frsrdg · GM04rr8 · 1999-01-01 00:00:00 — Mål att sträva mot rör den typ av kunskaper som i den nya läroplanen, Lpo94, benämns färdigheter. I den tidigare läroplanen, Lgr80, betonades bl.a. vikten av att beakta processernas betydelse i skolarbetet. Mål att sträva mot - eller färdigheter - har inte följts upp på samma systematiska sätt som de ämnesmässiga målen i återkommande nationella utvärderingar. Förändringar över tiden är därför svårare att bedöma. Frågor om elevernas färdigheter har enligt ofta ett nära samband med elevin flytandet i undervisningen. Elevinflytandet har behandlats i bl.a. attitydmätningar, inom ramen för verkets tillsyn och i verkets projekt om elevinflytande, arbetssätt och arbetsformer benämnt ELEVSAM. Svårigheter med ett undersökande och ifrågasättande arbetssätt vid utvärdering Vid kunskapsmätning genomfördes en studie av problemlösning i grupp. Syftet var att studera i vilken mån hade uppfyllt målen i den dåvarande läroplanen, Lgr80, när det gällde att ge eleverna färdigheter att arbeta på ett undersökande sätt. Totalt deltog 956 elever från skolår 9 i 51 slumpmässigt utvalda skolor. Eleverna fördelades på 239 grupper. Grupperna fick arbeta med försurningen i . Gruppernas arbete bedömdes med hjälp av arbetsprotokoll, elev- och lärarenkäter, lärarbedömningar och elevernas skriftligt redovisade svar. Vid analysen av resultatet visade det sig att hälften av grupperna hade hållit sig till försurningsproblemet. Den andra hälften hade vidgat problemet till att omfatta flera olika miljöfrågor. Enligt visade detta en brist i stringens och koncentration. Eleverna bedömdes också vara osjälvständiga och oreflekterande i förhållande till sina informationskällor. Över hälften av grupperna skrev av källorna utan att sovra. Vidare hade eleverna i mycket liten utsträckning funderat över sitt arbete och satt in uppgiften i ett vidare sammanhang än skolans. Omdömena om hur grupperna hade utformat sin redovisning var mer positiva än omdömena om redovisningarnas innehåll. Enligt visade eleverna god förmåga att organisera sitt arbete. Men verket bedömde att grupperna borde ha fått ut mer av gruppmedlemmarna om eleverna hade haft förmåga att använda ett undersökande arbetssätt. slutsatser var att eleverna inte hade nått de mål i Lgr80 som avsåg färdigheter i att hantera problem i grupp. Verket förklarade detta bl.a. med att svenska lärare i alltför liten grad utnyttjade kända metoder för att utveckla elevernas problemlösningsförmåga och träna dem i ett undersökande arbetssätt. Verket menade att lärarna antagligen inte kände till vad modern forskning hade kommit fram till i detta sammanhang. Verket betonade behovet av fortbildningsinsatser. Elevernas skolsituation och sociala utveckling vid urvärdering Vid utvärdering studerades elevers skolsituation och sociala utveckling under det sista skolåret i . Totalt deltog ett riksrepresentativt urval om drygt 11 000 elever och ca 3 000 lärare. Ett antal elever och lärare från fristående skolor deltog också. Data samlades in med hjälp av enkäter till elever och lärare. Resultatet användes för att jämföra kommunala grundskolor och fristående skolor samt för att jämföra med resultatet av motsvarande studier i tidigare nationella utvärderingar. Det huvudsakliga intrycket var att inga stora förändringar hade inträffat . Lärarna betonade samma inslag i skolarbetet med goda basfärdigheter och noggrann uppföljning av elevernas utveckling vad gäller ämneskunskaper samt god ordning i skolan. Lägre prioritet gavs åt arbete i arbetslag och elevernas inflytande över undervisningens planering. Både vid 1992 och utvärdering dominerades arbetsformerna av traditionella förmedlingspedagogiska inslag. Elevaktiva inslag förekom i mindre omfattning. Eleverna upplevde också fortfarande att de hade litet inflytande i skolan. Några förändringar i hur eleverna upplevde lärarnas förväntningar kunde inte heller spåras. Inte heller framträdde några större skillnader jämfört med