frsrdg · GM04RB1 · 1999-01-01 00:00:00 — Särskilda dragningsrätter i IMF 3 341 2 943 Reservposition i JMF 9 015 6 252 Utlåning under NAB 906 Upplupen ränta avseende fordringar på IMF 74 47 innehav av särskilda dragningsrätter (SDR) i JMF på motvarar 292 miljoner SDR. ackumulerade tilldelning av SDR uppgår till 246,5 miljoner och har erhållits utan någon reell motprestation, vilket givit upphov till en skuldpost i halansräkningen (se not 11). totala insatskapital (kvoten) i valutafonden på (1 614 miljoner SDR) nettoredovisas med IMF:s konto för svenska kronor under posten "Reserv-position i IMF". har lånat ut till IMF 32,5 miljoner SDR inom ramen för och 79,2 miljoner SDR inom ramen för NAB. IMF hari sin tur lånat ut pengarna till respektive . totala åtagande vad avser och med dessa länder är 142 miljoner SDR respektive 251 miljoner SDR. Riksban-kens totala åtaganden avseende hela och uppgår totalt till 859 miljoner SDR (se not 32). Ecu-fordran på ECB/ I och med att swapavtalet med /löpte ut 1998-12-3 1 reglerades ecu-fordran på ECB/. ECB-swapen avsåg skapandet av officiella ecu. Banker och utländska värde papper Denna post består till övervägande del av utländska statspapper och statsgaranterade värdepapper samt därutöver av tillgodohavanden i utländska banker såsom depåer och behållningar på nostrokonton. Här redovisas fordran på avseende den del av andelskapital i Europeiska monetära institutet () som inte användes för betalning av andelskapital i . innehav av statspapper och obligationer består av statsskuldväxlar, statsobligationer samt ett mindre antal övriga obligationer. Under posten "Utlåning, banker" redovisas dels lån till bankerna på deras utlåningskonto i motsvarande (), dels utlåning via finjusterande transaktioner i form av dagslån motsvarande (). Transaktionerna på dagslånemarknaden utförs i syfte att finjustera likviditeten i det finansiella systemet så att dess nettoställning i de stående faciliteterna (in- och utlåningskontona) som helhet är nära noll (se även not 13). Posten består av utlåning via penningpolitiska repor vilket innebär att köpt och erlagt likvid för värdepapper och avtalat om att köpet ska återgå ett bestämt antal dagar . Belopp motsvarande erlagd likvid redovisas som fordran under repans löptid. Posten "Övriga inhemska tillgångar" består främst av personallån till anställda i Riks-banken. Villkoren för personallånen är i enlighet med bankpraxis och handläggs enligt avtal av Nordbanken. Aktier i AB 43 43 860 000 aktier 8 nominellt Aktier i Swift 0 0 13 aktier ä nominellt 5 000 BEF Aktier i BIS 267 267 16021 aktier 8 nominellt av av totala andelsbeloppet Andel i Europeiska monetära institutet 165 Bokfört värde aktier och andelar 367 475 Ackumulerade avskrivningar /1996 282 263 Ackumulerade avskrivningar på årets avyttringar 33 1 Årets avskrivningar 18 20 Bokfört värde fastigheter 517 511 Ackumulerade avskrivningar /1996 280 244 Ackumulerade avskrivningar på årets avyttringar 12 12 Årets avskrivningar 56 48 Bokfört värde maskiner och inventarier 203 189 anläggningstillgångar invärderades 1994 i balansräkningen. Vid invärderingen upptogs tillgångama till anskaffningsvärde minskat med avskrivningar tillgångarna innehafts. mynt och medaljsamiing har dock inte upptagits i balansräkningen. Nettotilldelning av särskilda dragningsrätter i () Här redovisas skuld motsvarande de särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF. Den ackumulerade tilldelningen uppgår till 246,5 miljoner SDR(se även not 2). 