frsrdg · GM04ER1 · 1999-01-01 00:00:00 — Debatten resulterade i en rekommendation som uttrycker solidaritet med våldets offer. uppmanades att fördöma våldet och undersöka möjligheterna att bidra till EU:s initiativ i området. Vid den andra delsessionen beslutade församlingen om en extrainsatt debatt om den senaste utvecklingen i och situationen i Kosovo (dok. 8082, 8037, rek. Två parlamentariker från deltog i sessionen. I rekommendationen sades beträffande medlemskapsansökan att denna endast kan beaktas om principer och det internationella samfundets krav uppfylls. uppmanades att besluta om uppföljning av medlemskapsansökan i ljuset av framsteg från den jugoslaviska sidan, särskilt beträffande Kosovo. Vid aprilsessionen debatterade parlamentarikerförsamlingen en rapport om omdaning av FN (dok. 8052, rek. Rapporten betonade behovet av en starkare parlamentarisk dimension i FN för att förstärka FN:s demokratiska legitimitet. uppmanades att undersöka möjligheter till ökat samarbete mellan och FN. underströk i ett inlägg att riksdagsledamöternas aktiva engagemang i FN-arbetet som delegater är en styrka i utrikespolitik. Parlamentarikerna har en viktig roll att spela när det gäller att förmedla kunskaper vidare till allmänheten i sina valkretsar och att stimulera till en debatt om FN. har all anledning att förstärka sina relationer med FN, framhöll . Vid den andra delsessionen debatterades även relationerna med EU (uppföljning av Amsterdamfördraget) (dok. 8051, rek. Rapporten föreslog ökat samarbete mellan EU:s och olika organ, särskilt mellan och parlamentarikerförsamlingen. Amsterdamfördraget medförde utökade befogenheter för unionen rörande bl.a. mänskliga rättigheter. Detta innebär att i i viss mån kommer att kunna avgöra mål rörande mänskliga rättigheter. Därmed förelåg, enligt församlingen, risk för att motsägelsefull praxis mellan domstolen i och domstolen i utvecklas. För undvikande av detta föreslogs att frågan om EU-anslutning till borde aktualiseras på nytt efter Amsterdamfördragets ikraftträdande. roll i förberedelsen av kandidatländerna för att uppfylla unionens krav på bl.a. det rättsliga området. Vid den tredje delsessionen togs återigen beslut om en extrainsatt debatt om krisen i Kosovo och situationen i (rek. Rapporten klargjorde att grundförutsättningen för lösningen av krisen var ett eldupphör och återupptagande av dialog. De jugoslaviska myndigheterna och president bar huvudansvaret för upptrappningen av våldet. Församlingens debatt fokuserade på situationen i Kosovo. Rekommendationen uteslöt inte användandet av militära medel, om de jugoslaviska myndigheterna inte skulle följa de krav som ställts på dem. uppmanades upphöra med våldsanvändningen mot civilbefolkningen i , att släppa in internationella observatörer och att genomföra demokratiska reformer. Även deltog jugoslaviska representanter i debatten. De protesterade mot formuleringen om etnisk rensning i Kosovo; problemet var separatism och terrorism från de albanska partierna. Vid den fjärde delsessionen debatterades och antogs en rekommendation om inrättande av en europeisk uppförandekod för vapenhandel (dok. 8188, rek. gjorde ett inlägg på socialistgruppens vägnar. Han redogjorde bl.a. för öppenheten i det svenska systemet. I det svenska vapen-exportrådet har parlamentarikerna en viktig roll när det gäller t.ex. att tolka EU:s nya uppförandekod för vapenhandel och att formulera politiska riktlinjer för vapenexport. Öppenheten ökar även genom regeringens årsredovisning om vapenexporten. varnade för spridningen av lättare vapen och den förödande användningen av barnsoldater. Även vid den fjärde delsessionen beslöt församlingen om en extrainsatt debatt om krisen i Kosovo och