tidigare när det gällde elevernas sociala utveckling. När resultatet från kommunala grundskolor och fristående skolor jämfördes redovisade elever på fristående skolor högre värden på flertalet sociala variabler. Enligt forskarna kunde denna skillnad inte enbart förklaras av att föräldrar till elever på fristående skolor hade högre utbildning. Det fanns också skillnader när det gällde prestationsnormer, läxornas omfattning samt elevernas upplevelser av lärarnas förväntningar och möjligheter att få hjälp vid svårigheter. När det gällde arbetsformer framträdde emellertid inga större skillnader mellan de båda skolkategorierna. I ett referensmaterial om elevinflytande som redovisade kopplar verket ihop frågan om elevinflytande med kunskapssynen läroplan. (Se nedan avsnitt 4.2.4.) Verket konstaterar att enligt den nya läroplanen formas kunskap i varje individs medvetande och definieras tillsammans med andra. Skolornas arbete präglas emellertid i många fall fortfarande av en traditionell kunskapssyn där kunskaper förmedlas från läraren eller läroboken till eleven. Elevens utrymme för självständigt tänkande är då litet. Många elever får sällan möjlighet att själva formulera problem eller att lösa problem. Verket konstaterar att eleverna vid attitydmätning i skolan upplevde ett större inflytande än vid attitydmätning. Vid attitydmätning ansåg emellertid fortfarande mer än hälften av eleverna att de endast i liten utsträckning kunde påverka sin situation i skolan. Inom ramen för sin tillsyn granskade elevinflytandet i . Granskningen omfattade 14 tillsynsärenden fördelade på lika många skolhuvudmän. I 12 av dessa 14 ärenden ledde granskningen till kritik mot skolhuvudmännen för att eleverna inte gavs möjlighet till inflytande över undervisningen på ett sådant sätt att eleverna kunde ta ansvar för sin utbildning. I flera fall påpekade verket att de statliga kraven på undervisningen inte var uppfyllda. 4.2.4 Skolornas arbete med de nationella målen har studerat skolornas arbete med att nå de nationella målen i 1992 och nationella utvärdering och i två aktuella projekt. Skolornas betydelse för elevers utveckling utvärdering I anslutning till utvärdering studerades kvaliteter i det inre arbetet på 101 skolor samt kvaliteternas betydelse för elevernas utveckling. I avrapporteringen av studien konstaterade forskarna att eleverna hade hög tillit till den egna förmågan. Däremot var skolornas förmåga alltför låg när det gällde att stimulera kritiskt och självständigt tänkande och handlande hos ungdomarna. Forskarna konstaterade att fortfarande dominerade en förmedlingsstrategisk undervisning där ungdomarna behandlades som kunskapskonsumenter. En sådan undervisning hade fördelar ur lärarens perspektiv. Förmedlingsstrategisk undervisning gav goda resultat på standardproven. Men undervisningsformen gynnade inte elevernas utveckling till självständiga människor. Forskarna efterlyste en mer balanserad undervisning där både den kunskapskonsumerande och den kunskapssökande elevrollen utnyttjas i skolarbetet. Provsystem och betygssättning framhölls som viktiga styrmedel för att utforma mer elevaktiva arbetsformer. Skolors arbete med mål att uppnå det nionde skolåret På pågår en studie av skolors arbete med att uppnå målen 9. Resultatet av en riksrepresentativ enkät till grundskolor i landet väntas föreligga . I avvaktan på det resultatet föreligger enbart erfarenheter från en pilotstudie som genomfördes i form av fallstudier på åtta grundskolor. Vid pilotstudien framträdde flera problem. På flertalet av de undersökta skolorna blev man t.ex. varse behörighetskraven för gymnasieskolan först , efter att bestämmelserna hade trätt i kraft. Det rådde också förvirring kring innebörden av läroplanens mål att uppnå respektive mål att sträva mot. De två måltyperna sågs som hierarkiska i stället för parallella. Vidare rådde det viss förbistring kring grundskoleförordningens krav på åtgärdsprogram för elever som har svårigheter i skolarbetet och