frsrdg · GM04NR1 · 1999-01-01 00:00:00 — frågade vad samarbetsministrarna i och avsåg att göra för att säkerställa den viktiga öst-västliga kommunikations- och transportleden över . delade hans uppfattning att man inte i längden kunde upprätthålla en färjelinje med hjälp av taxfreesystemet. Färjelinjens stora regionalpolitiska betydelse måste i stället avspeglas i de regionalpolitiska stödformerna och i huruvida man skulle prioritera att underhålla färjelinjens ekonomi. Han var optimistisk om att de regionalpolitiskt ansvariga ministrarna skulle komma att lösa frågan tillsammans. På en annan fråga om den var beredd att vidta åtgärder för att trygga Kvarkentrafiken, t.ex. genom ekonomiskt stöd, mot bakgrund av att den finska regeringen sagt sig beredd att ge sitt stöd om den gav sitt stöd, svarade att man mycket noga gick igenom frågan och att han var rätt optimistisk om att detta skulle komma att lösas. ställde en fråga till och samarbetsministrar huruvida de var överens om att det skulle vara en så hög avgift för passage med bil över att man skulle komma att minimera användningen av bron, eller huruvida man var beredd att diskutera en lägre avgift så att man öppnade en broförbindelse som var till för alla medborgare, inte bara för vissa. bekräftade att de ekonomiska förutsättningarna för-ändrats i gynnsam riktning och att man därför kunde ta bort klausulen om en avgift på tur och retur i avtalet mellan regeringarna och öppna för brobolaget att sätta mycket lägre avgifter. Avtalsklausulen var en olämplig, fel-aktig och rigid lösning som bromsade integrationen i . Den danska ministern ansåg däremot att vägavgifterna måste öka i och för att minska bilarnas press på miljön. Avgifterna över såg hon som ett första steg att begränsa utsläppen av koldioxid. ställde mot bakgrund av att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik ligger högt på det nordiska samarbetets agenda frågan om samarbetsministrarna var beredda att verka för att låta försvars- och utrikesministrarna bilda ett nordiskt ministerråd. ansåg att det i första hand var dessa ministrars sak att ändra på formerna för sitt samarbete. ställde en fråga mot bakgrund av att det ryktades att det fanns intresse från dansk sida att med provborrningar söka olja i , hur sakfrågan låg till och huruvida det fördes samtal i frågan mellan berörda länder och i ministerrådet. Ingen av samarbetsministrarna visste något om några sådana planer. - Frågan följdes upp med en skriftlig fråga till . ställde frågan om det fördes några samtal med den nya tyska regeringen för att koordinera insatserna mellan de nordiska länderna och vad gällde EU-utvidgningen samt om det fanns någon gemensam nordisk strategi i frågan. såg optimistiskt på inställ-ning och var övertygad om att man inte skulle tappa tempo i utvidgningen till följd av regeringsskiftet. samarbetsminister var övertygad om att alla nordiska länder stödde utvidgningen av EU till , men diskussionen därom var ännu på teoretisk nivå. Han trodde att man även i de nordiska länderna skulle komma att stöta på motstånd delvis av egoistiska skäl. Sedan fanns inskränkta strömningar i många västeuropeiska länder. Det krävdes ett starkt politiskt ledarskap i EU:s medlemsländer för att driva igenom utvidgningen med tanke på de motkrafter man måste räkna med. Mot bakgrund av att håller på att avveckla sin kärnkraft och att naturgasen kommer att få en viktig roll som övergångsenergi ställdes en fråga vad ministrarna tänkte göra och redan gjort för att naturgasnätet skulle kunna byggas ut inom den nordliga dimensionen i EU. påpekade att det efter president statsbesök i pågick ett intensivt utredningsarbete om möjligheten att dra den gasledning som skulle byggas från via eller om den skulle dras förbi under . Staten skulle dock inte subventionera detta utan det berodde på om energiförbrukarna var beredda att betala tillräckligt mycket. Sedan var det en fråga för den totala energibalansen om man ville ha mer fossila bränslen eller inte. På