situationen i (dok. 8204, 8210, rek. eldupphör, tillbakadragande av de serbiska säkerhetsstyrkorna och omedelbar avväpning av kosovoalbanska grupper samt återupptagande av en dialog ansågs vara grundförutsättningar för en hållbar lösning av krisen. Starkt stöd uttrycktes för den resolution angående Kosovokrisen som antagit dagen före församlingens debatt. I motsats till tidigare deltog inga jugoslaviska företrädare i sessionen. Församlingen rekommenderade ministerkommittén att anordna en internationell konferens om Kosovos framtida status, med deltagande av alla intresserade parter, regeringar och berörda internationella organisationer. Vid den fjärde delsessionen debatterade församlingen övergripande politik: och (dok. 8187, rek. samtliga 40 medlemsländer är medlemmar i . Organisationernas verksamhet grundas på samma värderingar och principer beträffande stabilitet och säkerhet. De akuta kriserna bl.a. i Kosovo och samt valövervakning i många länder har visat att i samarbete med andra internationella organisationer kan bidra till en positiv utveckling. 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter Vid den första delsessionen debatterades en rapport om åtagande att införa moratorium på verkställighet av dödsstraff och avskaffande av dödsstraff (dok. 7974, res. Församlingen hade behandlat dödsstraffets avskaffande i både 1996 och 1997. Flera avrättningar hade rapporterats i . I resolutionen påpekades att vid inträdet i åtog sig att införa ett moratorium på dödsstraff. kritiserades för det sätt på vilket landet hemlighöll information om avrättningar och om fångar som blivit dömda till dödsstraff. Resolutionen tog också upp förhållandena i fängelser. Församlingen förbehöll sig rätten att överväga godkännandet av den ukrainska delegationens fullmakter vid kommande möten till dess man erhållit obestridliga bevis på att ett moratorium i fråga om dödsstraff införts. Vid den tredje delsessionen antog församlingen ett yttrande om utkastet till en straffrättskonvention om korruption (dok. Församlingen stödde upprättandet av en straffrättslig konvention för bekämpandet av korruption, liksom inrättandet av partsavtalet GRECO (Group of States Against Corruption) som skall ansvara för övervakningen av genomförandet av de 20 principerna om bekämpande av korruption. höll ett anförande på socialistgruppens vägnar, i vilket han underströk att korruption kunde underminera förtroendet för demokratiska institutioner, kränka de mänskliga rättigheterna och äventyra rättsstatens principer. Vidare påpekade han att det var angeläget att finansieringen av GRECO säkerställdes i enlighet med handlingsplanen från toppmötet . Vid junisessionen debatterades rätten till privatliv (dok. 8130, res. Debatten behandlade frågan om huruvida man kan etablera en balans mellan det berättigade kravet på skydd för individens privatliv och kravet på yttrandefrihet och pressfrihet. gjorde ett inlägg i debatten. Han fick församlingens stöd för en ordning som överensstämmer med den som finns i . Han föreslog att medierna i medlemsländerna bör uppmuntras att utarbeta sina egna riktlinjer för publicering och också sätta upp institutioner dit medborgarna kan vända sig med sina klagomål och med begäran om att rättelse skall publiceras. Vid den fjärde delsessionen debatterades värnpliktigas mänskliga rättigheter (dok. 7979, res. Debatten i denna fråga handlade om värnpliktigas rätt till medinflytande och rätt att organisera sig. upplyste församlingen om hur den svenska föreningsfriheten är ett naturligt inslag i det svenska värnpliktssystemet. var rapportör för det juridiska utskottet beträffande baltiska staters tidigare ambassader i några av medlemsländer (dok. 8176, rek. Utskottet rekommenderade att de fyra ifrågavarande fastigheterna i och överlämnades till de rättmätiga ägarna, nämligen , och . 