som behöver särskilda stödåtgärder. Uppfattningarna om det nya bedömningssystemet varierade. En del lärare menade att de elever som arbetade utan att ha möjlighet att bli godkända skulle fara illa. Andra lärare ansåg att eleverna hade blivit mer målinriktade och tagit ett större ansvar för sina studier. Eleverna hade upptäckt att svenska, engelska och matematik var viktiga ämnen. Den stora spännvidden på godkändnivån skapade emellertid frustration. När det gällde skolornas resursfördelning menade några rektorer att denna var behovsstyrd. Men många lärare uppfattade att skolornas resursfördelning styrdes av hävd och tradition. Svårt att uppnå önskat elevinflytande Enligt används begreppet elevinflytande ofta på ett sådant sätt att eleverna ses som offer som skall ges upprättelse. Verket menar att problemet behöver nyanseras och konkretiseras mer. Olika maktperspektiv i skolornas arbete behöver klargöras och analyseras. Fyra perspektiv nämns, nämligen den makt som finns i öppna konflikter, makten över dagordningen, makten över tanken och den makt som kommer till uttryck i ojämlika relationer. Enligt verket kan skolornas svårigheter med att utveckla elevinflytandet hänga samman med att skolarbetet inte har analyserats med utgångspunkt i dessa perspektiv. Verket framhåller också att förutsättningar och hinder för elevinflytande i skolornas arbetssätt och arbetsformer kan analyseras med utgångspunkt i de fasta strukturer för skolornas arbete som följer av bestämmelser i bl.a. kursplaner och timplaner. Timplanerna kan enligt verket fylla en funktion när det gäller kravet på en likvärdig utbildning. Men både elever, lärare och andra aktörer i skolorna binds upp av timplaner och schemaläggning. Detta försvårar eller förhindrar möjligheterna att utveckla arbetsformer och arbetssätt på ett sätt som rimmar med det vidgade kunskapsbegreppet läroplan. Verket varnar för en alltför förenklad eller instrumentell syn på skolornas arbete med ökat elevinflytande. Enligt verket handlar det om ett långsiktigt arbete där målen kan nås på flera olika sätt. En central fråga är hur man i skolorna kan balansera tiden för individuellt arbete med tiden för kollektivt arbete. Skolans uppgift är att fostra på en gång kritiska och toleranta medborgare som samverkar med varandra. Lärarna önskar en annorlunda undervisning I anslutning till nationella utvärdering av studerades 104 lärares syn på kunskap, på undervisningen och på sin arbetssituation. Studien avsåg lärare i samhällsorienterade ämnen. Enligt resultatet ville många lärare ge en annorlunda undervisning än den de faktiskt bedrev. Lärarnas ambition var att ge eleverna allmänbildning och fasta ämneskunskaper och att utveckla elevernas eget tänkande. I dessa ämnen framträdde den genomsnittliga läraren som en engagerad, intresserad och kunnig lärare som bekymrade sig över att inte kunna genomföra sina intentioner i undervisningen. De förklaringar som lärarna angav till dessa svårigheter var att tiden splittrades upp av undervisningens organisation och att det fanns för många elever i för många klasser som behövde stöd. Som ovan har nämnts gällde från /97 ett nytt målrelaterat betygssystem 8. lämnade den första årgången elever med de nya betygen. genomfördes också de första nationella proven i svenska, engelska och matematik 9. Proven skall vara ett stöd för läraren i betygssättningen. har studerat hur det nya betygssystemet tillämpas i skolorna. I 50 slumpvis utvalda skolor har uppgifter som rör 4 973 betyg samlats in i sju olika ämnen. Studien omfattar tiden fr.o.m. t.o.m. . gjorde tre huvudsakliga iakttagelser: Variationen i betygssättningen är stor mellan olika skolor. ifrågasätter slutsatsen att denna skillnad enbart skulle bero på kunskapsmässiga skillnader mellan elevgrupper på de olika skolorna. Elevernas betyg höjs . Detta är särskilt tydligt i ämnena svenska och engelska. Tidigt iakttagna könsskillnader består. Flickor får generellt högre betyg än pojkar. I en