frsrdg · GM04RR9 · 1999-01-01 00:00:00 — Revisorerna föreslår att regeringen klargör vilken instans som skall ha huvudansvaret för att främja svenska företags möjligheter att delta i EU:s upphandlingar. Albinson, F. & , E. (1991) Solidaritet med statsbidrag. Översyn av biståndet genom enskilda organisationer , m.fl. (1997) Using the , Sida Studies in Evaluation 97/1 Ds 1995:6, , Åtgärder för att stärka resultatstyrningen, Eurostep & ICVA (1997) The Reality of Aid. Forum Syd (1997) Folkrörelsernas bistånd. Forum Syd (1998) Folkrörelsernas bistånd. Forum Syd/Salmonsson, (1998) Uppföljning av svenska organisationers erfarenheter från EU-finansiering av utvecklingsprojekt House of Lords (1993) on Communities, Session 1992-93, 21st report, EC development aid Hårsmar, M. (1993) Enskilda organisationers biståndsförmåga. En sammanfattning av elva kapacitetsstudier , Merick L. och Blunt, (1998) Twinning as a method of capacity . Konsultrapport, Sida 1998 (1998) Granskning av biståndet genom enskilda organisationer NGO Handbook 1998, Practical information for Development and emergency Aid to NGO:s in Union, to Union Odi/(1997) How European Aid Works. A Comparision of Mangagement systems and Effectiveness Odi/Overseas Development Instiute (1997) Understanding European Community Aid /DAC (1996) Shaping the 21st Century, The Contribution of Development Co-operation /DAC (1997) Development Co-operation, Efforts and Policies of the Members of , (1998) Regleringsbrev , En handledning för m.fl. (1995) , Sida Evaluation Report 1995/2, Promoting Development by Proxy. The Development Impact of Government Support to Swedish NGO:s. revisorer, och användning av resultat i , försl. revisorer, som styrmedel, förstudie /98:11 revisorer, i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd, rapport /91:6, försl. revisorer, , försl. (1995) RRV 1995:40, Effektivare styrning (1996) RRV 1996:67, Statliga insatser för att främja export för små och medelstora företag (1997) RRV 1997:21, RRV:s årliga rapport (1998) RRV 1998:2 Ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet (1998) RRV 1998:33, RRV:s Årliga rapport till regeringen SIDA (1993) Allmänna villkor för bidrag ur SIDA:s biståndsanslag till svenska organisationer Sida (1998) Anvisningar för bidrag till enskilda organisationers utvecklingssamarbete med egeninsats Sida (1997) Anvisningar för Sidas uppdrag att verka för god administration och att motverka korruption i utvecklingssamarbetet Sida (1995) Att söka EU-bidrag för enskilda organisationers bistånds- & informationsprojekt Sida, Budgetunderlag 1998 SIDA (1990) , Upphandling av tjänster, 1990 Sida (1995) Policy för Sidas utvärderingsverksamhet, Sekretariatet för utvärdering och intern revision, 1995 SIDA (1990) Samverkan. SIDA:s bistånd genom folkrörelser, enskilda- och internationella organisationer Sida (1996) Sidas användning av oberoende revision som instrument för styrning och kontroll, Internrevisionen 96/4 Sida (1998) Sidas bedömningsarbete under beredningsprocessen, Internrevisionen 98/1 Sida, Sida´s evaluation plan, financial year 1998, Sida (1997) Sida vid sida - Ett program för global utveckling Sida (1997) Så arbetar Sida, Sidas metoder i utvecklingssamarbetet Sida (1997) Using the , Sida Studies in Evaluation 97/1 Sida, Årsredovisning 1997 SOU 1990:17, Betänkande av biståndsorganisationsutredningen, Organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingsbistånd SOU 1993:1, Styrning- och samarbetsformer inom biståndet, Betänkande av kommittén rörande styrnings- och samarbetsformer i biståndet SOU 1994:19, Betänkande från , roller i biståndet - styrning och arbetsfördelning i en effektiv biståndsförvaltning SOU 1994:102, Betänkande av kommittén för analys av utvecklingssamarbete, Analys och utvärdering av bistånd SOU 1996:14, Betänkande av , - regeringens befogenheter på finansmaktens område SOU 1997:57, Betänkande av Förvaltningspolitiska kommissionen, I medborgarnas tjänst Tvedten I. et al. (1998) UD Evaluation