4.4 Ekonomi och utveckling Vid den första delsessionen uppmärksammades den ekonomiska brottslighetens hot mot (doc. 7971, res. Den ökade förekomsten av penningtvätt och korruption kräver gemensamma internationella insatser. Det föreslogs att ett särskilt övervakningsorgan inom skulle inrättas. betonade behovet av intensifierat samarbete staterna emellan för att tackla problemen med ekonomisk brottslighet. Han föreslog att auktoriserade revisorer som arbetar i företag bör ha skyldighet att rapportera till polisen om de ekonomiska brott som framkommer vid revision. Vid den andra delsessionen debatterades en rapport om riskerna med asbest för arbetare och miljön (dok. 8015, rek. konstaterade att användningen av asbest har minskat betydligt i tack vare information om dess hälsorisker. Det har varit en mödosam process att genom lagstiftning, kontrollmekanismer och informationskampanjer komma så långt. Vid den tredje delsessionen debatterades japansk ekonomi i ett sydostasiatiskt och i ett globalt sammanhang (doc. 8043, res. De reformer hade genomfört för att lösa den allvarliga ekonomiska krisen, särskilt åtgärder för att underlätta konkurrens, öppenhet och utländska investeringar, välkomnades. Ekonomiska kontakter mellan och är viktiga och måste utvidgas för att främja det fortsatta ekonomiska reformarbetet. var rapportör för ekonomi- och utvecklingsutskottet i debatten om sociala utvecklingsfond; verksamhet och framtidsutsikter (dok. 8128, rek. 1378) vid junisessionen. Hon påpekade att fonden fyller en viktig funktion. Den är inte en bank, utan har en social uppgift. Fondens kapital måste utökas liksom samarbetet med andra finansieringsinstitut. Calner påminde om att många projekt förhalas på grund av brister i mottagarlandets administrativa system. 4.5 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor Vid den första delsessionen diskuterade församlingen europeiska sociala stadgans framtid (dok. 7980, rek. Parlamentarikerförsamlingen framhöll att sociala stadgan på ett effektivt sätt garanterar sociala och medborgerliga rättigheter i en värld som karaktäriseras av förändring. Rapporten underströk behovet av att flera stater ratificerar stadgan. Endast 21 av 40 medlemsstater har ratificerat sociala stadgan. I rapporten om kampen mot social utslagning och stärkandet av social samhörighet i (dok. 7981, rek. 1355) uppmärksammades allvarliga sociala problem i medlemsländerna. Antalet medborgare som lever i fattigdom har ökat dramatiskt i . Parlamentarikerförsamlingen uppmanade medlemsländernas regeringar att ge sociala rättigheter samma status som mänskliga rättigheter. Församlingen rekommenderade regeringarna att vidta aktiva åtgärder inom husbyggande, utbildning och sjukvård. Vid den andra delsessionen debatterades misshandel och försummelse av barn (dok. 8041, rek. Parlamentarikerförsamlingen föreslog att barn bör ges juridiskt och socialt skydd mot pedofili, prostitution och adoptionsmissbruk. Församlingen föreslog också att ett internationellt register upprättas över personer som dömts för brott mot barn. Registret, som skulle föras av , skulle kunna hindra den som dömts för brott mot barn att få ett arbete som utsätter barn för risker. uppmanades att etablera ett effektivt juridiskt samarbete i denna fråga mellan medlemsstaterna. underströk att det är viktigt att kriminalisera tillverkning av pornografiska bilder på barn, liksom distribution av sådana bilder. Han redogjorde för svensk lagstiftning som gör det olagligt att inneha pornografiska bilder på barn. Han krävde åtgärder från medlemsstater för att skydda unga flickor mot könsstympning. 