efterföljande intervjuundersökning med lärare från fem av de 50 skolor som ingick i menade flera lärare att det nya betygssystemet inte nämnvärt hade förändrat deras uppläggning av undervisningen. Lärarna motiverade detta med att de hade arbetat målinriktat redan tidigare. konstaterade att de elever som inte nådde målen och fick betyget Godkänd var i stort sett desamma över hela tvåårsperioden. Enligt verket hade också lärarna svårt att mer exakt ange vad de svaga eleverna var svaga i, uttryckt i termer av kursplanemål eller betygskriterier. Hög frånvaro kunde t.ex. i sig medföra att eleven inte fick något betyg utan att några egentliga kunskapsbedömningar gjordes. Lärarna kunde konstatera att det behövdes förändringar, men lade i huvudsak ansvaret för sådana förändringar på eleven. På alla skolor fanns åtgärdsprogram för elever som hade svårigheter att nå målen. Dessa program var av mycket skilda slag. Överlag var rektorerna mer positiva till åtgärdsprogram än lärarna. (Se avsnitt 5.2.4.) Verket konstaterade däremot att lärarna i relativt hög utsträckning beskrev faktiska kunskapskvaliteter när det gällde betyget Mycket väl godkänd. Av de elever som avslutade år 9 hade inte nått målen och erhållit betyget Godkänd i ett eller flera ämnen. I samma grupp elever hade totalt inte nått målen i ett eller flera av ämnena svenska, engelska och matematik. Dessa elever saknar därmed behörighet till gymnasieskolans nationella program. Andelen elever som inte nådde målen och erhöll betyget Godkänd var Av de elever som lämnade var det som inte gick vidare till gymnasieskolans nationella program. I samma grupp gick till ett individuellt program i gymnasieskolan. 4.3.2 Ämnesprov skolår 9 Det nationella provsystemet har konstruerats med utgångspunkt i läroplaner och kursplaner samt bestämmelser om betygskriterier. När resultat föreligger från flera tidpunkter ger de nya betygen och resultaten av ämnesproven således nya grunder för att bedöma hur målen uppfylls i . redovisade resultaten av de första ämnesproven i svenska, engelska och matematik för skolår 9. Redovisningen bygger på ett riksrepresentativt urval av 34 kommuner. Totalt redovisas provresultat från ca 27 000 elever. Bortfallet visade sig vara relativt stort. I genomsnitt uppgår bortfallet till för provbetyget i de tre ämnena. På enskilda delprov var bortfallet mindre, i genomsnitt. Enligt beror det stora bortfallet i huvudsak på att många skolor/lärare inte har genomfört samtliga prov, trots att de är obligatoriska. Genomförda bortfallsanalyser tyder på att de redovisade resultaten ger en något mer positiv bild än om alla landets elever i skolår 9 skulle ha genomfört samtliga prov. Av tabell 4.4 framgår andelen elever som ej hade nått målen vid lärarnas betygssättning eller i de nationella ämnesproven för skolår 9. I ämnena svenska och matematik är andelen elever som inte har nått målen högre på det nationella provet än i slutbetyget. I ämnet engelska råder det omvända förhållandet. Andel elever som ej nådde målen 9 Svenska Engelska Matematik Andel som ej nådde målen Andel som ej nådde målen Andel som ej nådde målen Betyg skolår 9 Nationella prov i skolår 9 Källa: Skolan i siffror 1999:Del 1 redovisning av resultatet av ämnesproven för skolår 9 visar på stora skillnader i graden av måluppfyllelse mellan olika skolor. Variationen är störst i matematik och minst i engelska. Enligt de lärarenkäter som följde med ämnesproven tyckte de flesta lärarna att proven speglade kursplanernas krav och att proven också var ett stöd i betygssättningen. Men lärarna ansåg att proven var väldigt tidskrävande att genomföra och att bedöma. har i många avseenden god kunskap om hur nationella mål uppfylls - eller inte uppfylls - i de delar som revisorerna har valt att granska. Olika profiler framträder när det gäller elevernas ämnesmässiga kunskap och när det gäller den kunskap och de färdigheter som rör mål att sträva mot läroplan. Vid de tre nationella utvärderingar av som har genomförts