en fråga huruvida ministerrådet kunde tänka sig att samordna sin varvsstödspolitik så att man kunde sänka varvsstödet till en likartad nivå i alla länder svarade att han instämde i att dagens subventionskarusell mellan de nordiska länderna på detta och andra områden inte borde få förekomma och pekade på den tidigare diskussionen om sjöfartsnäringen som en parallell. ställde mot bakgrund av norska planer på ett skjutfält på Östlandet helt nära den svenska gränsen frågan om den norska regeringen vid beslut därom skulle ta hänsyn till den drabbade befolkningen på svensk sida samt om den svenske samarbetsministern kunde göra så att det norska behovet kunde lösas om det var möjligt att erbjuda övning på svenska skjutfält i stället. Den norska samarbetsministern svarade att tidigare majoritet önskat etablera ett regionskjutfält på Östlandet men att den nya regeringen föreslagit att man inte skulle bygga nya skjutfält utan bruka de möjligheter man hade, eventuellt att utvidga dem. Hon hade gärna sett att det varit möjligt att samarbeta med svenskarna om ett gemensamt övningsfält. tyckte detta verkade vara en bra idé. Han ansåg det svårt att förstå att ett land i ansåg sig behöva fler skjutfält i nuvarande säkerhetspolitiska läge. svarade positivt på en fråga om samarbetsministrarna ville ta ansvar för att det ställdes medel till disposition för ett förslag om att de nordiska rättigheter skulle gå samman kring en gemensam hemsida på Internet. Han menade att det fanns pengar på budgeten och man övervägde hur detta samarbete kunde utvecklas (rek.nr 4/1995). under sessionen besvarade statsrådet en skriftlig fråga om samordning av de humanitära insatserna i närområdet med att inledningsvis instämma i frågeställarens oro över den humanitära situationen i närområden, särskilt de ryska områdena och särskilt utsatta grupper var åldringar, sjuka, handikappade och små barn. Regeringarna var medvetna härom och om vikten av arbetsfördelning. Hjälpen koordinerades bl.a. av Röda korset, och nordiska humanitära samrådsmöten med deltagande av biståndsorganisationer ägde rum . hölls ett särskilt samrådsmöte i om försörjningsläget i . De humanitära insatserna måste kompletteras med åtgärder för att utveckla ekonomi, handel och sociala förhållanden som stödet från EU länge varit inriktat på. Flera nordiska länder planerade ökade insatser för att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling i , bl.a. genom utökat samarbete för uppbyggandet av hållbara och bättre riktade socialförsäkrings- och pensionssystem, för förbättring av barnens situation och folkhälsa. var dock inte en biståndsorganisation, och det hade därför inte varit aktuellt att bygga upp den organisation som skulle krävas för koordinering av direkta humanitära hjälpinsatser. Däremot bistod ministerrådet med kontakter till berörda myndigheter i närområdena och vissa utredningsuppgifter. Debatten i sin helhet återfinns i de tryckta protokollen från sessionen. Presidiet har haft ansvar för att följa upp och genomföra de beslutade förändringarna i rådets arbete. Detta har inneburit omfattande arbete för presidiets ledamöter som aktivt deltagit i arbetet med att få den nya strukturen på plats. höll presidiet ett internt seminarium om . Presidiet diskuterade frågor som den parlamentariska förankringen, presidiets roll i förhållande till utskotten, sessionens utformning och flera initiativ från partigruppernas sida. Presidiet har ansvaret för att samordna rådets arbete i sin helhet och har därför att ta ställning såväl till den egna verksamhetsplanen som till utskottens verksamhetsplaner och budgeten härför. Presidiet har också det övergripande ansvaret för det nordiska informationsarbetet och har haft att ta ställning till en ny gemensam information för och som resulterat i ett samarbetsavtal om gemensam information för det nordiska samarbetets två sekretariat . För informationsarbetet har presidiet tillsatt en särskild arbetsgrupp. Presidiet har ansvaret för samordningen av rådets