4.6 Kultur och utbildning I debatten om minoriteters tillgång till högre utbildning (dok. 7888, rek. 1353) redogjorde för hur arbetet i fortskrider beträffande ratificering av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och om historiska minoritetsspråk. Frågan har utretts. En ratificering skulle innebära att markerar sin mångkulturella historia där nationella minoriteter länge haft en egen roll. Vid den fjärde delsessionen debatterades hotade uraliska minoritetskulturer (dok. 8126, res. Församlingen vädjade till de ryska myndigheterna att skydda minoriteter i . Den ryska lagstiftningen stödjer språkliga och kulturella minoriteter och jämställer dem med rysk kultur och språk. Den ekonomiska krisen i hotar dock många mindre befolkningsgruppers språk och kultur i . 4.7 Naturvetenskap och teknik Vid den tredje delsessionen debatterade parlamentarikerförsamlingen grund-utbildning i naturvetenskap och teknik (dok. 8122, rek. Det informationstekniska genombrottet har grundligt förändrat samhället. Behovet av kunskaper i naturvetenskap och teknik har ökat. Att lära sig hitta i informationsflödet är viktigt. Den nya tekniken ställer skolor, lärare och beslutsfattare inför svåra uppgifter när det gäller att finna lämpliga undervisningsmetoder. FN:s internationella år för världshaven medförde att havsmiljöfrågor behandlades av flera utskott. En rapport om framtida utmaningar inom europeisk havsforskning (dok. 8164, res. 1168) debatterades vid den fjärde delsessionen. Grundandet av ett europeiskt centrum för havsforskning skulle innebära ett viktigt instrument för att främja samarbete mellan olika forskningsinstitut, sjöfartsnäring och politiska beslutsfattare. var rapportör för utskottet för naturvetenskap och teknik beträffande energisamarbete i (dok. 8168, res. Rapporten underströk att ökade infrastrukturinvesteringar krävs för en effektivare energianvändning i . Användningen av naturgas bör prioriteras och ersätta olja och kol vid elproduktion. fönybara energikällor och energisnål teknik. Det är särskilt viktigt att samarbeta om säkerhet i kärnkraftverken. 4.8 Miljö, regionalplanering, lokal förvaltning En straffrättslig konvention till skydd för miljön (dok. 8133) behandlades av parlamentarikerförsamlingen vid den tredje delsessionen . Konventionen trädde i kraft . Havsmiljöfrågor engagerade även utskottet för miljövård, regionalplanering och kommunala frågor. Vid den fjärde delsessionen debatterade parlamentarikerförsamlingen oceanerna: tillståndet för den miljön och nya trender inom internationell havsrätt (dok. 8177, rek. Ökande urbanisering och skogsavverkning var enligt rapporten de största hoten för ekosystemen i kustområdena. För att effektivt skydda havsmiljön krävs att den internationella rättens föreskrifter följs. 4.9 Befolknings- och flyktingfrågor Vid den första delsessionen debatterade församlingen : flyktingars och tvångsförflyttade personers återvändande (dok. 7972, rek. Debatten avslutades med rekommendationer inriktade bl.a. på krav om ökad medverkan från bosnisk sida för att underlätta för flyktingar att återvända. Dialog mellan de politiska grupperna krävs enligt föreskrifter. FN:s flyktingkommissarie deltog i debatten. Hon sade att 40 multi-etniska städer kommer att finnas vid årets utgång i . Dessa prioriteras i det humanitära biståndet. En rapport om UNHCR:s verksamhet (dok. 7972, rek. 1356) debatterades vid samma tillfälle. UNHCR:s verksamhet omfattar 23 miljoner flyktingar i hela världen. UNHCR:s insatser prisades. poängterades behovet av politiska åtgärder som förhindrar flyktingvågor och tvångsförflyttningar. Migrationsfrågor var på dagordningen även vid den andra delsessionen. Utgångspunkt för