Report 1.98 () Twinning for Development, Institutional Cooperation between Public Institutions in and the South (1995) Nr. 11, EU, och biståndet. (1997) PES - utvärdering (1996) Svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbete. (1994) Utredning om behov av kapacitet, kompetens och arbetsformer inom det svenska u-landssamarbetet vid ett EU-medlemskap. Rapport från en särskild utredningsgrupp Wohlgemuth, , Bistånd på utvecklingens villkor, Sammanställning av reservationer på anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete (beloppen i )1 samarbete (18 mån) (12 mån)1 Delpost Anslag Utg 2 475,0 1 114,0 1 114,0 0 1540,0 957,0 957,0 0 210,0 33,0 33,0 0 140,0 15,0 15,0 0 60,0 45,0 45,0 0 20,0 32,0 32,0 0 30,0 60,0 60,0 0 20,0 75,0 75,0 0 195,0 166,0 166,0 0 90,0 146,0 146,0 0 Guinea- 52,5 21,0 21,0 0 35,0 24,0 24,0 0 1,0 1,0 0 0 0 0 97,5 49,0 49,0 0 65,0 52,0 52,0 0 7,0 7,0 0 0 0 0 367,5 84,0 84,0 0 245,0 115,0 115,0 0 112,5 59,0 59,0 0 75,0 60,0 60,0 0 345,0 141,0 141,0 0 230,0 102,0 102,0 0 390,0 257,0 257,0 0 180,0 192,0 192,0 0 142,5 38,0 38,0 0 95,0 28,0 28,0 0 187,5 18,0 18,0 0 110,0 -11,0 -11,0 0 180,0 77,0 77,0 0 110,0 60,0 60,0 0 Regionala insaser/övrigt 105,0 58,0 58,0 0 125,0 67,0 67,0 0 1 402,5 578,0 578,0 0 867,0 399,0 399,0 0 180,0 61,0 61,0 0 120,0 19,0 19,0 0 450,0 108,0 108,0 0 300,0 268,0 268,0 0 120,0 82,0 82,0 0 80,0 -4,0 -4,0 0 135,0 29,0 29,0 0 90,0 5,0 5,0 0 60,0 23,0 23,0 0 40,0 6,0 6,0 0 255,0 249,0 249,0 0 70,0 93,0 93,0 0 /180,0 26,0 18,0 8,0 122,0 21,0 21,0 0 Regionala insatser/ övrigt 22,5 8,0 8,0 0 45,0 -9,0 -9,0 0,0 750,0 429,0 429,0 0 380,0 267,0 267,0 0,0 Central- 390,0 204,0 204,0 0 190,0 127,0 127,0 0,0 180,0 151,0 151,0 0 80,0 111,0 111,0 0,0 180,0 74,0 74,0 0 110,0 29,0 29,0 0,0 A 1.2 utvecklingssamarbete (18 mån) (12 mån) )1 Delpost Anslag Utg. reserv. program 1 557,5 562,0 354,0 208,0 965,0 434,0 248,0 186,0 Näringslivs- utveckling 172,50 123,0 115,0 8,0 80,0 47,0 47,0 0 Demokrati o mänskliga rättigheter 277,5 86,0 32,0 54,0 180,0 73,0 28,0 45,0 Kontraktsfin.tekn samarb/ int kurser 562,5 160,0 103,0 57,0 290,0 140,0 67,0 73,0 Särskilda miljöinsatser 307,5 78,0 46,0 32,0 165,0 68,0 40,0 28,0 Program- 155 111,0 59,0 52,0 160,0 103,0 67,0 36,0 Rekr. av fältpersonal/multil. 82,5 18,0 0,0 18,0 90,0 27,0 0 27,0 Krediter för utveckling 585,0 335,0 300,0 35,0 340,0 253,0 236,0 17,0 Forskningssamarbete 600,0 211,0 116,0 95,0 320,0 93,0 93,0 0 Enskilda organisationer 1 275,0 61,0 20,0 41,0 820,0 35,0 29,0 6,0 Humanitärt 1 500,0 211,0 117,0 94,0 1 034,5 241,0 86,0 155,0 Ekonomiska reformer 1 200,0 1239,0 527,0 712,0 200,0 998,0 215,0 783,0 Information 36,6 12,0 4,0 8,0 33,2 7,0 0 7,0 Bilateralt samarbete 11 381,6 4 752,0 6 499,7 3 684,0 Källa och Sida 1) I tabellen anges de sammanlagda reservationerna för och Sida 2) har beloppen för respektive anslagspost angivits efter regeringens beslut om indragning Stöd till finansministeriet i Insats: Insatsen riktar sig till finansministeriet i . Stödet som omfattar budgetprocess, internrevision och betalnings- och lönesystem inkluderar även stöd till uppbyggnad av ministeriets kapacitet för datorisering och internutbildning. Syfte och inriktning: Projektet har som mål att förbättra budgetprocessen i syfte att ge möjligheter till en förbättrad politisk resursallokering samt att bygga upp kapaciteten för en bättre styrning, vilket inkluderar utvärdering av effekter av aktiviteter som omfattas av statsbudgeten. Omfattning (): Projektet inleddes . En utfasning av projektet beräknas ske . Total kostnad: Under projektets första fas, 1988-1992, kostade projektet ca . Under projektets andra fas, t.o.m. , har projektet kostat . Konsultinsatser: Privat konsultbolag , därefter . Samarbetspartner i : . utgör ett av programländer. blev medlem i och . Sedan fredsavtalet undertecknades pågår en omvälvande politisk och ekonomisk förändringsprocess. Landets ekonomi genomgår en omläggning från plan-ekonomi till marknadsekonomi. är ett av världens fattigaste och mest skuldsatta länder. Utlandsskulden uppgår till ca vilket motsvarar nära fyra gånger landets bruttonationalprodukt (BNP). har givit ett betydande betalningsbalansstöd till . Landets biståndsberoende är mycket omfattande. Biståndet beräknas utgöra av BNP. Den av senast fastställda och gällande landstrategin för avser perioden . Huvudlin-jerna i strategin är fattigdomsbekämpning och främjande av demokratisk utveckling. Stödet till energisektorn samt flertalet insatser inom undervisnings- och förvaltnings-området planeras att avslutas . Stöd till finansministeriet i Stödet till finansministeriet kan sägas bestå av två olika faser. Under projektets första period, , befann sig i en kris- och krigssituation som försvårade arbetet för de svenska biståndsinsatserna. Den andra perioden, , kännetecknas av ett lugnare skede. Olika konsulter har varit ansvariga för att genomföra projektet under de två perioderna. Om inga skäl till en förlängning anses föreligga, inleds utfasningen av projektet . tog finansminister informella kontakter med och regeringar och framförde behovet av stöd till den statliga finansiella sektorn. hade och ställt krav på eko-nomiska reformer i . Från svensk sida togs kontakter med . underströk då betydelsen av att insatserna skulle medföra att egna möjligheter tillvaratogs, i stället för att mer eller mindre påtvinga landet insatser som var emot landets vilja. För att bedöma möjligheterna för stöd till finansiella förvaltning, genomfördes en svensk-holländsk studie. Studien syftade bl.a. till att ge en all-män beskrivning och analys av systemet för finansiella frågor, lämna förslag till områden för kortare och längre insatser samt undersöka möjligheterna till stöd från olika biståndsgivare. Den svenska konsulten föreslog att SIDA närmare borde utreda möjligheterna att utforma ett utvidgat bistånd inom för-valtningsområdet och underströk att intresset från för en svensk insats var stort. inkom finansminister med en formell framställan om stöd. Resurser begärdes utifrån den svensk-holländska studien. Ministerns besök resulterade i att ett budgetprojekt formulerades . SIDA uppmärksammades tidigt på avsaknaden av en väl definierad ägare av budgetfrågorna i mottagarlandet. I detta skede fanns ingen egentlig bud-getprocess eller ett system för finansiell planering i . Ekonomiska planer for-mulerades inom ramen för plankommissionen. (slogs kommissionen samman med finansministeriet). genomfördes, på begäran av finansminister, en utvärdering av projektet. Konsulternas arbete med att utveckla och datorisera finansministeriets redovisningssystem granskades. I utvärderings-rapporten riktades allvarlig kritik mot både ansatsen och genomförandet av föränd-ringsarbetet. Konsultbolagets affärsidé byggde på att man på egen hand skulle bygga upp och inför-liva ett helt nytt ADB-baserat system för budgetering och redovisning. i kom att avvisa systemet. Den lokala kompetensutvecklingen gick således inte heller framåt. SIDA menade att detta i sig var en indikation på att något var fel. SIDA anser sig inte heller ha anat att konsulterna skulle tolka sitt uppdrag på det sätt de kom att göra. SIDA bedömde att projektet varken kunde fortsätta med denna inriktning eller med förevarande kon-sultmedverkan. hade det svenska biståndskontoret kontaktat viceministern i med anledning av att förvaltningsavtalet skulle förlängas. Budskapet var att projektet inte uppnått förväntade resultat och att SIDA inte var över-tygat om att den politiska viljan fanns för att genomföra nödvändiga förändringar. skulle behöva ta ett större ansvar för samordningen, dels av inblandade givarorgani sationer, dels av andra berörda inhemska myndigheter. Biståndskontorets slutsats var att budget-projektet hade blivit ett typiskt "donor driven" projekt med "mottagaren i bak-sätet och utan nödvändigt ägarskap". Vidare fastslogs att projektets karaktär gjorde att det inte kunde styras enbart på tjänstemannanivå. Slutsatsen blev därmed att om ministeriets ledning inte visade något större engagemang i förändringsarbetet borde SIDA, under sek-torgenomgången, klargöra att man avsåg att fasa ut projektet i och med innevarande av-tals utgång. I samtal med mottagarlandet klargjorde finansministeriet i att man avsåg att strukturera om och öka sitt engagemang i projektet. Eftersom SIDA konstaterat att det inte fanns förtroende för konsulterna, avslutades samarbetet. fortsatte det löpande arbetet, men systemutvecklingsarbetet avstannade. SIDA vände sig åter till . Tanken var att låta RRV ta över ansvaret för de SIDA-finansierade aktiviteterna /94. Som motiv för att låta verket ta över rollen som genomförandekonsult angavs, förutom kompetens och erfarenhet, att man var prismässigt konkurrenskraftig jämfört med privata revisionsbyråer och projekt-ledningsföretag. (Innevarande konsultavtal med gäller ). gjordes en genomgång av den arbetsplan projektet presenterat . Arbetsplanen hade utarbetats inom finansministeriet med stöd av genomförandekonsulterna från RRV. Sida ansåg att informationen inte var acceptabel. Sida krävde därför kompletteringar, bl.a. avseende hur Sida-engage-manget i projektet skulle avvecklas, oavsett ministeriets eventuella planer på samarbete med en ny finansiär. De mål som formulerats för projektet ansågs av Sida vara "extremt omätbara". Från mottagarlandet framfördes kritik mot Sidas agerande i delar av projektplaneringen, främst avseende tidsplanering och koordinering och ansvarsfördelning mellan biståndsambassaden och Sida i . Av sektorgenomgången framgår att projektet bedömts vara alltför ambitiöst. Gamla projektområden har inte avslutats och kräver därmed fortsatt bevakning som nya arbetsområden tillkommit. När SIDA gick in i beredningsfasen saknade man kunskap om vilka insatser som behövde göras inom budgetprojektet, eftersom Sidas erfarenhet av verksamhetsområdet var begränsat. Ett privat konsultföretag anlitades därför för att bereda insatsen. Konsultbolaget betraktades även tidigt i processen som en möjlig genomförandekonsult, eftersom kontakterna med inte givit något resultat. SIDA gick ut med en anbudsförfrågan och upphandlade därefter i konkurrens det konsultföretag som deltagit i beredningen av stödet. Bolaget var verksamt som genomförandekonsult . ytterligare två anbudsgivare. Därutöver vände sig SIDA till . SIDA önskade redan från början få som samarbetspartner men verket avvisade propåerna med hänvisning till att man ansåg att uppdraget var för omfattande. , efter att en kris uppstått i projektet, tillfrågade ånyo , som hade kommit att utveckla sin inter-nationella verksamhet. Tanken var att låta RRV ta över ansvaret för de SIDA-finansierade aktiviteterna /94. Som motiv för att låta verket ta över rollen som genomförandekonsult angavs, förutom kompetens och erfarenhet, att RRV var prismässigt konkurrenskraftigt jämfört med privata revisionsbyråer. Därmed gjordes ingen konventionell anbudsupphandling. Infasningen av de nya konsulterna från skedde . Vissa gräns-dragningsproblem gentemot andra givare och konsulter hade uppstått i fråga om vem som skulle ansvara för vad inom projektet. har Sida haft en närkonsult kopplad till projektet. Konsultens uppgift har i huvudsak bestått i att bistå Sida vid projektets planeringar och utvärderingar, dvs. i samband med års- och sektorgenomgångar samt i resultatanalyser. Sida anser att konsulten besitter större kunskap än Sida inom området offentlig finansiell styrning och resultatstyrning. Denna konsult har även anlitats för en rad andra uppdrag inom projektet. I projektets inledning, , var konsulten också verksam genom det av SIDA anlitade privata konsultbolaget. Hans uppdrag var då att föreslå och utarbeta arbetsmetoder för projektorganisationen. direktupphandlades nämnde konsult till en kostnad av , i syfte att på uppdrag från finansministeriet i utreda ministe-riets organisation. Som motiv till en direktupphandling angavs konsultens långvariga enga-gemang och breda kunskap om finansministeriet i . genomfördes