behandling av Nordiska ministerrådets budget och verksamhetsplan. Även för detta ändamål tillsattes en särskild arbetsgrupp. Härtill kommer presidiets ansvar för allmänna utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Mot denna bakgrund hade presidiet en säkerhetspolitisk diskussion med inledningar av professor och stortingsrepresentant . Inför förberedelserna av temakonferens om miljö tillsatte presidiet en partipolitiskt sammansatt grupp med uppdrag att utarbeta programmet för konferensen och fastställa formerna för genomförandet av konferensen. Den nordliga dimensionen har varit ett högt prioriterat tema på presidiets dagordning. Så t.ex. inleddes presidiets möte med information om "Den nordliga dimensionen i EU" av utrikesrådet . Demokratiutveckling och parlamentarismens villkor är också ett område som prioriterats högt av presidiet. I anslutning till ett möte anordnades ett seminarium om demokratifrågor som resulterat i en rapport om "De nationella parlamentens och parlamentarikernas roll ". Presidiet har bestått av tretton medlemmar. har fram till valet företrätts av Per , och . Svenska representanter i presidiet är nu , som också är president, och . Presidiet höll tio möten . I anslutning till rådets session mötte presidiet de nordiska statsministrarna. Huvudfrågor vid överläggningarna var FN:s utveckling och det nordiska samarbetet, och , Regionalt samarbete i och Effektivisering och koncentration av det nordiska samarbetet. Vid samma tillfälle hölls också ett möte mellan presidiet och de nordiska utrikesministrarna. Det var de nordiska utrikesministrarna som tagit initiativ till en dialog i utrikespolitiska frågor med . bakgrund av att utrikes- och säkerhetspolitiska frågor etablerat sig som ett viktigt sakområde för arbete. Frågor som togs upp på mötet var bl.a. Nordiskt samarbete inom utrikespolitikens ram, , Den nordliga dimensionen och mötet mellan och . Presidiet har också vid ett antal möten träffat de nordiska samarbetsministrarna för att bl.a. diskutera den nordiska budgetproceduren, ordförandeprogrammet och utvärdering av rådets session. I ett medlemsförslag väckt av mittengruppen i föreslogs att den samiska befolkningen blir fullvärdiga medlemmar och beviljas tillräckliga resurser för att kunna utveckla det politiska arbetet inom . Presidiet som hade haft att bereda frågan föreslog i sitt betänkande att rådet inte skulle företa sig något med anledning av medlemsförslaget. Presidiet hänvisade till tidigare gjord utredning och konstaterade att samerna hade observatörsstatus i rådet med yttranderätt i generaldebatten. Vid sessionen beslöt dock rådet på förslag av presidiet att återremittera ärendet för vidare beredning till presidiet. En medlem i den vänstersocialistiska gruppen hade föreslagit att skulle rekommendera att koordinera de nordiska ländernas politik när det gäller handelssanktioner, att arbeta för en revision av sanktioner beslutade av FN så att de i minsta möjliga grad drabbar civilbefolkningen samt att motarbeta de långvariga handelsrestriktioner som införts av enskilda länder mot andra. presidium beslöt att rekommendera rådet att inte företa sig något med anledning av medlemsförslaget men underströk i sitt betänkande att det fanns skäl för de nordiska ländernas regeringar, i första hand utrikes- och utrikeshandelsministrarna, att samråda om mer principiella riktlinjer för regeringarnas ställningstagande i främst FN och EU när det gäller sanktionsfrågor. Presidiet delade också uppfattningen att man inom FN bör arbeta för att eventuella sanktionsåtgärder i så liten grad som möjligt förorsakar lidande för civilbefolkningen i de berörda länderna. Dock bör besluten tas inom nuvarande FN-stadga. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. Den vänstersocialistiska gruppen hade föreslagit att skulle rekommendera att verka för att traktatsfästs som kärnvapenfri zon, att ett arbete igångsätts på att utvidga zonen också till , , och samt att utreda under vilka förutsättningar den också av omfattade idén om en kärnvapenfri "korridor" genom östra kunde skapas. Presidiet föreslog i sitt betänkande att rådet inte skulle företa sig något med anledning av förslaget. I sitt betänkande konstaterar presidiet att de nordiska länderna valt olika säkerhetspolitiska lösningar och att ömsesidig respekt för dessa vägval måste vara utgångspunkten för det säkerhetspolitis ka samarbetet i . Vidare måste enligt presidiet frågan om en nordisk kärnvapenfri zon ses i ett bredare europeiskt sammanhang varför frågan om en traktatfäst kärnvapenfri zon saknar aktualitet. Rådet beslöt i enlighet med presidiets förslag. Den vänstersocialistiska gruppen hade väckt ett medlemsförslag om (Multilateral Agreement on Investment). Inledningsvis pekar förslagsställarna på bristen på öppenhet och offentlig debatt i samband med förhandlingarna om internationella avtal i allmänhet och i synnerhet. Vidare uttrycks oro för hur det tänkta avtalet skulle påverka t.ex. miljöskyddet, arbetarskyddet, socialförsäkringarna, kulturen och förhållandet mellan den rika världen och utvecklingsländerna. I medlemsförslaget anförs också att även om det antal stater som deltar i förhandlingarna är begränsat är det tänkt att skall bli globalt varför förhandlingarna borde föras i en större krets av stater än enbart de som är medlemmar i . Presidiet uttalade i sitt betänkande att man såg det som en klar fördel om ett multilateralt investeringsavtal kan komma till stånd, särskilt om avtalet kan etableras mellan en bredare krets av länder än medlemmar. Dessutom måste det ställas krav på hur utformas. Investerarnas önskemål om ett klart och stabilt internationellt regelverk är enligt presidiet berättigat. Ett sånt regelverk måste dock etableras under hänsynstagande till andra viktiga samhällsintressen och får inte hindra eller försvåra ett fortsatt internationellt samarbete på sådana områden. På förslag av presidiet beslöt rådet att anta en rekommendation (nr 4) till de nordiska ländernas regeringar om . Budgeten för det nordiska samarbetet 1999 Budgeten uppgår till . Enligt artikel 64 i överenskommelsen mellan , , , och () skall lägga fram sitt förslag till budget för som har att yttra sig däröver. kan föreslå förändrade prioriteringar inom den av angivna finansiella ramen. Om inte synnerliga skäl kan anföras skall ministerrådet följa rådets rekommendationer när det gäller budgetdispositionerna inom den angivna ramen. Vid behandlingen av budgetförslag har på ett tidigt stadium kunnat ta del i budgetprocessen. En nyordning har införts så att rådets presidium redan innan budgetdirektiven antas har haft möjlighet att föra en dialog med . Ett sådant möte mellan företrädare för rådet och ministerrådet ägde rum i . Presidiet valde även detta år att tillsätta en särskild arbetsgrupp för att förbereda rådets betänkande över budgeten. Diskussioner för att ytterligare förbättra budgetprocessen pågår fortlöpande. Diskussioner om budgetförslaget förs såväl i rådets fyra partigrupper som i rådets tre utskott. Den tidigare nämnda arbetsgruppen har därefter till uppgift att sammanställa rådets synpunkter i ett betänkande. Den slutliga behandlingen skedde på rådets session i då rådet antog en rekommendation (nr 3) om budgeten för det nordiska samarbetet. Den konservativa gruppen hade fogat en reservation till betänkandet med innebörden att ytterligare nedskärningar skulle göras på om rådena livsmedelssektorn, för kvinno- och könsforskning, bygg- och bostadssektorn samt Nordisk Industrifond. Reducering på 4,1 miljoner skulle användas för ökade satsningar i närområden. Områden som särskilt prioriteras är , barn och unga, film och medier, språksamarbete, energi- och miljösamarbete, samarbetet i närområdena samt livsmedels- och konsumentpolitiska frågor. genomför en konferens om ett aktuellt tema. konferens handlade om miljön i inför 2000-talet och ägde rum i . Målsättningen var att försöka tydliggöra och väcka debatt om de omfattande samhällsförändringar som krävs för att göra de nordiska länderna miljömässigt bärkraftiga såväl ur nordiskt/regionalt som globalt perspektiv. Avsikten var också att väcka förståelse för behovet av internationellt samarbete om miljöfrågorna. Konferensen skulle också vara ett första steg för att påvisa vilka åtgärder som krävs av de nordiska ländernas regeringar för att åstadkomma reella förändringar för en bättre miljö. Den svenska delegationen har i skrivelse till rådets presidium understrukit vikten av att konferensens resultat så snabbt som möjligt följs upp och därvid särskilt pekat på miljöoptimering i energisamarbetet och som instrument för bärkraftig utveckling i och dess närområden. Miljöfrågor är fortsatt ett högt prioriterat samarbetsområde såväl inom som i andra internationella forum där gemensamt kan nå bättre resultat än om man agerar var för sig. Presidiet har upprätthållit kontakter med europeiska organisationer och parlamentariska organ i närområden. besökte presidiet och möte då president samt representanter för och dess generalsekreterare . Mötets syfte var främst att informera om respektive organisations verksamhet men också att diskutera viktiga politiska sakfrågor som demokrati- och miljöfrågor. Till rådets sommarmöte hade EU-kommissionären inbjudits i ett gemensamt möte för rådets olika organ. informerade om EU-frågor med tonvikten lagd på de områden hon själv ansvarar för inom kommissionen. Presidiets möte inleddes med att ambassadör redovisade erfarenheter och slutsatser av sitt arbete som FN-representant i f.d. . Med utgångspunkt från detta diskuterade presidiet konfliktförebyggande, fredsfrämjande och fredsbevarande arbete och möjligheterna till nordiskt samarbete i sådana sammanhang. Vid presidiets Göteborgsmöte ägde ett möte rum med Baltiska församlingens presidium. Frågor som diskuterades var demokratiutveckling i , barnens situation, kriminaliteten i våra närområden, energi- och miljöfrågor samt EU-utvidgningen. Avslutningsvis diskuterades också möjligheten att hålla ett gemensamt nordiskt-baltiskt möte . Resultatet av dessa diskussioner blev ett gemensamt möte i som på dagordningen bl.a. hade frågor som den nordliga dimensionen, säkerhetspolitiken i och bekämpande av brottslighet. Representanter för och har deltagit i respektive organisationers sessioner. En parlamentarisk stipendieordning har gjort det möjligt för parlamentariker i närområden att bekanta sig med det nordiska samarbetet och arbetsformerna i de nordiska parlamenten och samhällena.Under 1998 har ett trettiotal parlamentariker från , , och deltagit i stipendieprogram. Viktiga teman för stipendieprogrammen har varit barnens situation i och dess närområden samt demokratiutveckling och mänskliga rättigheter. har gemensamma seminarier för och arrangerats. Den 7:e parlamentariska , som liksom tidigare förberetts av en referensgrupp där en representant för presidium ingår, hölls i . Konferensen hade arrangerats av ett delstatsparlament. I konferensen deltog parlamentariker från elva länder. På dagordningen fanns bl.a. krav på större inflytande över regeringarnas agerande i Östersjöfrågor. Som tema konferens har nämnts miljöfrågor. Budgeten för uppgår till . Det gemensamma sekretariatet är beläget i och har ett tjugotal anställda. Ländernas betalningsandel fastställs enligt en särskild fördelningsnyckel som baserar sig på ländernas andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Enligt fördelningsnyckeln är betalningsandel . Svenska medlemmar fram till valet var , , , (vice ordförande), och . valdes till medlemmar , , (vice ordförande), , , och . arbetsområde täcker i princip delar av alla de traditionella samarbetsområden som arbetat med, dvs. fri rörlighet, kultur, utbildning/forskning, social trygghet, jämställdhet, nordiskt regionalt och gränsregionalt samarbete samt medborgarfrågor. Utskottet har sammanträtt åtta gånger. Seminarium om den nordiska välfärden anordnade i samband med konferens, Intergovernmental Conference on Cultural Policies for Development, the 1998 i , ett seminarium i om den nordiska välfärden. hade beslutat under session i att hålla ett internt seminarium om välfärd i . Beslutet grundade sig på ett förslag från utskottets arbetsgrupp om den nordiska välfärdsmodellen som levererade sin rapport . Seminariets deltagare, utöver , var medlemmar av parlamentens "välfärdsutskott". Seminariet var öppet för medierna. Seminariet fokuserade på tre omfattande frågor i välfärdspolitiken: social omsorg, sociala försäkringar och arbetsmarknad. De flesta var eniga om att den nordiska välfärdsmodellen skulle bevaras och det var seminariets utgångspunkt. De flesta var också eniga om att utvecklingen krävde förändringar. presenterade rapporten Den nordiske velfærdsmodel och från presenterade rapporten Den nordiske velfærdssamfund. , talade om "Finns det någon framtid för offentlig finansierad service?" och professor anförande behandlade "Hur har vi råd med värdighet och mänsklig värme i vården?". Utskottsråd inlägg behandlade "Vårt framtida socialförsäkringssystem" och professor anförande löd "Vad gör vi av alla våra pengar?". Lektor talade om "Framtidens arbetsmarknad". "Så kommer vi vidare" var titeln på det avslutande anförandet av statsrådet . Kulturseminarium "Embracing Diversity: Nordic Culture in the Global Mosaic" hölls - också i samband med stora kulturkonferens - ett kulturseminarium "Embracing Diversity: Nordic Culture in the Global Mosaic" i , som bl.a. behandlade följande frågeställningar:Hur ser vår gemensamma historia ut? Hur ser vår gemensamma historia ut? Vilka nationella särdrag och samnordiska egenheter kan vi urskilja? Demokratiska traditioner, folkrörelsetraditioner? Välfärdsstaten som gemensamt samnordiskt projekt? Hur ser ekonomin ut ? Integration - eller blickar vi alla mot EU? Hur ser nordisk kultur ut på filmens, musikens, litteraturens, teaterns områden? Finns en gemensam nordisk kultur eller finns det bara en gemensam nordisk kulturpolitik? Fungerar de samnordiska stödordningarna? Vad särskiljer oss i ? Hur ser vi i på "hotet" från de mäktiga mediekonglomeraten, den amerikanska dominansen på filmområdet, bokmarknadens "bäst-sellerism", IT som löfte eller hot? Är ett öppet kulturellt samhälle eller slutet? Förutom parlamentarikerna deltog bl.a. , , historikerna . Dessutom deltog bl.a. och . Seminariet leddes av och . gjorde en del av medlemmar en studieresa till . Syftet med besöket var att knyta bestående kontakter till och , att skapa sig en bild av de saker som är aktuella inom EU och som ligger inom sakområde, att samla fakta om den europeiska verksamheten inom i synnerhet kultur, medier, barn och ungdom, upphovsrätt och de europeiska fonderna samt även utbildning och forskning samt att profilera konkreta politiska nordiska sakområden. Programmet bestod i stort sett av besök på kommissionen , i samt besök hos det svenska Hans Sand . tillsatte två arbetsgrupper. Arbetsgruppen om ny strategi för det nordiska samarbetet inom området barn och unga inledde sitt arbete och beräknas vara klar till . Svenska medlemmar i arbetsgruppen är och . Arbetsgruppen hade två möten . Syftet med arbetsgruppen är att till utskottet ge en samlad bild av barns och ungas möjligheter och svårigheter i de nordiska länderna inför och efter årtusenskiftet, att till utskottet komma med förslag till riktlinjer för det nordiska samarbetet i relation till barn och unga; speciellt inför att en ny barn- och ungdomshandlingsplan skall träda 2001. Arbetsgruppen om frivillighetens betydelse och villkor tillsattes och skall lägga fram sina förslag till till . Svenska medlemmar i arbetsgruppen är och . att kartlägga de villkor (utmaningar och möjligheter) frivilligorganisationerna arbetar under samt att anslå betydelsen av frivilligorganisationernas insatser i de nordiska samhällena, att identifiera viktiga nordiska problemställningar i relation till frivilligsektorn samt att komma med förslag till gemensamma nordiska insatser. Att komma med förslag till hur en ökad insats på frivilligsektorn i