frsrdg · GM04RR1 · 1999-01-01 00:00:00 — Språk och arbete - svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknad Rapport 2000/01:3 revisorer konstaterade i rapporten och arbete att svenskundervisningen för invandrare inte är anpassad till de elevgrupper som har svårast att lära sig svenska - framför allt äldre invandrare och invandrare med kort skolutbildning i hemlandet. Revisorerna menade att utbildningen måste förändras för att dessa elever ska få en möjlighet att lära sig tillräckligt bra svenska för att kunna ta ett arbete eller för att kunna delta i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Revisorerna menade också att det är otillfredsställande att en mer genomgripande analys och utvärdering av studieresultaten inom svenskundervisning för invandrare inte har gjorts inom , trots att resultaten länge varit bristfälliga. Revisorerna menade vidare att inte heller bedrivit aktiv tillsyn i någon större omfattning över verksamheten. Statistiken på området borde också förbättras. Revisorerna underströk vikten av att kommunerna strävar efter att så många lärare som möjligt har utbildning i svenska som andraspråk. Vidare menade revisorerna att möjligheterna till försörjning under fortsatta studier på komvux efter sfi borde ses över. När det gäller arbetsmarknadsfrågor konstaterade revisorerna att arbetsmarknadssituationen är dålig för invandrare. Revisorerna menade att det är speciellt allvarligt att arbetslösheten för invandrare som varit i landet länge inte har minskat i samma takt som för infödda . För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden föreslog revisorerna att möjligheterna att erhålla utbildning i svenska inom ramen för arbetsmarknadspolitiken ska öka. Revisorerna föreslog också att formuleringen av det arbetsmarknadspolitiska målet om att prioritera utomnordiska medborgare ses över eftersom invandrare är en så heterogen grupp att det är mindre lämpligt att formulera mål som gäller för hela gruppen. Granskningen visade exempelvis att invandrare som förvärvat svenskt medborgarskap har en sämre arbetsmarknadssituation än övriga svenskar. Slutligen föreslog revisorerna att regeringen ska se över utformningen, lokaliseringen och dimensioneringen av språkutbildningen för utländska läkare. Syftet med översynen ska vara att platser ska finnas tillgängliga för de läkare som har behov av en sådan utbildning. Rapporten har remissbehandlats . Förslag till beräknas lämnas . Resursanvändningen inom högskolans grundutbildning Rapport 2000/01:4 Enligt erfarenheterna från totalt sex institutioner på tre lärosäten förekommer kostnadsbaserad redovisning endast undantagsvis. Den ekonomiska redovisningen på lokal nivå är i huvudsak baserad på en schablonmässig fördelning av anslagsmedel för gemensamma och indirekta kostnader. Undervisningskostnaden - kostnaden för lärarlöner - riskerar att bli en restpost. Trots att anslagen är baserade per capita-ersättningar saknas också på såväl nationell som lokal nivå en per capita-baserad kostnadsredovisning. Därmed kan redovisade kostnader inte relateras till tilldelade medel. Det är också svårt att bedöma konsekvenser av genomförda besparingar och i vilken utsträckning möjligheter till effektivisering inom högskolesektorn har tagits till vara. Lärarnas betydelse för utbildningens kvalitet betonas på lärosätena. Studenternas lärartid följs emellertid inte löpande upp på vare sig nationell eller lokal nivå. Det saknas också enhetliga mått för att följa studenternas tillgång till lärare. Revisorerna konstaterade att det finns stor risk för att andra faktorer än undervisningens kvalitet, mätt som studenternas lärartimmar , blir styrande vid undervisningens planering och budgetering. Detta får allvarliga konsekvenser för möjligheten att bedriva utbildning av god kvalitet. Revisorerna framhöll att det finns flera begränsningar i de resultatmått som används för högskolans grundutbildning. har lärosätenas prestationsgrad legat på en relativt hög och jämn nivå. Men