frsrdg · GM04rr7 · 1999-01-01 00:00:00 — Anpassning och försvarets materielförsörjning 127 Förslag om ett oberoende analysinstitut 128 Finansiering av den inledande anpassningsperioden 128 Det civila försvaret 129 Samordningen av det civila försvaret 129 Överstyrelsens roll bör granskas 129 Sammanfattning av revisorernas överväganden 130 Regeringens redovisning till 130 Myndigheternas redovisning till regeringen 130 Alliansfriheten och internationaliseringen 131 Det civila försvaret 131 Sammanställning av remissinstanser vid remittering av revisorernas rapport /99:4 Anpassningen av totalförsvaret 137 Remissinstanser som har yttrat sig 137 Remissinstanser som har beretts tillfälle att yttra sig men inte lämnat något remissvar 137 Synpunkter på redovisningen av försvarsutgifterna i rapporten 138 Övriga synpunkter som inte berör revisorernas förslag 139 Regeringens redovisning till 140 Krav på redovisning av försvarets utveckling 140 Viktigt med alternativa bedömningar 140 Krav på begriplig redovisning 140 Krav på tydligare resultatredovisning 140 Krav på konsekvensbeskrivning av det civila försvarets förmåga 141 Anpassning och icke-militära hot 141 Kompletterande skrivelse om anpassning 142 Myndigheternas redovisning till regeringen 142 Krav att Försvarsmakten analyserar effekterna Försvarets förmåga och omvärldsanalyser 142 Behov av att ÖCB analyserar relationerna mellan funktionerna 143 Alliansfriheten och internationaliseringen 144 Anpassning och internationella avtal 144 Anpassning och försvarets materielförsörjning 144 Förslag om ett oberoende analysinstitut 144 Finansieringen av den inledande anpassningsperioden 145 Det civila försvaret 146 Samordningen av det civila försvaret 146 Överstyrelsens roll bör granskas 146 Anslaget A 3 Utveckling och investeringar uppgår enligt budgetpropositionen till . Av anslaget går till utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel. av anslaget kanaliseras till forskning och teknikutveckling. används till utveckling och anskaffning av befästningar (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6 Totalförsvar s. 38). Försvarsanslaget för (44 ) har dividerats med antalet hushåll (3 830 037). Kvoten blir per hushåll. Uppgifterna om antalet hushåll har hämtats ur folk- och bostadsräkning (Statistisk årsbok ). Uppgifterna om försvarsanslaget har hämtats ur budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 6 Totalförsvar). Om ej annat uppges är de historiska uppgifterna under denna rubrik hämtade ur , 1966 och , 1985. Försvarsrevisionen var en parlamentariskt sammansatt utredning. Arbetet med utredningen pågick . presenterade försvarsrevisionen sitt betänkande Revision av försvarsväsende (SOU 1923:15). Revisionen föreslog en betydande nedskärning av den befintliga försvarsorganisationen. Den socialdemokratiska regeringen som tillträdde vann vid beslutet om 1925 års försvarsordning majoritet för ytterligare nedskärningar utöver vad revisionen hade föreslagit (1925). Under sex budgetår uppgick försvarskostnaderna till och de samlade statsutgifterna till uttryckt i löpande priser (SOU 1996:130). Inom var dock kritiken hård mot det som betecknades som militär ineffektivitet och slöseri (SOU 1996:130). Lånen omfattades av obligationslån samt mindre andelar statsskuldförbindelser och sparobligationer (Budgetåren 1939/38-1945/46). Fastprisberäkning har gjorts med hjälp av konsumentprisindex (KPI). De statistiska uppgifterna har hämtats ur Statistisk årsbok (statsbudgetens utgifter under Försvarsdepartementet), Budgetprognos 1998:4 och budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1). Försvarsutgifterna för beräknas realt bli lägre än /91. priser motsvarar det en minskning på . Representanterna för i gick ut offentligt och presenterade sina anpassningsideér (DN-debatt ). valde att behålla diskussionen om anpassning inom kommittén. ledamöter, , skrev i en intern promemoria att det fanns starka skäl att försvarsförmågan utgick från en kärnmodell. DN-debatt av moderatledaren . DN-debatt av dåvarande försvarsminister (). Försvarsberedningen tillsattes genom regeringsbeslut (Fo95/84/ESU) med uppgift att utöva parlamentarisk insyn i bl.a. regeringens arbete med att vidta åtgärder inför långsiktiga försvarsbeslut. Riksdagsledamöterna () och () deltog efter inte i beredningens arbete med rapporten i och i världen (Ds 1995:28) som beredningar redovisade . Rohdin och återkom dock till Försvarsberedningen efter det att beslutat om försvarsbeslutets första etapp . Centerpartisten var förordnad som sakkunnig på Försvarsdepartementet 1997. På s. 65 i propositionen (prop. 1995/95:12) angavs att "alla" militära förband skall kunna stå fullt krigsdugliga inom högst . På s. 60 i propositionen står det att "alla väsentliga delar av totalförsvaret" skall kunna utnyttjas med full effekt efter högst . I propositionen ges ingen förklaring till om det föreligger någon skillnad mellan de olika ordvalen. beslutade att den säkerhetspolitiska kontrollstationen skulle flyttas (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). beslutade att den säkerhetspolitiska kontrollstationen skulle flyttas (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269). Regeringen fattade beslut om att tillsätta en kommitté (dir. 1996:111) med uppdrag att se över underrättelsetjänstens uppgifter, ledning och utformning. Se bl.a. ordväxlingen mellan (), (), () och () i debatten års försvarsbeslut (prot. 1996/97:45). och skrev en gemensam reservation i vilken man kritiser-ade regeringen för