontoret har efter i länet genomförda uppsägningar/omplaceringar förlorat 24 anställda, . Till detta kommer att ytterligare ett antal tillfälligt anställda utbildningsvikarier slutat . Inför, kring och har ett antal regelförändringar påverkat vårt arbete. Jag tänker då bl.a. på bostadsbidragen, de nya underhållsstöden, ändring i regler om sjukpenninggrundande inkomst, ändringar avseende bostadstillägg för pensionärer, förändringar avseende änkepensionerna och omprövning av assistansersättningsärenden. Sammantaget har detta fört med sig att vi har haft och har en mycket ansträngd arbetssituation på kontoret. tvingades jag att beordra övertid för bl.a. de handläggare som arbetade med sjuk- och föräldraförsäkringen. Detta för att vi skulle kunna klara januari månads utbetalning av sjuk- och föräldrapenning till dem som har månadsersättning från . Inför uppsägningarna genomfördes förhandlingar i flera steg. Dessa avsåg geografiska kretsar, turordningskretsar och slutligen enskilda medarbetare. Så snart konsekvenserna av kommande uppsägningar var överblickbara för oss påbörjades i kontorets ledningsgrupp en planering för att möta dessa. Av de 24 som skulle få sluta arbetade merparten helt eller delvis med sjuk- och föräldraförsäkring. Uppsägnings/omplaceringsbesked lämnades till de berörda den 27 och . informerades kvarvarande medarbetare, vid stormöte och i mindre grupper, om dels uppsägningarna, dels planering för framtiden. MBL-förhandling om föreslagna förändringar såväl organisatoriska som omplaceringar av medarbetare inom kontoret genomfördes . arbetade en mindre grupp med omflyttning av arbetsplatser samt omsortering/omfördelning av ärenden. började arbetet inom de nya enheterna. Till en enhet, enhet 1, har all handläggning av föräldra-penning, utbildningsbidrag, KAS och tillfällig föräldrapenning koncentrerats. Utbetalning av sjukpenning har förts över till den grupp som arbetade/arbetar med rehabiliteringsärenden. Den 11-12 respektive genom-fördes utbildning för de "nya" sjukfallshandläggarna. Utöver detta har, med utgångspunkt från tillgänglig produktionsstatistik, tidsredovisning och förändringar inom de olika försäkringsområdena, omfördelning av resurser ägt rum inom kontoret. Detta för att de genomförda resursminskningarna totalt sett ska få minsta möjliga negativa inverkan på vårt arbete och våra resultat. Vår prioritering har varit att de som är helt och hållet beroende av sin inkomst från , dvs. de s.k. långa ersättningsärendena, ska handläggas så att de får sina utbetalningar de datum de har rätt att kräva. Därefter har vi handlagt de s.k. korta ersättningsfallen. Vår ambition är givetvis att klara det av länets styrelse fastställda målet, utbetalning av ersättningen från det att korrekt underlag för utbetalning kommit oss till handa. Enligt genomförda analyser har den genomsnittliga handläggningstiden för avslutade ärenden varit och för . Med utgångspunkt från tidigare erfarenheter kan vi räkna med en fortsatt hög inströmning av s.k. TFP-ärenden ytterligare några månader. De sjunker därefter i antal och en bit in . Andelen ärenden avslutade har minskat från till trots att antalet handlagda ärenden ökade jämfört med månaden innan. Vi kommer även fortsättningsvis att i första hand prioritera de långa ersättningsfallen. Den främsta orsaken till att vi fortfarande har stora balanser inom området är att vi i varje ärende ska utreda och fatta ett nytt beslut om SGI. Våra kunder har rätt att ställa krav om rimliga utbetalningstider. Medarbetarna att få en dräglig arbetssituation. För att leva upp till dessa krav har under senare delen av februari och ytterligare övertidsarbete ägt rum. Ovan redovisade insatser syftar till att, med de förutsättningar som kontoret har att verka under, skapa en stabilitet i organisationen och därmed en hög kvalitet i handläggningen. Avslutningsvis vill jag informera om att jag varit i kontakt med L.W. per telefon och meddelat honom om att jag är beredd att pröva ett eventuellt anspråk på ersättning för kostnader paret drabbats av med anledning av vår hantering av I.H:s ersättningsärende. En förutsättning är att man i så fall inkommer med underlag som visar vilka utgifter man haft. har för egen del anfört i huvudsak följande. I de aktuella ärendena har I.H. Av den försäkran för föräldrapenning som inkom framgår att I.H. önskade föräldrapenning dels för tiden , dels för tiden . Den sista perioden var skriven på blankettens baksida. Av utbetalningsbilden framgår att I.H. erhöll föräldrapenning för perioden och och att utbetalning för tiden var I.H. Av lokalkontorets yttrande framgår att I.H. borde ha erhållit en utbetalning och att hon, när hon tog kontakt med kassan , skulle ha erbjudits utbetalning . inkom med en försäkran för föräldrapenning för tiden . Föräldrapenning utbetalades till L.W. erhållit föräldrapenning i omgångar borde, enligt de prioriteringar som lokalkontoret tvingats göra, utbetalning ha skett vid ordinarie utbetalningsdagar för föräldrapenning. Det betyder att ersättning t.o.m. skulle ha varit I.H.