måttet ger inte information om vilken utbildning som har genomförts på olika nivåer inom olika utbildningsområden. Regeringen har inte heller analyserat prestationsgradens utveckling under utbildningens expansion. Kvalitetskrav för olika examina anges i den s.k. Examensordningen. Den genomsnittliga studietiden för en examen är emellertid lång och har förlängts. Antalet examina är också ett osäkert resultatmått. Skillnader eller förändringar i examensfrekvens har inte heller analyserats. Regeringen ger också oklara signaler till lärosätena om betydelsen av att följa upp och analysera grundutbildningens resultat. Revisorerna föreslog att regeringen tar initiativ till att utveckla redovisningen av grundutbildningens faktiska kostnader så att dessa kan relateras till tilldelade medel. Revisorerna föreslog också att regeringen tar initiativ till att utveckla redovisningen av prestationer - studenternas lärartid - och resultat för högskolans grundutbildning. Rapporten har remissbehandlats. Det finns ett brett stöd för revisorernas förslag om att följa upp studenternas lärartid och att utveckla resultatmått för högskolans grundutbildning. Meningarna är emellertid delade när det gäller revisorernas förslag om att utveckla kostnadsredovisningen. Tillsammans med övriga delrapporter i högskolegranskningen kommer rapporten att ingå i en skrivelse till . Nya vägar till vägar och järnvägar? Rapport 2000/01:5 Revisorerna har granskat väg- och järnvägsinvesteringar som har finansierats på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Inom ramen för granskningen har det samhällsekonomiska beslutsunderlaget för fyra projekt med alternativ finansiering studerats. Projekten (, , i och i ) beräknas kosta sammanlagt ca . Revisorerna konstaterade i rapporten att det finns betydande brister i det samhällsekonomiska beslutsunderlaget. Underlaget är av så bristfällig karaktär att det innebär risk för att beslut fattas som kan medföra betydande samhällsekonomiska förluster. Revisorerna ansåg att tydligare krav på utformningen av det samhällsekonomiska beslutsunderlaget bör övervägas. Revisorerna ansåg också att planeringsprocessen för investeringar i vägar och järnvägar bör ses över. Dagens system kan medföra att samhällsekonomiskt mindre angelägna investeringar kan ges företräde om de kan finansieras på annat sätt än med anslag över statsbudgeten. Revisorerna påpekade också att regeringens redovisning av väg- och järnvägsinvesteringars finansiering bör förbättras. Regeringen bör vid varje förslag om en investering med alternativ finansiering för klargöra motiven för och riskerna med den valda finansieringsformen. Investeringens inverkan på statsfinanserna bör klarläggas på ett tydligt sätt. Rapporten har sänts på remiss. Förslag till beräknas lämnas . Problem med att styra försvaret revisorer beslutade att granska dels hur avgiftsfinan-sieringen fungerar hos Försvarsmaktens stödmyndigheter, dels hur rege-ringen och Försvarsmakten hanterar bemyndiganden. Granskningen av avgiftsfinansieringen inom försvaret har delats upp i två delar. Den första delen har resulterat i skrivelsen Försvarshögskolan i det nya försvaret (1999/2000:10) som behandlades av (se s. 15). Den andra delen kommer i en rapport om som beräknas bli klar . Granskningen Bemyndiganden med utgångspunkt i försvaret (2000/01:RR2) behandlades av (se s. 19). Anslag till regeringens och disposition Riksdgens revisorer har på eget initiativ beslutat granska anslagen till regeringens och disposition. Dessa anslag uppgick till sammanlagt . Vid en undersökning som KU gjort av anslagen (bet. 1996/97:KU25, bilaga A1.1) framkom att det inte gått att få någon fullständig bild över hur anslagen hade använts. Dessutom visar KU:s betänkande att vissa anslag använts till ändamål som inte stämmer överens med anslagets eller anslagspostens beteckning. RRV har i sin årliga rapport till regeringen påpekat att regeringen med dessa anslag övertar traditionella myndighetsuppgifter vilket försvårar revisionen. revisorer har beslutat att granska om, var och hur ändamålen för anslagen framgår. Granskningen ska också inriktas mot i vilken utsträckning dessa anslag varit föremål för utvärdering och revision samt hur redovisningen till har varit utformad. En rapport förväntas vara klar . Förtidspensionering av personer med psykisk diagnos Mot bakgrund av vad som framkommit i en förstudie om förtidspensionering av personer med psykisk diagnos beslutade revisorerna om en fortsatt granskning av området. psykiatrireform syftade bl.a. till att ge de psykiskt funktionshindrade rehabilitering och sysselsättning. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har dock inte fungerat. En indikation på detta kan vara att inflödet av förtidspensioner på psykisk grund inte minskat . Granskningen inriktades på att analysera och andra aktörers hantering av rehabiliteringsprocessen från första sjukanmälan till beslut om förtidspension för personer med psykiska diagnoser. Mot bakgrund av utredningsförslag som lämnats och pågående arbete inom beslutade revisorerna att inte fullfölja granskningen av förtidspensionering av personer med psykisk diagnos. Revisorerna beslutade att den fortsatta granskningen skulle inriktas på efterkontroller av förtidspensioner. Se vidare under "Pågående granskningsärenden - förstudier". Sponsring och annan samverkan som finansiering revisorer har på eget initiativ genomfört en förstudie om sponsring och annan samverkan som finansiering av statlig verksamhet. Statlig verksamhet finansieras i huvudsak av anslag och/eller avgifter. Av förstudien framgår att sponsring i första hand förekommer på kulturområdet och då som ett sätt att komplettera resurserna i samband med särskilda evenemang. Kultursponsringen utgör högst några procent av den sammanlagda kulturbudgeten. Omfattningen av sponsring i annan statlig verksamhet bedöms vara liten. Förstudien visar att även andra typer av finansiell samverkan förekommer mellan myndigheter och t.ex. privata företag. Såväl fördelar som nackdelar med sponsring och finansiell samverkan kan tänkas för myndigheternas verksamhet. En rad oklarheter råder när det gäller myndigheternas finansiering utöver anslag samt vid samverkan med andra parter. En fortsatt granskning ska omfatta en kartläggning av olika finansieringsformer där bl.a. sponsring och finansiell samverkan ingår. Granskningen inriktas främst på sponsringens påverkan på myndigheters verksamhet. Rapporten väntas bli klar . Nedsättning av socialavgifter - konkurrens- och sysselsättningseffekter revisorer beslutade , efter förslag från , att granska den nedsättning av socialavgifterna som infördes . Nedsättningen syftar till att stimulera nyanställningar och uppmuntra nyföretagande. Granskningen är inriktad på att i möjligaste mån försöka att analysera vilka sysselsättningseffekter som nedsättningen lett till. Ett annat centralt område är att försöka analysera risken för subventionering av verksamheter som hade kommit till stånd även utan stöd, s.k. dödviktseffekter. Nedsättningens effekter jämförs också med effekterna av andra stödformer. Även regeringens beräkningsunderlag för nedsättningen av socialavgifterna studeras, liksom regeringens redovisning till . En rapport väntas bli färdig . Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting revisorer beslutade på eget initiativ att granska anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Anslaget står till regeringens disposition och inrättades ursprungligen för att hantera problem i samband med det nya utjämningssystemet. Det har senare utnyttjats för ett flertal andra ändamål. Det gäller t.ex. omstruktureringsprojekt, flyktingkostnader, förebyggande hiv/aidsverksamhet, som ett stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet och för åtgärder i syfte att uppnå det lagstadgade balanskravet för kommuner och landsting. Granskningen avgränsas i huvudsak till de två sistnämnda användningsområdena. Huvudsyftet med granskningen är att