ett par omfattande utvärderingar och förändringar av projektet. har årsvisa målformuleringar och resultatuppföljningar genom-förts i enlighet med den av Sida tillämpade modellen för Logical Framework Approach (LFA). Under förberedelserna sektorgenomgång av förvaltningsbiståndet i föreslogs att en kontrollstation skulle införas, vilket skedde . Detta innebar att man, efter en diskussion mellan inblandade parter, valde ut och kontrollerade ett antal frågor och prestationer som ansågs viktiga för projektets fortsatta utveckling. Införandet av kontrollstationen var främst ett uttryck för Sidas ändrade attityd till projektet och dess resultat. Enligt Sida blev resultatet positivt i jämförelse vad som tidigare Därmed åtog sig Sida att fortsatt finansiera projektet även . genomförde Sida med konsulthjälp en resultatanalys. Av analysen framgick att projektdokumentationen för projektets första , dvs. , varit ovanligt svag. I fråga om projektets mål konstaterades att finansministeriet i inte presenterat några målsättningar för ministeriets verksamhet som kunde relateras till målen för projektet. Detta har inneburit att projektet formulerat sina mål med ett begränsat deltagande från mottagarlandet. Enligt konsulterna kan detta vara en orsak till den låga prestationsnivån i projektet. Vidare ansåg konsulterna att Sida, trots diskussioner om den bristande prestationsnivån, inte hade ställt krav på någon förändring kopplad till sanktioner. Samarbetet tycks mer ha vilat på ansatsen om god vilja än direkta krav på prestation. Den låga kravnivån har även enligt utvärderarna gällt genomförandekonsulterna. Detta skulle särskilt gälla i samband med RRV:s övertagande som genomförandekonsulter. RRV ansågs ha fått ett mycket brett mandat att "familjisera" sig med projektet och förhållandena i och , enligt utvärderarna, tilldelats omfattande ekonomiska resur-ser för detta. I samband med den årliga genomgången av projektet inkom inte resultat-redovisningar och planeringsdokument till Sida förrän i direkt anslutning till sektor-genomgången. (Enligt avtal skall detta ske genomgången.) Detta medförde att det egentligen inte fanns någon kunskap utanför mi-nisteriet och genomförandekonsulterna om uppnådda resultat och förslag för framtiden. Enligt Sidas företrädare är detta förhållande otillfredsställande men man hänvisar till att det är stora problem förknippade med att ställa in en inplanerad sektor-genomgång. Sektorgenomgången visade dock enligt Sida på ett mycket postivt resultat för projektet, med påtagliga framsteg. Som exempel kan nämnas att har beslutat om en omfattande ny lagstiftning på området. Stora framsteg har även enligt Sida kunnat konstateras gällande systemutveckling. Stöd till uppbyggnad av statistiska centralbyrå Insats: En institutionell insats för uppbyggnad av en namibisk statistisk centralbyrå. Stödet har främst bestått av utveckling av som institution, främst inriktat på byråns styrning och organisation, upprustning av datorsystem samt stöd till publicering av statistik. Syfte och inriktning: Insatsen har syftat till att förse landets myndigheter och samarbetspartner samt allmänheten i med tillförlitlig ekonomisk, demografisk och social statistik. Omfattning (): Projektet inleddes . Stödet beräknas avslutas . Total kostnad/Sida-bidrag: utbetalats för stöd åt statistikbyrån i . Samarbetspartner i : National Planning Commission (NPC) och Central Statistical Office (CSO) senare benämnd (). Konsultinsatser: () har anlitats som genomförandekonsult. Koordinering av programmet har skett med andra givare som också varit genomförandekonsulter åt CSO/CBS. Dessa har varit statistikbyrå (ZCSO), det brittiska , () samt . är ett av programländer. Efter mångårig sydafrikansk ockupation blev en självständig stat . har en för afrikanska förhållanden relativt hög BNP/capita, (motsvarande 276) . Handelsbalansen uppvisar överskott och skuldbördan är relativt liten. Landet har emellertid från apartheidtiden ärvt en extremt skev inkomstfördelning. Som