1 "Övriga utländska skulder" ingår konton i svenska kronor som håller för andra centralbankers och internationella organisationers räkning (lorokonton). Under denna post redovisas även utländska inlåningsrepor och fondlikvidskulder. Här redovisas dels inlåning från bankerna på deras inlåningskonton i mot-svarande (), dels inlåning via finjusterande och/eller marknads-vårdande transaktioner motsvarande () (se även not 7). Under posten "Inlåning, övriga" redovisades vid bokslut saldon avseende checkräkningar för personalföreningar och anställda i med flera. Dessa checkräkningar har avveckiats . Under posten redovisas depositionsräkningar, som till största delen utgörs av företags avsättniugar till investeringsfond. minskade behållningen på dessa räk-ningar från till . Avsättningama i företagens redovisning skulle vara återförda till beskattning senast vid taxering. För de företag som inte taxeras 1996 skulle återföringen först ske taxering. Återstående belopp härrör från avsättniuigar där återbetalning inte kunnat ske beroende på oklarheter kring deponerande företag. Skulden till består av inkonunande utländska betalningar som ej kunnat föras över till Riksgäldskootoret. Balanserad kurseffekt och värdering avseende ECB/EMI-swapen upplöstes i samband med att swapen avslutades (se not 4). Bland övriga skulder redovisas semesterlöneskuld på samt diverse skulder som skall regleras . De utelötande sedlarna fördelar sig på följande valörer: Resultatutjämningsfonden har använts enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes av fullmäktige . Den del av vinstdis-positionen som avsett resultatutjämningsfonden har redovisats innevarande år via resultaträkningen. kommer denna del att bokföras i balansräkningen det år vinst-dispositionen fastställs. Detta är en konsekvens av den nya riksbankslagen som regle-rat att fullmäktige fortsatt skall lämna förslag till vinstdisposition men att det är direk-tionen som skall avge balans- och resultaträkningen. Båda dokumenten skall som tidi-gare lämnas till för fastställande. Eget kapital utgörs av: skall enligt riksbankslagen ha en grundfond som uppgår till , en reservfond som uppgår till samt en dispositionsfond. Dispositionsfonden an-vänds enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. Som ränteintakter redovisas rantor samt realiserade och orealiserade kursvinster re-spektive kursförluster på värdepapper. Marknadsvarderingen innebar att orealiserade kursförändringar i det utländska värdepappersinnehavet resultatförts. Av räntekostnadema utgörs huvuddelen av räntor på nettotilldelningen av särskilda dragningsrätter i . Här redovisas också räntor på utländs-ka bankers och organisationers kronkonton (lorokonton) i , kostnader för mäklararvoden samt depå- och kontoavgifter avseende valutareservens förvaltning. Dessa avgifter uppgick till (). Omräkrning av valutakurser, utländska rörelsen Uppskrivningen på netto () innefattar realiserade och orealiserade valutakurseffekter på såväl utländska tillgångar som utländska skulder. Det positiva resultatet är en följd av valutakursrörelser och sammansättningen av valutareserven. Räntejittäkter av statspapper m.m., inhemska rörelsen Ränteintäkterna omfattar all avkastning i form av kupongräntor samt realiserade och orealiserade kursvinster/kursförluster på inhemska värdepappersinne-hav. Marknadsvärderingen innebär att orealiserade kursförändringar i det inhemska värdepappersinnehavet resultatförts. Ränteinztäkter av utlåning till banker mm., inhemska rörelsen Posten innehåller främst erhållen ränta från de penningpolitiska reporna. Räntekostnader m.m., inhemska rörelsen Räntekostnaderna består främst av räntor till banker avseende deras inlåningskonto Sedlar och mynt 100 88 Clearing/interbank 9 10 Sedel och myntintäktema avser de tjänster som utförs åt post, banker och andra kunder innefattande bland annat uppräkning, kvalitetssortering och packning av sedlar och mynt. Premleobligationsintäkterna avser medverkan vid emissioner och in-lösen av premieobligationer. Clearing/interbankintäkter avser främst avgifter från banker med flera för delta-gande i system för clearing och interbankbetalningar, . Övriga intäkter avser främst hyresintäkter och aktieutdelning från och BIS. Mkr 1998 1997 Drilftkostnader Konsulter, övriga tjänster Övriga driftkostnader Summa driftkostnader 302 47 470 401 Sedlar och mynt 117 164 Avskrivningar Summa 74 68 661 633 I informationskostnaden ingår kostnader för löpande publikationer (års-redovisning/årsberättelse, årsbok, kvartalstidskrift, inflationsrapport, finansmark-nadarapport