analysera fördelningsprocessen. Det gäller framför allt en analys av vilka beslutsunderlag och beslutskriterier som legat bakom beslut om stöd och avslag. I detta ingår också en analys av avtalen mellan kommunerna och staten samt vilka typer av kommuner som fått respektive inte fått stöd. I granskningen behandlas också olika typer av incitamentsproblem, målformulering och resultatredovisning, anslagets revidering och alternativa strategier och/eller stödformer. En rapport väntas bli färdig . Statens insatser mot ekonomisk brottslighet 1994 redovisade revisorerna en omfattande granskning av insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Revisorerna konstaterade att samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten var helt otillräckliga och föreslog åtgärder inom ett brett fält. Bl.a. slog revisorerna fast att det var nödvändigt att få till stånd ett effektivt samarbete mellan de olika yrkesgrupper respektive myndigheter som måste samverka i utredningar om ekonomisk brottslighet. Behovet av samordning var uppenbart. genomfördes förändringar i den riktning revisorerna föreslog, bl.a. bildades . En annan förändring är inrättandet av skattebrottsenheter vid skattemyndigheterna. har regeringen konstaterat att den ekonomiska brottsligheten blir alltmera svårbemästrad. I förstudien pekar revisorerna på ett antal faktorer som kan försvåra samarbetet mellan myndigheterna. Revisorerna beslutade därför att granska effektiviteten i främst myndigheternas men även andra statliga organs samverkan i arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. En rapport beräknas vara klar . upphandling och användning av konsulter revisorer beslutade på grundval av förstudien och användning av konsulter (förstudie /2000:20) att gå vidare med en granskning i ärendet. I förstudien konstaterar revisorerna att konsultanvändningen inom är av stor omfattning. uppgick departementens konsultkostnader exklusive till . har fått kritik för det sätt på vilket man genomfört konsultupphandlingar. har upprepade gånger funnit att konsultupphandlingar uppvisat flera brister. Bland annat har utskottet uppmärksammat att det ibland har saknats underlag för upphandlingar och att det gjorts felaktiga tillämpningar av lagen om offentlig upphandling (). revisorer har noterat att det fanns brister i konsultupphandlingarna som gjordes i samband med regeringens Sydafrikasatsning 1999 och att regeringen bröt mot lagen om offentlig upphandling. Revisorerna har även i sin årliga revision av varit kritiska mot upphandlingar. Syftet med den pågående granskningen av upphandling och användning av konsulter är bl.a. att undersöka vilken samlad överblick som finns inom över användningen och upphandlingen av konsulter samt vilken kvalitet upphandlingarna håller med hänsyn till reglerna i och affärsmässighet i övrigt. Hur man inom departementen arbetar med kontroll, uppföljning och utvärdering av konsultuppdragen kommer också att belysas. En rapport beräknas vara klar . Förstudien tar sin utgångspunkt i ett granskningsförslag från revisorerna. Huvudinriktningen i granskningsförslaget var att följa upp effekterna av sammanslagningen av dåvarande och som bildar och regionala lantmäterimyndigheter i varje län. Förstudien beskriver bl.a. Lantmäteriets mål och resultat sedan myndighetens tillkomst. Svårigheter att nå en del mål och ett inom vissa resultatområden svagt ekonomiskt resultat bidrar till att förstudien utmynnar i ett förslag om fortsatt granskning. Granskningen inriktas bl.a. mot att belysa effekterna av en långtgående uppdelning av statlig myndighetsutövning och uppdragsverksamhet samt att följa upp konsekvenserna av statlig och myndighetsutövning inom samma verksamhetsområde. Därutöver skall granskningen belysa konsekvenserna av en förändrad arbetsprocess inom fastighetsbildningsverksamheten. En granskningsrapport beräknas bli klar . -mål- och resultatuppfyllelse revisorer har på eget initiativ genomfört en förstudie om i vilken utsträckning kan nå