har elevernas kunskaper i svenska, engelska och matematik till övervägande del bedömts vara i enlighet med läroplanens mål. Vid de nationella utvärderingarna av framträder emellertid en varierande andel som enligt forskarnas bedömning inte klarade målen i den då gällande läroplanen, Lgr80. nationella utvärdering konstaterades att en alltför stor andel elever i skolår 9 inte hade sådan läsfärdighet att de kunde ta till sig samhällsinformation. utvärdering konstaterades att under avslutande år var det bland eleverna i engelska och i matematik som inte klarade uppställda kunskapsmål enligt Lgr80. Jämfört med tidigare nationella utvärderingar noterades 1995 ett försämrat resultat för främst matematik och i någon mån också för läsförståelse. Lärarna gör en avsevärt mer kritisk bedömning av elevernas läs- och skrivförmåga än de forskare som svarade för denna del av den nationella utvärderingen . statistik över elever som saknade ämnesbetyg eller slutbetyg efter genomgången grundskola visar som helhet en negativ trend från perioden /93-1996/97. I ämnena svenska, engelska och matematik är det totalt sett ett mindre antal elever som saknar ämnesbetyg efter skolår 9. Resultaten för olika delkurser skiljer sig emellertid åt avsevärt. I resultaten från de nationella utvärderingarna noterar forskarna i flera fall stora skillnader mellan de bästa och de sämsta eleverna. Varierande resultat förekommer mellan olika skolklasser. Men skillnaderna är större mellan enskilda elever. Enligt forskarna förklaras skillnaderna mellan olika klasser främst av lärarnas olika grad av fortbildning. Ett nytt betygssystem och ett nytt provsystem har införts i . Resultaten från de första avgångsklasserna som har lämnat med de nya bedömningsinstrumenten, , kan inte jämföras med tidigare resultat. Enligt redovisning är den andel som inte har uppnått målen - och erhållit betyget Godkänd - i svenska, i engelska och i matematik. I vilken mån detta resultat kan anses vara acceptabelt beror till viss del på hur de skilda formuleringarna kring läroplanens mål att uppnå skall tolkas. Elevernas färdigheter rör de mål som i den nya läroplanen benämns mål att sträva mot. har bedömt elevernas färdigheter i olika enskilda studier i anslutning till bl.a. 1992 och nationella utvärderingar och studier av elevinflytandet. Dessa studier visar på stora skillnader mellan läroplanens mål och elevernas resultat. Verket har däremot inte på ett systematiskt sätt följt upp dessa mål. Det är därför svårt att bedöma om denna måluppfyllelse har förbättrats eller försämrats. Enligt en studie års nationella utvärdering är lärarna inte nöjda med sin undervisning. Lärarna anger dels resurser, dels en splittrad undervis- ningsorganisation som hinder för att utveckla sin undervisning. Också lyfter fram bl.a. undervisningens organisation som en förklaring till svårigheterna med att öka elevinflytandet. menar också att begreppet elevdemokrati behöver klargöras. En central fråga är hur skolorna kan balansera tiden för individuellt arbete med tiden för kollektivt arbete. I rapporter finns flera exempel på att de statliga kraven på skolorna inte har nått ut i skolorna. I första redovisning av resultatet av de nationella proven 9 finns också ett stort bortfall. Detta förklaras med att proven inte hade genomförts, trots att de är obligatoriska. Enligt finns dessutom en stor osäkerhet bland lärare och också bland rektorer om innebörden av läroplanens mål att sträva mot. Det råder också oklarheter kring skolornas åtgärdsprogram när det gäller elever som behöver särskilda stödåtgärder. Källor till kap. 4 Kursplan och betygskriterier för SKOLFS 1994:3 Läroplan för (Lgr80) Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) SKOLFS 1994:1 revisorer 1998 Beslut i 22 tillsynsärenden inom 1993 Vad händer i skolan - Resultat från den nationella utvärderingen av 1993 Problemlösning i grupp Rapport nr 26 1993 Skolor och elevers utveckling Rapport 27 1996 Grundskola för bildning - Kommentarer till läroplan, kursplaner och betygskriterier 1996 Elevers skolsituation och sociala utveckling Årskurs 9 - Utvärdering av 1995 - UG 95 - Rapport 127 1997 Svenska - Läsning, skrivning, muntlig framställning - Årskurserna 5 och 9 Rapport 117 1997 Resultat från en kunskapsmätning 1995 - Utvärdering av Rapport 139 1997 Skolan - Jämförelsetal för skolhuvudmännen Rapport 146 1998 Delrapportering från projektet PM 1998 Proven, kunskapen och undervisningen Samhällsorienterande ämnen Årskurs 9 - Utvärdering av 1995 - UG 95 - Rapport 138 1998 Skolan i siffror 1998:Del 1 Betyg och utbildningsresultat Rapport nr 142 1998 Betygen i femtio skolor till Intern rapport. 1998 Uppföljning av betygsenkät Internrapport. 1998 slutbetyg och nationella prov Pressmeddelande 1998 Ämnesproven skolår 9 - Resultatredovisning till skolorna 1998 Jag vill ha inflytande över allt En bok om vad elevinflytande är och skulle kunna vara 1999 Skolan i siffror 1999:Del 1 Rapport nr 159 1990 Vad lär de sig i skolan? Resultat av en nationell utvärdering av skolan är det OECD-land som i förhållande till sin bruttonationalprodukt satsar mest resurser på utbildning på grundskolenivå. (Se avsnitt 3.4.3.) har besparingarna (avsnitt 3.4.2) medfört omfattande diskussioner om resursernas betydelse för skolförbättring. skall enligt sin instruktion främja utvecklingen av det svenska skolväsendet dvs. att resurserna används på ett sådant sätt att skolornas resultat bättre stämmer överens med uppsatta mål. uppgift är då att ha kunskap om vilka faktorer som inverkar på - respektive inte inverkar på - skolornas resultat samt att föra ut denna kunskap till landets skolhuvudmän och skolor. Därefter är det skolhuvudmännens och skolornas uppgift att ta vara på denna kunskap och omsätta den i skolornas vardag. Hela detta område benämns här skolförbättring. I detta kapitel beskrivs den kunskap som finns om skolförbättring samt insatser inom området. 5.1 Vilken kunskap finns om skolförbättring? I en forskningsöversikt för professor en diskussion om begreppet skolförbättring och de hittillsvarande erfarenheterna av arbetet med skolförbättring. Av översikt framgår att begreppet varken är nytt eller entydigt. 5.1.1 Erfarenheter från flera decennier men effekterna har uteblivit Skolors kultur och utveckling studerades av forskare i . I har senare bl.a. brittiska och holländska forskare bidragit till att öka förståelsen för skolors förändringsprocesser. gav stöd till olika studier av skolförbättring liksom till samverkan mellan olika forskningsinriktningar inom området. insatser bidrog till ett omfattande utbyte av idéer och erfarenheter mellan amerikanska och europeiska forskare inom området. har flera forskare sammanställt översikter av de första decenniernas erfarenheter inom området skolförbättring. Av sammanställningarna framgår att en omfattande kunskap inom området inte har bidragit till önskade resultat. Dessa slutsatser fick starkt stöd i studier som har bedrivits i svenska skolor. konstaterar att en förutsättning för att de teoretiska kunskaperna om skolförbättring skall omsättas i skolornas verksamhet är att denna kunskap blir en del av allmänbildningen i skolorna. Ett problem med de tidigare insatserna är också att arbetet med skolförbättring har inriktats på olika brister som skulle korrigeras. Dessa bister har definierats av adminsitratörer, politiker, utvärderare och forskare. Lärarna har betraktats som förändringsobjekt, inte som ägare av de problem som skulle åtgärdas. menar att lärarna som kollektiv har del i attityderna bakom dessa föreställningar. I sin yrkesutövning har lärarna nämligen inte visat intresse för skolorna som arbetande organisationer. Lärarnas intresse har begränsats till eleverna och undervisningen, en inställning som också har präglat lärarutbildningen. 5.1.2 Krav på det fortsatta arbetet med skolförbättring konstaterar att de forskningsöversikter om skolförbättring som har presenterats leder till likartade slutsatser.