bristande redovisning och konkretisering när det gällde anpass-ningsprinciperna. () reserverade sig mot att regeringen inte redogjort för hur en krympning av Försvarsmaktens freds- och krigsorganisation skulle gå till. Se bl.a. () anförande i kammaren (prot. 1997/98:41). Uppgifter i detta avsnitt är hämtade ur den öppna källan Anpassning, ett särtryck till Försvarsmaktens budgetunderlag 1998. Exempel på funktioner är Ledning, Underrättelse, Personal, Forskning och teknik (FoT), Försvarsindustri och materielförsörjning osv. , reserverade sig mot utskottsmajoriteten i avvaktan på att regeringen lämnade ett slutligt förslag om ett nytt styrsystem. Seminariet hölls på temat totalförsvarets möjligheter till återtagning och anpassning. Seminariet finns dokumenterat i betänkande 1996/97:FöU1, bilaga 9. är professor i statskunskap vid den statsvetenskapliga institutionen vid . Riksdagspartierna bestämmer själva vilka personer de vill nominera till försvarsberedningen. Arbetet i beredningen leds av regeringens representant. har , ambassadör i Statsrådsberedningen, varit beredningens ordförande. () ersattes av () som är anställd på Moderata samlingspartiets gruppkansli i . (), (), () och () lämnade . Försvarsberedningen är ett organ inom Försvarsdepartementet. Redaktör för debattserien är , ämnessakkunnig på Försvarsberedningens sekretariat. Utgivare är Försvarsdepartementet. Två större ägarförändringar har genomförts . Det brittiska företaget plc. förvärvade samtliga aktier i från AB Incentive. förvärvade British Aerospace plc. av aktierna i från AB Investor (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 6 Totalförsvar). WEAG () är inte traktatfäst och saknar överstatliga inslag. Inom WEAG arbetar deltagande länder för att identifiera möjligheter till samarbete inom områden som utveckling, upphandling och forskning. WEAO () hette tidigare Cell och var en del av WEAG. WEAO är en integrerad del av VEU (Västeuropeiska unionen). Syftet med WEAO är att verka för samarbete inom olika forskningsområden. OCCAR (Organisme Conjoint de Coopération en Matière d Armament) är ett informellt samarbete mellan , , och . Inom samarbetet skall de deltagande länderna driva olika gemensamma försvarsprojekt. Letter of Intent concerning Measures to Facilitate the Restructure of vilket undertecknats av respektive försvarsminister i länderna , , , , och . Om ett svenskt företag är delägare i ett företag lokaliserat i t.ex. skall tysk lag gälla. Om ett företag i exporterar krigsmateriel till t.ex. skall tyska regler gälla för export vidare till tredje land. Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda dessa författningar trädde i kraft . Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan regeringens tillstånd. Försvarsindustriell utlandssamverkan fordrar också tillstånd av regeringen. Det framgår av 7 och 8 §§ i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. bildades efter riksdagsbeslut (prop. 1995/96:31, bet. 1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93). Då sammanfördes dåvarande Krigsmaterielinspektionen (KMI) med den enhet inom som ansvarade för strategisk exportkontroll. Riktlinjerna för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan fastställdes genom ett riksdagsbeslut (prop. 1991/92:174, bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61). Med evolutionär materielprocess avses bl.a. teknikutveckling med hjälp av simulatorer och demonstratorer. Ambitionen är att förbättra samverkan mellan forskning, industri och försvar. Genom integrerade projekt kan utveckling av teknik, taktik m.m. genomföras vid modellförband med hjälp av demonstratorer. Ambitionen är att minska långsiktiga bindningar i materiel och öka förmågan till anpassning. Tre partier motionerar mot systemet med fasta femåriga totalförsvarsplaner: Moderata samlingspartiets partimotion (mot. 1997/98:Fö10), kommittémotion (mot. 1997/98:Fö12) och (mot. 1997/98:Fö16). Treaty on Conventional Armed Forces in Europe. Medlemsländerna i har bl.a. upprättat en militärpolitisk uppförandekod (Code of Conduct on Politico-Military Aspects of Security). Koden som upprättades vid ett toppmöte i ställer bl.a. krav på demokratisk kontroll över försvars-makter. Se bl.a. regeringens utrikesdeklarationer . I betänkandet hade utskottet ändrat på det tidigare neutralitetsbegreppet på tre punkter och fört in orden ". . . militära . . . kunna . . . närområde . . . " Enligt dåvarande statsminister innebar den nya formuleringen att , om vi så ville, kunde vara neutrala i händelse av ett krig i vårt närområde. Det fanns dock ingen automatik som innebar att vi skulle inta en neutral ställning eller hur vi skulle reagera i olika situationer (Wahlbäck 1994). Den omfattande omorganiseringen till en försvarsmyndighet betecknades av borgerliga regeringen (prop. 1992/93:100) som den största omstruktureringen av försvaret och statsförvaltningen i modern tid. Försvarsmakten är största myndighet. Jämförelse gjordes med , , , , , , , , och . Den ekonomiska planeringsramen återfinns inom utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därutöver har ÖCB anvsar för de tre funktionerna Civil ledning, Försörjning med industrivaror och Transporter. Med gränssättande funktion avser ÖCB en funktion vilkens förmåga är viktig för att också andra funktioner skall fungera. Exempel på gränssättande funktioner är Telekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning. FARIT-C (Föreskrifter och allmänna råd för informationsförsörjning inom totalförsvarets civila del).