debatten var en rapport om () aktiviteter 1994-1997 (dok. 8053, rek. Generaldirektör . redogjorde för organisationens arbete för flyktingar och tvångsförflyttade personer, särskilt i länder som drabbats hårt vid kommunistblockets kollaps . I debatten om den humanitära situationen för kurdiska flyktingar och tvångsförflyttade personer i sydöstra och norra (dok. 8131, rek. 1377) gjorde ett inlägg. Hon påpekade att måste garantera respekt för de mänskliga rättigheterna och yttrandefriheten innan landet kan bli aktuellt för EU-medlemskap. En fredlig lösning av konflikten i sydöstra krävs för ett slut på den kurdiska minoritetens lidanden och för att garantera dess rättigheter. Vid den fjärde delsessionen debatterades situationen för flyktingar, asylsökanden och tvångsförflyttade från Kosovo (dok. 8205, rek. Konflikten hade lett till att mellan 290 000 och 600 000 människor var på flykt. da bostadshus och allmän osäkerhet gjorde återvändandet svårt. Alla våldshandlingar måste upphöra för att flyktingar skall kunna återvända. 4.10 Jordbruk och landsbygdsutveckling Vid den fjärde delsessionen debatterades uthållig exploatering av levande resurser (dok. 8165, res. I den antagna resolutionen föreslogs åtgärder för att främja fiskeforskning och teknisk utveckling inom denna sektor, förhindra nedsmutsning samt öka allmänhetens kunskaper om oceanernas betydelse för miljön. 4.11 Kontakter med nationella parlament och med allmänheten Utskottet för förbindelser med de nationella parlamenten och med allmänheten tillsatte ett underutskott för att planera högtidlighållandet av . I planerna ingår att anordna en ungdomsriksdag i . Europarådsdelegation har bestämt att fyra svenska gymnasieelever från olika delar av landet skall ingå i den svenska . En utställning som beskriver och dess verksamhet kommer att visas i infocentrum . Ett antal skrifter och broschyrer kommer att uppdateras och ges ut . De nationella parlamenten uppmanas att ordna Europarådsdebatter . är centrum för högtidligheterna i , där stadgar undertecknades . Parlamentarikerförsamlingens byrå samt utvidgad "" sammanträder i . 4.12 Jämställdhet mellan kvinnor och män Vid den första delsessionen beslutade parlamentarikerförsamlingen att inrätta ett nytt utskott för att behandla frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män (dok. Utskottet består av 45 parlamentariker. Utskottet förväntas bli slagkraftigare än den ad hoc-kommitté för jämställdhet mellan könen som haft ansvaret för jämställdhetsfrågorna. Det nya utskottets uppdrag är att föreslå åtgärder och bevaka att medlemsstaterna genomför sina åtaganden på detta område. Det skall främja jämställdhet genom att anordna seminarier, konferenser och utfrågningar. Utskottet arrangerade en utfrågning om kvinnors situation i . Förteckning över församlingens beslut 1352 Om det andra toppmötet för stats- och regeringschefer i medlemsländer () 1353 Minoriteters tillgång till högre utbildning 1354 Europeiska sociala stadgans framtid 1355 Kampen mot social utslagning och stärkandet av social samhörighet i 1357 : flyktingars och tvångsförflyttade personers återvändande 1359 Om hållbar utveckling i Medelhavsbassängen och Svarta havsbassängen 1360 Krisen i Kosovo 1361 Modifiering av proceduren för antagande av Europarådskonventioner 1362 Diskriminering mellan könen vid val av förälders efternamn för barnen 1363 Kongressen för lokala och regionala organ i ; senare tids verksamhet samt förslag till förändringar 1364 Europeiskt ungdomssamarbete och aktuella förslag till strukturella förändringar 1365 Relationerna med EU (uppföljning av Amsterdamfördraget) 1366 Utvecklingen rörande församlingens granskningsförfarande () 1367 Omdaning av FN 1368 Den