de mål som statsmakterna satt upp för myndigheten. Beslut om att genomföra en granskning fattades . ska verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen. Detta ska ske genom påverkan på olika samhällssektorer. Granskningen inriktas bl.a. mot att undersöka den samordningsroll myndigheten givits inom regionalpolitiken, vilka speciella krav det innebär att endast kunna verka med hjälp av informativa styrmedel samt regeringens styrning av . Förstudien visar att det finns brister vad gäller möjligheten att ställa de uppsatta målen i relation till myndighetsprestationer och med dessa sammanhängande effekter. Förutsättningarna för myndighetens sätt att arbeta har genomgått betydande förändringar . Det saknas dokumentation över varför myndighetsuppgifterna ändrats. Någon utförlig uppföljning eller utvärdering av roll och verksamhet har inte genomförts sedan myndigheten skapades 1991. Förstudien visar vidare att ansvarsuppdelningen mellan och de övriga regionalpolitiska aktörerna är oklara. För att gles- och landsbygdspolitiken ska fungera är det nödvändigt att det sektorsövergripande samarbetet fungerar liksom att de olika beslutsfattarna har tillräckliga kunskaper. har givits ett centralt uppdrag och det är därför motiverat att undersöka vilka förutsättningar verket har att nå de uppsatta målen. En rapport ska vara klar . Från att ha varit 15 skilda myndigheter blev en myndighet . Målet var att skapa möjligheter för ett gemensamt agerande och för ett effektivare utnyttjande av myndighetens samlade resurser. Regeringen har ännu inte lämnat någon uttömmande redovisning om man uppnått syftet med beslutet, trots att påtalat vikten av sådan information. Det finns indikationer på att förändringsarbetet gått trögt. Den genomgång som revisorer har gjort av de olika dokumenten i ärendet visar att det finns brister i det beslutsunderlag som regeringen haft tillgång till. Enligt det övergripande målet för ska myndigheten vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. Granskningen syftar därför till att beskriva produktivitet och effektivitet samt hur sammanslagningen påverkat departementens verksamhet. Granskningen utgår från den problembild och de mål som regeringen angav som motiv till beslutet. Sammanslagningen skulle bl.a. motverka sektorisering och revirtänkande, bidra till att uppfylla behovet av tydliga spelregler inom och bidra till att etablera nya arbetsformer och arbetssätt. En granskningsrapport beräknas vara klar . Uppehållstillstånd för flyktingar i De frågor som ska tas upp i granskningen av systemet för att ge uppehållstillstånd åt asylsökande är bl.a. handläggningstiderna i de berörda myndigheterna, anslagsstruktur och budgetarbete, åtgärder för att förkorta handläggningstiderna samt reformarbetets uppläggning. beslutade revisorerna att genomföra en granskning av detta slag. En rapport planeras . Granskningen avser endast migrationspolitiska frågor. Frågor om flyktingars och andra invandrares integration i det svenska samhället ligger utanför ramen för detta arbete. Internationella fredsfrämjande insatser och hjälpinsatser Under arbetet med revisorernas förstudie framgick det att dagens internationella konflikt- och krismönster fordrar insatser av flera olika slag. Det finns inte heller några klara gränser mellan behovet av fredsinsatser och behovet av hjälpinsatser. Detta ställer krav på samordning av svenska insatser och av svenska och internationella insatser. ambitioner är höga beträffande deltagandet i internationella freds- och hjälpinsatser av olika slag. Kritik hade riktats mot styrningen och finansieringen av insatserna. Särskilt hade tidsaspekten understrukits. Revisorerna fann det sammantaget befogat att granska det svenska arbetet med internationella fredsfrämjande insatser och hjälpinsatser - såväl på grund av frågans vikt som med hänsyn till kritik som riktats mot organisationen i stort och mot genomförandet av insatser. Granskningen inriktas på hur de internationella fredsfrämjande