frsrdg · GM04JO1 · 1999-01-01 00:00:00 — När det gäller själva handläggningen har kontaktat , vilken anlitas som svensk räddningsinstitution enligt , och fått beskedet att denna inte kunde ta hand om sköldpaddorna. samrådde också med den svenska vetenskapliga myndigheten, , innan beslutet om avlivning. Dessa kontakter är i överensstäm-melse med föreskrifterna i , Artikel VIII 4. (b) och (c). Även andra expertutlåtanden har inhämtats. Det som framkommit om handläggning och beslut i ärendet ger mig mot bakgrund av det här sagda inte anledning att uttala någon kritik mot verket eller dess tjänstemän. På grund av den pågående domstolsprövningen uttalar jag mig inte i frågan om avlivningen kan anses ha kränkt rätt. I den allmänna debatten rörande denna sak har framförts kritik mot främst i fler avseenden än de här berörda. Kritiken har gällt sådant som om-händertagandet av sköldpaddorna på flygplatsen, sättet för avlivningen av dem och bedömningen att de i stor utsträckning burit på smitta. Min granskning har inte omfattat frågor av detta slag. Ett ställningstagande i sådana frågor kräver särskild sakkunskap och lämpar sig därför inte för en granskning av JO, vars tillsyn huvud-sakligen är inriktad på de formella delarna av förvaltningsförfarandet. Min granskning av det som förekommit har, sammanfattningsvis, inte omfattat frågan om blivit felaktigt eller annars klandervärt bemött av . Skälet till detta är att dessa frågor är föremål för ställningstagande i domstol. Min huvudsakligen formellt inriktade granskning av vad som i övrigt förekommit har inte gett mig anledning att rikta någon kritik mot . Fråga om dels skyldighet att till nämnd anmäla beslut som fattats med stöd av "vidaredelegation", dels utformning av vitesföreläggande (Dnr 458-1997) I en anmälan till JO framställde klagomål mot i kommun an-gående handläggningen av ett ärende rörande ifrågasatt sanitär olägenhet i en tillhörig fastighet. Enligt anmälan hade två miljöinspektörer agerat felaktigt i bl.a. följande hänseenden. Beslut hade meddelats på nämndens vägnar utan stöd av erforderlig delegation och besluten hade inte anmälts till nämnden. Anmälan remitterades till miljönämnden som anförde bl.a. följande. Yttrande/utredning angående hälsoskyddsärendet i fastigheten 3 med anledning av JO-anmälan Föremålet för JO-anmälan är handläggningen av ett hälsoskyddsärende rörande inomhusmiljön i fastigheten 3. Höken 3 är ett flerbostadshus och omfattas därmed av miljönämndens tillsynsansvar för inomhusmiljön. Fastigheten är känd av miljökonto-ret i hälsoskyddsärenden . Ärendet i korthet samt bemötanden till de olika påståendena en-ligt JO-anmälan: inkom muntliga och skriftliga klagomål på fastigheten bland annat på fukt, mögel, dålig ventilation m m. /- - -/ Inspektioner av miljöinspektör utfördes där uppenbara brister konstaterats och sanitär olägenhet samt risk för sanitär olägen-het har be-dömts föreligga (se inspektionsprotokoll ). /- - -/ /- - -/ Vad gäller påståendet om att delegationsbeslut ej delges miljö-nämnd: Inspektionsprotokollet med meddelade råd och anvisningar (delegationsbeslut) från 1996-03-08 har ej ännu redovisats miljö-nämnden. Detta är ett misstag som måste rättas till. Inspektionsprotokollet/delegationsbeslutet l996-03-08 har legat för bevakning i mil-jönämn-dens be-redning (om avsåg använda lokalerna som bo-städer) och har därför ännu inte redovisats miljönämnden. Beredningen som består av ordförande och vice ordförande, har note-rat delegationsbeslutet vid samtliga beredningsmöten, efter med start vid första beredningssammanträde därefter . Skrivelsen/delegationsbeslutet avses redovisas miljö-nämnden formellt vid miljönämndens sammanträde . Vad beträffar inspektionsprotokollet/delegationsbeslutet har detta redovisats miljönämnden (se bilaga utdrag nämnds-protokoll). Vad gäller påståendet om saknad delegationsrätt: På kommuns miljökontor arbetar en miljöchef och en miljöinspektör där båda har handläggande uppgifter. Av praktiska skäl har miljöchefen muntligen delegerat bland annat möjligheten att lämna råd och anvisningar till miljöinspektör. Enligt fastställd delegationsordning (bilaga) har miljöchefen möjlighe-ten att delegera vidare till inspektör. Enligt delegationsordningen framgår vidare att i miljöchefens frånvaro överförs delegationen i sin helhet från miljöchef till miljöinspektör. /- - -/ I beslut anförde JO Lavin följande. Jag tar till behandling först upp vad som framkommit om behörighet att meddela beslut och vissa därmed sammanhängande frågor. I 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900), KL, föreskrivs att en nämnd får uppdra åt ett utskott, åt en ledamot eller ersättare eller åt en anställd hos kommunen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller viss grupp av ärenden. Visserligen får beslutanderätten i ärenden som rör myndighets-utövning mot enskilda inte delegeras, om ärendena är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt (6 kap. 34 § 3. KL), men ärendena i det nu aktuella fallet kan knappast anses ha varit av sådan beskaffenhet. Beslut som har fattats med stöd av ett sådant uppdrag som anges i 6 kap. 33 § KL skall enligt 6 kap. 35 § KL anmälas till nämnden. Nämnden bestämmer på vilket sätt anmälan skall ske. Något undantag från anmälnings-skyldigheten har inte medgetts. Enligt 6 kap. 37 § KL får en nämnd besluta att en förvaltningschef, som erhållit delegation enligt 6 kap. 33 § KL, ges rätt att vidaredelegera beslutanderätten till en annan anställd inom kommunen. Ett beslut som fattats med stöd av vidaredelegation skall anmälas till förvaltningschefen. Någon lagstadgad skyldighet för dele-gaten eller förvaltningschefen att vidareanmäla beslutet till nämnden föreligger inte, men nämnden bör naturligtvis kunna besluta att så skall ske. Jag anser att beslut som fattats med stöd av vidaredelegation över huvud taget skall anmälas till nämnden; endast härigenom får systemet med delegationsbeslut sammanhang och konsekvens. Förfarandet med anmälan till nämnden är betydelsefullt ur flera aspekter. Genom att delegationsbesluten anmäls får exempelvis nämndens ledamöter information om den verksamhet för vilken nämnden har det övergripande ansvaret. En följd av att sådana beslut inte anmäls kan bli att nämnden förlorar en del av kontrollen över verksamheten. En annan viktig aspekt är kommuninvånarnas möjlighet till insyn i den kommunala beslutsprocessen. Vid nämndens sammanträden skall föras protokoll, innehål-lande bl.a. redovisning över vilka ärenden som handlagts. Protokollen skall juste-ras, och justeringen skall tillkännages på kommunens anslagstavla. Av tillkänna-givandet skall framgå var protokollet finns tillgängligt samt vilken dag det har anslagits. Om ett beslut kan överklagas genom anförande av kommunalbesvär, har det dessutom stor betydelse att protokollen och därmed även de anmälda delega-tionsbesluten tillkännages på detta sätt. Det kan tilläggas att anmälningsplikten enligt 6 kap. 35 § KL föreligger oavsett om ett delegationsbeslut är överklagbart eller inte, likaså oavsett om beslutet kan överklagas medelst förvaltnings- eller kommunalbesvär. Alla delegationsbeslut skall således anmälas. De ifrågavarande besluten har, enligt vad utredningen visar, fattats med stöd av vidaredelegation eller direkt delegation i miljöchefens frånvaro. Några brister avseende delegationsrätten och den därmed sammanhängande formella behörigheten att fatta beslut på nämndens vägnar har inte framkommit. Jag vill emellertid fram-hålla, att förvaltningschefens beslut om vidaredelegation bl.a. av kontrollskäl måste ske skriftligt. Eftersom nämnden har framhållit, att [ifrågavarande delegationsbeslut] skall anmälas till nämnden, och den brist i detta avseende som förelegat nu har avhjälpts, gör jag inget ytterligare uttalande i denna fråga. Jag vill när det gäller beslutet framhålla följande. Beslutet hade följande innehåll: "beslutar, med hänvisning till hälsoskyddslagen § 3 och med stöd av § 14 samma lag att: om lägenheterna i källaren ska användas till bostadsändamål ska de åtgärder vidtas som fordras för att risken för sanitär olägenhet elimineras. Åtgärderna skall utföras , dock se-nast ". Av protokollet i övrigt framgår att ansåg att ventilationen i lägenheterna "verkade --- bristfälliga". Vidare förelåg höga halter av fukt, beskrivna som uppgående till mellan 100 och 140 "enheter". Vilket slags enheter det rörde sig om eller hur många "enheter" som skulle anses godtagbara angavs ej. I en lägenhet förekom också mögel. Beslutet är uppenbarligen avsett att innehålla sådana råd och anvisningar som i allmänhet bör föregå formliga förelägganden eller förbud enligt 18 § hälsoskyddslagen. Av beslutet kan utläsas att miljö- och hälsoskydds-nämnden i fallet ansett att sanitär olägenhet riskerades och att erforderliga åtgärder borde vidtas. Vilka dessa åtgärder närmare bestämt var angavs däremot inte. Nämnden har genom sitt beslut överlåtit på att välja de rätta åtgärderna. Härigenom har nämnden undvikit att ta ställning till den väsentligaste frå-gan i ärendet. För mig framstår det som anmärkningsvärt att nämnden såsom sak-kunnig på området avstår från att precisera vilka åtgärder som borde vidtas. Den skyldighet att ge råd och anvisningar som åvilar nämnden innefattar naturligtvis bl.a. angivandet av erforderliga konkreta åtgärder för att undanröja konstaterade olägenheter. Om en nämnd ser som sin uppgift att endast fastställa om sanitär olä-genhet föreligger eller riskeras, kan man komma att försätta enskilda i helt omöj-liga situationer. Den enskilde kan nödgas vidta den ena kostsamma åtgärden efter den andra utan att erhålla nämn-dens godkännande. Jfr Lavin, Offentligrättsligt vite I, 1978, s. 87 ff. Vidare skall den enskilde genom att följa de råd och anvisningar som avses i 18 § hälsoskyddslagen kunna undvika att bli föremål för ett föreläggande eller ett förbud, vilket kan komma att vara försett med viteshot. Råden och anvisningarna kommer härigenom att utgöra ett försteg till föreläggandet eller förbudet och bör därför ge den enskilde en viss föreställning om vad ett betungande beslut kan komma att innehålla. Det är också viktigt från nämndens synpunkt att formulera råden och anvisningarna på ett sådant sätt att den enskildes eventuella tredska går att fastställa, liksom hans inställning i övrigt till föreskrifterna ifråga. Med anledning av det anförda kan konstateras att beslutet med de ifrågavarande råden och anvisningarna getts en formulering som inte kan accepteras i ett egentligt föreläggande. I rättspraxis anses nämligen sådana abstrakta termer och uttryck, som begagnas i en författningstext, tjäna till föga ledning för adressaten. Rege-ringsrätten brukar således underkänna förelägganden, vilka blott återgett innehållet i författningstexten. Detta har skett i just sådana fall, där föreläggandet inneburit att adressaten skall tillse att sanitär olägenhet inte uppkommer. Se Lavin a.a. s. 85. Från rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt att en adressat klart vet vad han har att göra för att undgå ett vitesföreläggande (såsom i det aktuella fallet) eller utdömandet av förelagt vite eller annan påföljd. En annan sak är att den åtgärd som han ansetts skola vidta senare kan komma att visa sig inte uppnå åsyftat resultat. I så fall kan det bli nödvändigt med nya råd och anvisningar eller ett nytt föreläggande. Vad som är viktigt är dock att adressaten i varje särskilt fall exakt vet vilka åtgär-der han har att vidta. Självfallet ankommer det på nämnden att tillse att före-skrivna åtgärder redan från början är tillräckligt effektiva så att nya råd och an-visningar eller nya förelägganden i allmänhet inte skall behöva utfärdas. Som framgår av det ovan sagda ställer jag mig kritisk till att miljönämnden underlät att i sina råd och anvisningar ange vilka åtgärder som förväntades bli vidtagna av . Kritik mot en skolledning för brister i handläggningen av ett elevvårdsärende; bl.a. fråga om anpassad studiegång (Dnr 3053-1996) inkom med en anmälan till JO mot tjänstemän vid och skolförvaltningen i kommun. redogjorde för en händelse som ägt rum på Sörbyskolan då hennes son , som då gick i årskurs nio, hamnat i bråk med vaktmästaren . Hon redogjorde även för hur skolan hanterat denna händelse och vilka åtgärder som skolan vidtagit. I huvudsak följande anfördes. Bråket fick till följd att polisanmälde och rektorn anmälde till polisen. Rektorn meddelade att inte fick komma till skolan eftersom han hade haft en kniv med sig i skolan. Rektorn var inte intresserad av att höra version av vad som hänt i samband med bråket eller att i övrigt diskutera händelsen. efter bråket hölls ett möte där , , rektorn och skolans syo-konsulent var närvarande. Mötet resulterade i att skulle få anpassad studiegång . I klartext betydde det att skulle stängas av från skolan och få en praoplats i stället. Den sammanlagda avstängningen från skolan blev i slutändan tre och en halv vecka. Mot vaktmästaren vidtogs inga åtgärder. hölls en elevvårdskonferens där , , rektorn, skolområdeschefen , klassföreståndare och syo-konsulenten deltog. föreslog att skulle byta skola vilket både och ansåg som helt otänkbart. Skolledningen hade inte någon lösning på hur skulle ta igen den undervisning han missat under avstängningen. Att han kommit efter togs ingen hänsyn till vilket fick till följd att skolarbetet blev oerhört arbetsamt och psykiskt påfrestande för honom. Efter återkomsten till skolan trakasserades han av en lärare. och föreslog ett möte med vaktmästaren för att kunna lösa det som hänt på ett enkelt sätt. Något initiativ från skolledningen att sammanföra och vaktmästaren togs aldrig. försökte diskutera händelsen med skoldirektören . skrev hon ett brev till honom och redogjorde för vad som hänt samt hur skolledningen hanterat frågan. Något svar på brevet fick hon aldrig. hade hon, och ytterligare en elev från skolan ett möte med . lovade då att ta upp frågan med skolans ledning och därefter höra av sig till . Vid tiden för anmälan till JO hade han ännu inte hört av sig. anser att det bemötande hon och fått av såväl skolledningen som skoldirektören varit kränkande. har blivit totalt tillintetgjord och förnedrad vid mötena med skolledningen. Skolledningen har tagit parti för vaktmästaren, och osanna uppgifter har spridits om och om vad som hänt. har även klagat på att trots löfte inte fick något slutbetyg i slöjd. kompletterade och förtydligade härefter vissa delar av sin anmälan. Hon anförde bl.a. att det brev hon skickat till skickats vidare av honom till . Något svar har hon inte fått. Däremot preliminärbokades ett möte med och . kunde inte gå på mötet och det avbokades därför av henne. dömde för olaga hot mot vaktmästaren. I domen anförde tingsrätten att vaktmästaren vid konfronta-tionen inte hade haft rätt att gripa och hålla fast , som tvärtom i stället hade haft rätt att gå sin väg. När vaktmästaren ändå gjorde det orsakades smärta och ömhet. Utredning och yttrande inhämtades från i kommun. Av remissvaret skulle framgå bl.a. de överväganden som låg till grund för beslutet om anpassad studiegång. Beslutet och protokollet från den elevvårdskonferens som föregått beslutet skulle bifogas remissvaret. Nämnden överlämnade ett yttrande upprättat av skolområdeschefen och grundskolenämndens ordförande . Som handläggare av ärendet angavs . Dagen efter blev jag informerad om vad som hänt. Polisanmälan hade redan gjorts. Stämningen var mycket upprörd på skolan. Beslut om anpassad studiegång (se protokoll) fattades med bakgrund av den rådande situationen på skolan. Det bedömdes vara svårt att närmast efter händelsen åstadkomma en bra utbildningssituation för eleven. SYO-konsulenten gavs i uppdrag att i samråd med elev och förälder ordna en lämplig anpassad studiegång och att uppföljande hålla kontakt med elev och förälder. Beslöts att elevvårdskonferens skulle hållas hos skolområdeschefen med särskilt kallade personer (se protokoll). Konferensens huvudpunkt var hur eleven mådde och hans fortsatta skolgång. Eleven talade själv om att han inte mådde bra och inte ville gå till skolan och inte till sin egen skola. Vi diskuterade då hans fortsatta skolgång och vikten av att gå åk 9 och att möjligheten fanns att gå på annan skola om han inte kunde tänka sig komma tillbaka. Elevens förälder ville dock att han skulle få gå tillbaka till och på så vis få en viss upprättelse. Skolan medverkade till detta och följande bestämdes: * skulle eleven träffa kurator - vilket skedde. * skulle vaktmästaren, eleven och en lärare han hade förtroende för träffas. * var eleven tillbaka i sin klass. hade kurator uppföljande samtal med eleven där han själv uttryckte att allt hade gått bra och kändes bra. Informella samtal med ledning, kurator, och övrig personal hölls därefter och den allmänna meningen var att allt gått bra, att eleven verkade må bra och att ingenting av de som benämnts mobbning, trakasserier eller annat förekommit. Jag bedömde på dessa grunder att situationen var tillfredsställande för eleven och att han inte förlorat någon tid i skolan för att inte kunna erhålla betyg i alla ämnen. Beträffande vad som anförts om det obesvarade brevet anförde följande: Det brev som omtalas och som skulle skickats vidare till mig har aldrig varit i min hand. Brevet var ställt till skoldirektören och sändes aldrig till mig som handläggare. Jag kände inte till brevets innehåll. Enligt skoldirektören hade brevet under olyckliga omständigheter hamnat i fel akt hos honom. Skoldirektören hade samtal med per telefon . Han träffade även mamman och eleven i ett annat möte där mamman begärde avsked av en lärare men där diskussionen istället kom att handla om ärendet kring eleven. Till remissvaret fogades bl.a. följande protokoll: Konferens "inför anpassad studiegång". Protokollet har följande lydelse: Händelsen med vaktmästaren inträffade to 24/8. Handgemäng, knivhot och följande polisanmälan. Undertecknad kontaktade förälder to 24/8 . Bestämdes att stannar hemma fre 25/8 i avvaktan på beslut om anpassad studiegång. Samtal med skolområdeschef om vaktmästarens och elevens situation. Bedömdes att anpassad studiegång är en lämplig åtgärd. Samtal med ledamöter av elevvårdskonferensen och klassföreståndare om anpassad studiegång. Ingen erinran framfördes. Beslut om anpassad studiegång. SYO-konsulent får i uppdrag att i samråd med eleven ordna anpassad studiegång och att uppföljande hålla kontakt med elev och förälder. JO Lavin anförde i beslut bl.a. följande. Händelsen när och skolvaktmästaren kom i bråk har utretts av polis- och åklagarmyndigheter, och har av tingsrätten fällts till ansvar för olaga hot. Vad i sin anmälan anfört om omständigheterna vid själva bråket föranleder därför ingen kommentar av mig. Dagen efter bråket beslutades om anpassad studiegång för . var bestämmelsen i 5 kap. 21 § grundskoleförordningen (1988:655) om anpassad studiegång tillämplig för bl.a. elever i årskurs 9 (se punkten 4 i övergångsbestämmelserna till grundskoleförordningen, 1994:1194). Bestämmelsen hade följande lydelse: Om en elev inte kan få utbildning som i rimlig grad är anpassad efter elevens intressen och förutsättningar, får styrelsen besluta att anpassad studiegång skall anordnas för eleven. Styrelsen ansvarar för att en elev med anpassad studiegång får en utbildning som så långt det är möjligt är likvärdig med övrig utbildning inom skolan. I läroplanen finns närmare föreskrifter om anpassad studiegång. Motsvarande bestämmelse finns i 5 kap. 20 § grundskoleförordningen (1994:1194). I den på motsvarande sätt gällande läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, Lgr 80, anfördes bl.a. följande om anpassad studiegång (s. 55 f): Skolan kan förmodligen inte helt lyckas forma en skolgång, som ger de bästa utvecklingsmöjligheterna för alla barn. Det finns därför en möjlighet att ytterligare anpassa undervisningen för vissa elever genom att frångå timplanen. För elever på högstadiet kan det i enstaka fall också bli fråga om att viss del av utbildningen fullgörs i arbetslivet. Innan skolan genom anpassad studiegång frångår timplanen, bör man alltid pröva om det inte är möjligt att inom ramen för utvidgade temastudier hjälpa elever till meningsfulla studieuppgifter. Elev med anpassad studiegång skall beredas undervisning i vissa grundläggande färdigheter. Denna undervisning kan med fördel utökas i förhållande till timplanen. Beteckningen anpassad studiegång anger, att det skall röra sig om just en studiegång och inte enbart vara en placering på någon arbetsplats. Anpassad studiegång skall därför vara väl planerad. Eleven måste få omfattande hjälp av handledare och lärare. Om på högstadiet en del av utbildningen försiggår på en arbetsplats utanför skolan, skall eleven ha handledare på arbetsplatsen och stöd av skolans personal. Beslut om anpassad studiegång fattas av skolstyrelsen sedan den hört elevvårdskonferensen. - - - Skolstyrelsen har därför möjlighet att delegera beslutanderätten till rektor. Saken har inte kommenterats i styrelsens yttrande, men jag utgår från att rektorn hade styrelsens delegation att fatta beslut om anpassad studiegång. Av utredningen har inte framkommit att skulle ha haft svårigheter i skolarbetet eller att han skulle ha saknat intresse eller förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig undervisningen i årskurs 9. Som grund för beslutet om anpassad studiegång har i stället hänvisats till att stämningen på skolan efter bråk med vaktmästaren varit mycket upprörd och att det bedömdes som svårt att närmast efter händelsen åstadkomma en bra utbildningssituation för . Anpassad studiegång är en stödåtgärd för elever som har svårigheter i skolarbetet och därför behöver särskild hjälp. Ett beslut om anpassad studiegång skall föregås av diskussioner om elevens problem. Vidare skall ett åtgärdsprogram upprättas av vilket det skall framgå vilka mål man vill uppnå och med vilka medel och metoder man skall arbeta för att nå målet. Någon godtagbar grund för beslut om anpassad studiegång för har såvitt utredningen visar inte förelegat. Beslutet har i stället kommit att uppfattas som en avstängning från undervisningen och enligt fått till följd att kommit efter sina kamrater i studierna. Beslutet har således fått helt andra verkningar än vad som är avsikten med ett beslut om anpassad studiegång, där tanken ju är att elevens skolsituation genom själva den anpassade studiegången skall förändras till det bättre. Beslutet brister även i det avseendet att innehållet i den anpassade studiegången inte har angetts. Innehållet i denna var i själva verket inte ens fastställt för beslutets meddelande, utan rektorn har överlåtit åt syo-konsulenten att i samråd med eleven ordna den anpassade studiegången. En sådan beslutsordning är inte godtagbar. har klagat på att inte fick något slutbetyg i slöjd, vilket delvis hade sin upprinnelse i att han förlorat sex lektioner för den "anpassade studiegången". I remissvaret har denna uppgift inte kommen-terats. I stället anges att bedömde att "inte förlorat någon tid i skolan för att inte kunna erhålla betyg i alla ämnen". Hur hon nått fram till denna uppfattning redovisas inte, och inte heller hur frånvaron under sex lektioner faktiskt kom att påverka betyget. Inte heller kommenteras en uppgift av anmälaren att slutbetyget uteblev trots att utfört ett specialarbete som utlovats leda till betyg. I stället skulle läraren ha ångrat sig. I avsaknad av ett närmare bemötande från grundskolenämnden utgår jag från att anmälarens uppgifter är riktiga. Det är givetvis oacceptabelt att en elev undanhålls ett betyg därför att han tvingats till en anpassad studiegång som i realiteten syftar till att få bort honom från skolan eller därför att en lärare frångår en överenskommelse om vad eleven skall göra för att ändå få ett betyg. Ansvaret för vad som förekommit återfaller på skolledningen och ytterst på nämnden, vilken är ansvarig såväl för beslutet om anpassad studiegång som för ledningen av skolverksamheten i stort. Vidare har anfört att det brev hon skrivit till skoldirektören inte har besvarats.