m.fl.), särskilda informationsprojekt, personal-tid-ningen miti. Kostnader för resor och transporter uppgick till , varav avser utrikes resor, inrikes resor och resterande övriga transportkostnader. Övriga driftskostnader består främst av del av likvidationskostnaderna för och bidrag till Myntkabinettet uppgående till 4 respektive samt kon-tors och fastighetsdriftskostnader. Av totala kostnaden för sedlar och mynt på , avser sedlar, bruksmynt och kostnader för minnesmynt. Under posten redovisas intäkter som ej kan hänföras till löpande verk-samhet eller förvaltning. Övriga intäkter avser främst en realisationsvinst som uppstod vid försäljning av fastigheten i . Under posten redovisas kostnader som ej kan hänföras till löpande verk-samhet eller förvaltning. har den del av vinstdispositionen som avsett resultatutjämningsfonden re-dovisats innevarande år via resultaträkningen. Från och med årsbokslutet kommer denna del att redovisas direkt mot balans-räkningen det år vinstdispositionen fastställs (se även not 19). Inom linjen förda poster15 Värdepapper motsvarande nominellt 70 miljoner USD och 75 miljoner DEM har ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor. Värdepapper motsvarande nominellt har ställts som säkerhet i samband Värdepapper motsvarande nominellt 21 miljoner USD har ställts som marginal-säkerhet. Guld motsvarande 1,1 miljoner uns (troy/oz) har ställts som säkerhet i samband med Guld motsvarande 2,6 miljoner uns (troy/oz) har lånats ut. 15Belopp anges i avtalad valuta. Omrälmingskurser till SEK per : , 4,84 DEM, 9,48 ECU, 11,44 SDR och 2320,61 uns guld. Ansvarsförbindelser pensionsförpliktelse uppgår till . Avtal om leasing av hemdatorer för personal har ingåtts 1998 med option att köpa datorerna till då gällande marknadsvärde. Åtaganden Avtal om kortfristigt ömsesidigt valutastöd med de nordiska centralbankerna uppgå-ende till 2 000 miljoner ECU. Vid lämnande av kredit 1 000 miljoner ECU per centralbank. För utgör motsvarande belopp 200 miljoner ECU respektive 100 miljoner ECU. Avtal om kortfristigt ömsesidigt valutastöd med en utländsk centralbank. Avtal under to Borrow avseende kreditarrangemang för internationella valutafonden uppgående till 3826 miljoner SDR varav 32,5 mil-joner SDR har utbetalats. Avtal under NAB New Arrangements to Borrow avseende kreditarrangemang för uppgående till 85916 miljoner SDR varav 79,2 miljoner SDR har utbetalats. Garanti för utlåning från Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) till Bra-silien uppgående till 300 miljoner USD. Regeringen har beslutat att hemställa till att statsgaranti skall utfärdas för denna garanti. Standby kredit hos utländsk bank. Åtagaride att låna ut maximalt 312,5 miljoner USD till inom ramen för en andra försvarslinje (second line of defence). fanns ingen utestående valutaterminsposition. var valutaterminspositionen negativ och uppgick till nominellt , vilket mot-svarade ett negativt marknadsvärde på . Utestående ränteterminer med positivt värde uppgick nominellt till () med ett marknadsvärde per årsskiftet på (). Ränteterminer med ett negativt värde uppgick nominellt till 2 () med ett marknads-värde per årsskiftet på (). Åtagande att betala in belopp motsvarande 781,5 miljoner SDR avseende insats-kapitalhöjningen 1 IMF. Avtal där garanterar värdet på de svenska statspapper, statsskuldväxlar och bostadsobligationer som används som säkerhet för intradagskrediter mellan af-färsbankerna och centralbankerna inom euroområdet. har åtagit sig att ställa medel till förfogande för att utdela ett pris i ekonomisk vetenskap till minne. 