insatserna styrs i stort och vad de senaste årens utredningsarbete resulterat i. För båda frågorna granskas i vilken utsträckning och hur fått möjlighet att ta ställning. Härvid granskas också hur styrformerna utvecklats för att tillgodose rimliga krav på tidsanpassning, insyn och kontroll. Det är vidare av intresse i vilken utsträckning regeringen uppmärksammat problem som påtalats och vilka åtgärder som vidtagits. En rapport beräknas vara klar . Plan- och byggprocessens längd Förstudien genomfördes efter förslag från bostadsutskottet. Förstudien beslutades av revisorerna . I förstudien konstateras att den utdragna planeringsprocessen för bostadsbebyggelse kan ha flera orsaker och att detta även kan leda till ökade produktionskostnader. Planernas komplexitet har betydelse för hur planarbetet avancerar liksom samspelet mellan kommunen och myndigheterna. Överklaganden av planer och bygglov förlänger ofta processen. har ändringar i (PBL) genomförts i syfte att bl.a. stärka medborgarinflytandet i planeringen. De tidiga skedena i planeringen har också alltmer betonats. Revisorernas granskning inriktas mot att analysera om genomförda lagändringar verkligen medfört en snabbare och effektivare process. Även de kostnader som hänför sig till den administrativa hanteringen av ärenden och övriga kostnader som hänförs till ett byggprojekt kommer att redovisas och analyseras. En rapport förväntas vara färdig /2001. Ett skatteavdrag för reparation, om- eller tillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) infördes första gången och utgjorde en del av det ROT-program som syftade till att få ned arbetslösheten. Avdraget, som betraktades som en tillfällig åtgärd, skulle gälla för åtgärder vidtagna - . Av konjunkturmässiga skäl återinfördes dock skattereduktionen igen 1996 och kom att förlängas och upphörde först . har föreslagit att revisorer granskar effekterna av detta avdrag. Granskningen kommer bl.a. att försöka ge svar på hur avdragen fördelats på typer av arbeten och fastigheter och i vilken utsträckning avdraget lett till merintäkter för stat och kommun i form av ökade skatteintäkter från dem som utfört ROT-arbetena. Hur många arbeten som inte hade utförts alls, utförts senare eller som hade utförts i egen regi eller med användning av "svart" arbetskraft om avdraget inte hade funnits är andra frågor som kommer att belysas. En ytterligare fråga är om avdraget föranlett väsentligt merarbete och inkräktat på resurserna för andra angelägna verksamheter för skattemyndigheterna. En rapport beräknas vara klar . Personalpolitik och omorganisation som medel för den statliga förvaltningens effektivisering Personalpolitiken är det kanske viktigaste förvaltningspolitiska medlet. bemanning med tjänstemän, deras utveckling och hur verksamheten är organiserad har stor betydelse för resultatet av den av beslutade verksamheten. I förstudien väcks frågan om det s.k. personalpolitiska beslutet med den arbetsgivarpolitiska delegeringen gett de effekter med förbättrade verksamhetsresultat som var syftet med reformen. Vilka har motiven bakom personalpolitiska omställningar eller omstruktureringar i verksamheter varit? Hur har motiven beaktats vid formuleringen av användbara mål? En granskningsrapport beräknas vara klar . Beslut om förtidspension är i stor utsträckning en bedömningsfråga. redovisar att beslutsunderlagen för en tredjedel av besluten är så osäkra att det inte går att fastställa om rätt eller fel beslut fattats. Det finns en risk för att en del personer som beviljats förtidspension antingen skulle ha en lägre ersättningsnivå eller ingen förtidspension alls. har enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring möjlighet att i efterhand kon trollera om det finns anledning att ompröva tidigare fattade beslut om förtidspension. I förstudien redovisas att efterkontroller av beviljade förtidspensioner kan ge goda resultat när det gäller att få tillbaka förtidspensionärer i arbete och att upptäcka fusk med förmånen.