exempel kan nämnas att av befolkningen lever i vad () definierar som absolut fattigdom. Landets regering för en utvecklingsfrämjande marknadsinriktad ekonomisk politik. Man försöker åstadkomma ekonomisk och social utjämning snarare genom att bygga ut social service än genom omfördelningar av de ekonomiska resurserna. Den nuvarande landstrategin för avser perioden . Stöd till uppbyggnad av statistiska centralbyrå har på grund av den sydafrikanska ockupationen aldrig haft något separat system för statistikproduktion. Den avdelning som, under National Planning Commission, svarade för insamlandet av statistik bestod vid självständigheten av sex kontorister utan statistikutbildning. genomfördes en analys av kapacitet och behov inom statistikområdet. Frågan om dessa behov hade även kommit att beröras genom att () redan hade ett uppdrag åt i . En tjänsteman vid SIDA kontaktade därefter för att diskutera innehållet i ett sådant stöd. företog SIDA, tillsammans med UNDP, samt Central Statistical Office (ZCSO) en gemensam studie i syfte att planera det framtida stödet till statistikbyrå. En formell ansökan om stöd till Namibian Central Statistical Office (SCO) överlämnades till SIDA . I samband härmed överlämnades även en plan för statistikutveckling för . I den promemoria som föregick SIDA:s beslut om insats, pekade man på de svårigheter som kunde uppstå i fråga om rekrytering av någorlunda välutbildad namibisk personal för CSO. Förutom bristen på personer med högre utbildning i statistik (och även i andra närliggande ämnen), hade det tidigare visat sig svårt för de nya myndigheterna i att få tillstånd av Public Service Commission att anställa ny personal. (uppskattades behovet av statistiker till ca 30 personer. har statistikbyrån 20 professionella statistiker.) beslöt den om ett fortsatt stöd till förvaltningssektorn i gällande den kommande tvåårsperioden. I avvaktan på sektoravtal och upphandling föreslog SIDA att kontraktet mellan SIDA och SCB skulle förlängas . Därefter beslöt SIDA att fortsatt stödja projektet . undertecknades ett nytt insatsavtal om fortsatt stöd till förvaltningssektorn i som skulle gälla . Av beslutet framgick att det svenska stödet till CSO skulle avslutas . Enligt SIDA borde då statistikbyrån ha utvecklats till en organisation som var kapabel att självständigt kunna ta fram pålitlig ekonomisk och social statistik. I aktivitetsplanen för /96 framgick att en ny statistiklag skulle införas i senast . Vid sektorgenomgången framförde Sida en rad krav på åtgärder, innan Sida kunde fatta beslut om aktivitetsplan . Exempelvis gällde detta just införandet av den nya statistiklagen men även frågan om statistikbyråns osjälvständiga ställning i förhållande till i . I avvaktan på en ny reviderad plan förlängdes kontraktet med SCB till . Den aktivitetsplan som Sida sedan erhöll framstod som orealistisk. Sida var tveksam till statistikbyråns förutsättningar att klara av att genomföra föreslagna aktiviteter och påpekade att vissa frågor ännu inte hade åtgärdats. I detta skede utfärdade Sida ett garantibrev , som innebar att Sida lovade att gå i god för de kostnader som genomförandekonsulterna från SCB eventuellt hade . Detta medförde att gavs ytterligare ett tillfälle och en möjlighet att åtgärda de olösta frågorna. erhöll dock Sida inte någon reviderad aktivitetsplan. Därmed avstannade arbetet i projektet per , vilket medförde att Sidas garantiåtagande upphörde liksom Sidas kontrakt med SCB. Vid sektorgenomgången mottog Sida den reviderade aktivitetsplanen och en resultatrapport . Sida underkände rapporterna, då de uppvisade ett flertal brister. Dock överenskom man att Sida, under gällande sektoravtal, som löper ut , skall finansiera en konsult som har till uppgift att bistå statistikbyrån i revideringen av resultatrapporten. I överenskommelsen beslöts även att Sida skulle finansiera en nationalräkenskapsexpert från SCB, under förutsättning att arbetsbeskrivning och aktivitetsplan för denna verksamhet uppvisades.