senaste utvecklingen i och situationen i Kosovo 1369 Riskerna med asbest för arbetare och miljön 1370 () aktiviteter 1994-1997 1371 Misshandel och försummelse av barn 1372 Unidroit - konvention om stulen eller illegalt exporterad kulturell egen-dom 1373 Om rätten för medlemmar av att erhålla visum och fritt förflytta sig i medlemsländerna 1374 Flyktingkvinnornas situation i 1375 Skydd mot skingrande av "tillfälliga samlingar" 1376 Krisen i Kosovo och situationen i 1377 Den humanitära situationen för kurdiska flyktingar och tvångsförflyttade personer i sydöstra och norra 1378 sociala utvecklingsfond; verksamhet och framtidsutsikter 1379 Grundutbildning i naturvetenskap och teknik 1380 Värnpliktigas mänskliga rättigheter 1381 Övergripande politik: och 1382 Inrättande av en europeisk förhållningskod för vapenhandel 1384 Krisen i Kosovo och situationen i 1385 Situationen för flyktingar, asylsökande och tvångsförflyttade från 1386 Den senaste utvecklingen i 1387 Framtida utmaningar för europeisk havsforskning 1388 Oceanerna: tillståndet för den miljön och nya trender inom internationell havsrätt 1389 Konsumenternas säkerhet och livsmedelskvalitet 1390 Utsläpp av småpartiklar och människors hälsa 1391 Läget beträffande pensionssystemet för anställda 1392 Baltiska staters tidigare ambassader i några av medlemsländer 1393 Skötsel och skydd av landskapet: en Europakonvention 1144 Instiftande av ett utskott för jämställdhet mellan könen 1146 Utvecklingen i och dess implikationer för 1147 Den ekonomiska brottslighetens hot mot 1148 Behovet av att påskynda utvecklingen av turism i Central- och Öst-- 1149 Hållbar utveckling i Medelhavsbassängen och Svarta havsbassängen 1150 Utkast till förslag till konvention för det europeiska landskapet 1151 Kongressen för lokala och regionala organ i : aktuell verksamhet samt förslag till förändringar 1152 Europeiskt ungdomssamarbete och aktuella förslag till strukturella förändringar 1153 De politiska gruppernas orförandes deltagande i det politiska utskottets möten 1154 De nationella parlamentens demokratiska funktionssätt 1155 Framstegen för församlingens granskningsförfarande () 1156 Flyktingsituationen i inom ramen för fredsprocessen i 1157 Hanteringen av radioaktivt avfall 1158 Verksamheten inom FN:s ekonomiska kommission för 1159 Sammansättning av församlingens politiska grupper 1160 Val av församlingens vicepresidenter 1161 Övergångsprocess för jordbruket i 1162 Europeiska återuppbyggnads- och () verksamhet 1164 Japansk ekonomi i ett sydostasiatiskt och i ett globalt sammanhang 1165 Rätten till privatliv 1166 Värnpliktigas mänskliga rättigheter 1168 Framtida utmaningar inom europeisk havsforskning 1169 Oceanerna: tillståndet för den miljön och nya trender inom internationell havsrätt 1170 Uthållig exploatering av levande havsresurser 1171 Hotade uraliska minoritetskulturer 1172 Situationen för den fransktalande befolkningen i utkanter 1173 Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA) 1174 Ekonomisk utveckling i och 1176 Direktiv för församlingens utskott Direktiv (Orders) 537 Instiftande av ett utskott för jämställdhet mellan könen 539 Granskning av åtaganden gällande sociala rättigheter 540 Ekonomisk brottslighet: ett hot mot 541 Behov av att påskynda utvecklingen av turism i 542 De nationella parlamentens demokratiska funktionssätt 544 Krisen i Kosovo och situationen i 545 Den humanitära situationen för kurdiska flyktingar och tvångsförflyttade personer i sydöstra och norra 546 Grundutbildning i naturvetenskap och teknik 204 utkast till konvention om skydd av miljön genom straffrätt 205 budget för budgetåren 1998 och 1999 206 Församlingens utgifter för 207 Utkast till straffrättskonvention om korruption