16Det maximala åtagandet för och får ej överstiga 859 miljoner SDR. IMF står för kreditrisken 1998 1997 1996 1995 1994 Guld och utländska tillgångar 136 396 93 449 140 241 171 325 181 786 Inhemska tillgångar 76891 94545 71184 85112 90319 Anläggningstillgångar 1 087 1175 1169 864 654 Summa tillgångar 214 374 189 169 212 594 257 301 272 759 Utländska skulder 6 938 6 624 6 583 5 941 6 146 UteLöpande sedlar och mynt 86 268 82 795 80 791 76 660 76 442 eget kapital 97 270 79 633 73 276 72 025 55 942 Årets resultat 21 863 14251 14056 4546 8 594 Summa skulder och eget kapital 214 374 189 169 212 594 257 361 272 759 Utländska rörelsen 16 497 11 247 14 230 18 546 -727 Inhemska rörelsen 5 849 3 901 4 806 666 -8 850 Förvaltningsintäkter 169 149 145 144 131 Förvaltningskostnader -661 -633 -541 -533 -598 Övrigt 9 16 -10 -7 -11 Resultat före bokslutsdispositioner 21 863 14680 18 630 18 816 -10 055 Bokslutsdispositioner - -429 -4 574 -14 270 18 649 Årets resultat 21 863 14251 14 656 4 546 8594 Penning- och valutapolitiskt kalendarium 1998 fastställer referensräntan diskontot till oförändrat . Riksbankschefen fastställer referensräntan diskontot till oförändrat 2,5 pro-cent. Riksbankschefen beslutar sänka den fasta reporäntan från till att gälla från och med den 9juni. Riksbankschefen fastställer referensräntan diskontot till med ver-kan från och med den 2juli. Riksbankschefen fastställer referensrdntan diskontot till oförändrat 2,0 pro-cent. Riksbankschefen beslutar sänka den fasta reporäntan från till att gälla . beslutar sänka in- och udåningsräntan vardera. Inlåningsräntan sätts till och utlåningsräntan till . Beslutet träder i kraft . Riksbankschefen beslutar sänka den fasta reporäntan från till att gälla . Riksbankschefen beslutar sänka den fasta reporäntan från till att gälla . i ekonomisk vetenskap till Nobels minne Bilaga 2 I samband med instiftade banken 1968 ett pris ekouomisk vetenskap till minne. Priset utdelas till den eller de personer som inom ekonomisk vetenskap utfört ett arbete av den framstående betydelse som avses i det testamente som upprät-tade . Priset utdelas av enligt de grunder som gäller för utdelandet av de genom testamentet instiftade Nobelprisen och prisbeloppet överensstämmer med det för dessa pris fast-stälLda beloppet. i ekonomisk vetenskap till minne utdela-des 1998 till professor , , , Storbritan-nien för centrala insatser i forskningen om grundläggande välfärdsfrågor. In-satserna sträcker sig från abstrakt teori för kollektiva beslut, över definitioner av olika mått på välfärd, till empiriska studier av svältkatastrofer. De knyts nära samman av ett allmänt intresse för fördelningsfrågor och ett speciellt intresse för de sämst ställda i samhället. Professor har fördjupat kunska-pen om villkoren för att enskilda individers värderingar skall kunna vägas ihop till kollektiva beslut och att regler för dessa gemensamma beslut skall vara förenliga med krav på individuella rättigheter. Han har analyserat bety-delsen av den information om olika individers välfärd som föreligger vid samhällets beslut. Utifrån denna analys har han lagt en bättre teoretisk grund för att jämföra olika fördelningar av välfärd och definierat nya, mer tillfreds-ställande, sätt att mäta graden av fattigdom. Han har tillämpat sitt teoretiska synsätt i studier av faktiska svältkatastrofer, vilka givit en djupare förståelse av de ekonomiska orsakerna till svält och fattigdom. Kan enskilda individers värderingar av olika alternativ på ett rättvist och principiellt tillfredsställande sätt vägas samman till värderingar för hela sam-hället? Hur väl fungerar majoritetsprincipen? Hur bör olikheter i inkomst mätas i ett samhälle? Hur kan man jämföra välfärdsfördelningar i olika sam-hällen? Hur skall vi bäst kunna avgöra om fattigdomen minskar? Vilka fakto-rer utlöser svältkatastrofer? Genom att besvara frågor som dessa har Amartya Sen gett ett antal viktiga bidrag till centrala områden av de ekonomiska veten-skaperna och öppnat nya fält för forskare. Genom att kombinera nationaleko-nomi och filosofi har han också bidragit till en förnyad moralfilosofisk dis-kussion av viktiga samhällsfrågor. Priset har utdelats enligt följande: 1969 R. Frisch och J. Tinbergen 1974 G. och . 1975 L. Kantorovich och T.C. 1976 M. 1977 B. och J. Meade 1978 H.A. 1983 G. Debreu 1989 R. Haavelmo 1990 H. Markowitz, M. och W. Sharpe 1991 R. Coase Harsanyi, J.F. Nash och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey