yttr · GL05SKU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — Kapitalförsörjningen för de mindre företagen förbättras bl.a. genom ett permanent riskkapitalavdrag och avskaf-fad dubbel-beskattning. Royalty på patenterade uppfinningar skattebefrias för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Inbetalningsreglerna för skatter mildras så att det åter skall räcka med att betala på förfallodagen. I motionen föreslås också en ökad miljösatsning och bättre villkor för jordbru-ket. Vidare föreslås att enskilt sparande stimuleras. Avdragsrätten för pensions-sparande höjs till ett basbelopp, den särskilda löneskatten på vinst-andelar för anställda avskaffas och en avdragsrätt införs för sparande på individuella utbildningskonton. Förmögenhetsskatten bör avvecklas av flera skäl. I motionen föreslås att detta sker i två steg genom att skatten minskas till 1999 och sedan slopas helt. förslag innebär att det totala skattetrycket sänks med ca netto, utöver regeringens förslag. I motion Fi25 av m.fl. (m,fp,kd) yrkas att Småföretagar-dele-gationens förslag om förenklingar för företagen genomförs och att onödiga detaljregler för företagen bör förhindras och rensas bort. I motion Fi58 av och (c,m) yrkas omedelbara lättnader i fråga om mervärdesskatten för vissa riksanläggningar för utbild-ning inom travsporten. Enligt motionen omfattas inte verksamheten inom dessa riksanläggningar av mervärdesskatten, vilket efter de ändringar på kultur-området som genomförts (prop. 1996/97:10, SkU6) innebär nackdelar i konkurrenshänseende. I sitt yttrande till finansutskottet konstaterade utskottet att åter står starkt tack vare en framgångsrik sanering av de offentliga finanserna och att det nu finns en fast grund för en mera offensiv fördelningspolitik. Som framgår av vårpropositionen har denna utveckling fortsatt, och enligt regeringens bedömningar kommer målen om balans och överskott att överträffas med god marginal. Saneringsprogammet omfattade , och storleken och profilen av programmet har kontinuerligt anpassats för att uppnå de budget-politiska målen och för att de uppoffringar som har krävts skall fördelas så rättvist som möjligt. De analyser som regeringen har genomfört visar att också denna målsättning har klarats med en relativt jämn fördelning av bördorna. är det uppenbart att de åtgärder som har genomförts inneburit stora påfrestningar för breda grupper och att angelägna behov har blivit eftersatta. Att redan nu inteckna de beräknade överskotten för att till-mötesgå förståeliga krav på förbättringar skulle dock vara att underminera den budgetsanering som har genomförts. Som utskottet underströk bör det utrymme som står till buds i första hand gå till ändamål som bäst gynnar en rättvis fördelning och mest bidrar till tillväxt och ökad sysselsätt-ning. Utskottet delar nu liksom tidigare bedömningen att de som burit de tyngsta bördorna i saneringen av de gemensamma finanserna bör stå främst. Det har blivit möjligt att styra över ökade resurser till prioriterade områden. Regeringen lägger särskild vikt vid att förbättra kvaliteten inom skolan, sjukvården och omsorgen om barn och gamla. Regeringen prioriterar också en rad andra områden såsom utbildning och kompetensutveckling, arbets-marknadspolitik, höjda barnbidrag, höjda ersättningsnivåer i social-försäk-ring-arna och förbättrade pensioner. Härtill kommer särskilda insatser på viktiga framtidsområden. Enligt utskottets uppfattning är det uppenbart att direkta åtgärder med denna inriktning på ett enklare och bättre sätt kan tillgodose kraven på en bättre fördelning av resurserna och främja en god utveckling än vad det är möjligt att åstadkomma genom generella skattesänkningar. Som anförs i propositionen bör också skattesänkningar kunna övervägas men endast om vissa villkor uppfylls. Generella skattesänkningar bör inte genomföras innan en tillfreds-ställande kvalitet har säkerställts inom skolan, vården och om-sorgen. Skattesänkningar får inte finansieras genom skuldsättning, och åtgär-derna måste utformas på ett fördelningspolitiskt riktigt sätt. Riktlinjerna i propositionen innebär bl.a. att arbetet med olika skattefrågor kommer att fullföljas som planerat. Även oppositionspartiernas förslag över-ensstämmer i allt väsentligt med de ståndpunkter i skattefrågorna som redo-visades i samband med budgetbehandlingen . Utskottet vidhåller sin redovisade uppfattning att de krav på mer eller mindre långtgående skattelättnader i olika hänseenden som på nytt framställs i motionerna bör stå tillbaka för andra mer angelägna ändamål. Utskottet har även avstyrkt likartade motionsyrkanden tidigare i vår i sitt betänkande 1997/98:SkU15. När det gäller fastighetsskatten har yrkanden med samma innebörd som i de aktuella motionerna återkommit även med anledning av regeringens propo-sition 1997/98:119 om bostadspolitiken. Dessa yrkanden behandlas för när-varande av bostadsutskottet. Enligt utskottets mening saknas det skäl att nu återigen ompröva dessa frågor. Utskottet återkommer till de konkreta förslag som regeringen har lagt fram under särskilda rubriker nedan tillsammans med de motioner som har väckts i dessa frågor. I övrigt tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna. I sammanhanget vill utskottet endast nämna att det förslag till avfallsskatt som regeringen aviserade i budgetpropositionen och som tagits in i budgeten blir fördröjt. Förslaget har överlämnats till EU för bedömning, och regeringen räknar med att förslaget kan träda i kraft först . De inkomster på från denna skatt som har tagits upp budget kommer alltså inte att inflyta. Den statliga inkomstskatten på förvärvsinkomster Som en del i finansieringen av de offentliga finanserna infördes fr.o.m. en särskild värnskatt som innebär att den statliga skatten för inkomståren 1995-1998 höjts från . Statlig inkomstskatt utgår - bortsett från ett bottenbelopp på - på den del av den beskattnings-bara förvärvsinkomsten som överstiger en viss nivå. Denna gräns skall enligt vad som beslutades genom skattereform indexregleras genom en årlig uppräkning med hänsyn till förändringarna i penningvärdet och genom ett extra tillägg på (det s.k. reallöneskyddet). brom-sades uppräkningen som en del av saneringsprogrammet. och framåt skall uppräkningen åter ske i den ursprungliga ordningen. Gällande regler innebär alltså att värnskatten upphör fr.o.m. så att skattesatsen återgår till . I enlighet med vad som aviserades i samband med budget-pro-po-si-tio-nen föreslår regeringen nu att skattesatsen höjs till för den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger . Denna gräns beräknas - efter en ändring som föranleds av pensionsreformen - motsvara en förvärvsinkomst på . Bakgrunden till förslaget är att värnskatten enligt regeringens uppfattning bidragit till att ge saneringsprogram-met en tillfredsställande fördelnings-politisk profil. Vidare har en utvärdering av skattereformen visat att hushåll med höga inkomster kommit ut bättre ur denna reform än andra grupper och att det därför behövs en fördelningspolitisk korrigering. har rege-ringen bedömt som angeläget att begränsa skatteuttaget på arbete och att undvika alltför höga marginaleffekter för flertalet skattskyldiga. Regeringen erinrar också om ambitionen i skattereformen att högst av dem som har förvärvsinkomster skall betala statlig inkomstskatt utöver det fasta grundbe-loppet. Enligt regeringen bör reglerna ändras när ekonomiskt utrymme härför uppkommer så att detta mål uppfylls. I sammanhanget nämner regeringen också att den höjning av barnbidragen och flerbarnstilläggen som genomförts också är i linje med skattereformen. I propositionen föreslås också en annan ändring som föranleds av ställnings-tagandena i samband med proposition 1997/98:151 om en inkomstgrundad ålderspension. Enligt vad som föreslås i den propositionen skall den all-männa pensionsavgiften på av förvärvsinkomsten tas ut på inkomster upp till 8,06 förhöjda basbelopp i stället för 7,5 basbelopp. Enligt regeringen bör det ökade avgiftsuttag som detta förslag medför kompenseras genom att höja den nuvarande skiktgränsen för statlig inkomstskatt med till . Denna nya skiktgräns skall användas för att beräkna skiktgränsen för statlig inkomstskatt för , som därmed preliminärt kan uppskattas till , dvs. en lönenivå på ca . I proposition 150 föreslår regeringen att uppräkningen av skiktgränsen med genomförs. I motionerna Fi17 av m.fl. (m) yrkande 11, Fi19 av m.fl. (fp) yrkande 23 och Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 6 yrkas avslag på regeringens förslag att höja marginalskatten jäm-fört med nuvarande regler . Motionerna innehåller en kraftig kritik mot att regeringen urholkat målsättningarna för skattereformen genom en s.k. tillfällig värnskatt och ett försämrat inflationsskydd och genom att - i strid mot tidigare utfästelser - låta värnskatten ligga kvar för en stor del av dem som betalar statlig inkomstskatt. Härtill kommer höjda kommunalskatter och egenavgifter. Motionärerna anser att målsättningarna i skattereformen om en marginalskatt på för den helt övervägande delen av inkomsttagarna och högst för dem som betalar statlig inkomstskatt bör återställas och har flera förslag om betydande skattesänkningar. I motion Fi20 av m.fl. (v) yrkas avslag på propositionen och att värnskatten behålls enligt nuvarande modell. Enligt motionen bör dessutom ett nytt skikt på införas för beskattningsbara inkomster (yrkandena 6, 23 och 24). - I motion Fi21 av m.fl. (mp) begär motionärerna en extra uppräkning av den lägsta gränsen för statlig inkomstskatt som kompensation för en tidigare utebliven uppräkning samt att skattesatsen för statlig inkomstskatt skall tillämpas på alla förvärvs-inkomster till den del som överstiger taket för sjukförsäkringsavgiften. Enligt vad som anförs i dessa motioner är regering-ens förslag inte godtagbart från fördelningspolitisk synpunkt. Motion Fi43 av m.fl. (s) innebär att effekterna av en ytterligare differentiering av den statliga inkomstskatten, utöver regeringens förslag, bör analyseras. Regeringens förslag har kritiserats från och sida därför att det leder till skattelättnader för en stort antal personer med goda inkomster, medan andra grupper är i ett pressat läge till följd saneringspolitiken och angelägna behov är eftersatta. vill ha kvar värnskatten i sin nuvarande utformning med ett nytt skikt på . anser att det nya skikt som regeringen förslår bör utsträckas ned till taket för pensionsavgiften och att den nedre, nuvarande gränsen bör justeras upp ytterligare. Moderata samlingspartiet, och menar däremot att regeringens förslag på ett allvarligt sätt bryter mot principerna för skattereformen och mot de utfäs-telser som lämnades när värnskatten infördes och avstyrker regeringens förslag. Utskottet vill framhålla att en av grundstenarna i skattereformen var att begränsa de tidigare alltför höga marginalskatterna till högst och att värnskatten infördes som ett nödvändigt och tillfälligt hjälpmedel i sane-ringspolitiken under den bestämda förutsättningen att den skulle upphöra i och med utgången av . Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att upprätthålla målsättningarna för skattereformen, och det bör inte komma i fråga att i det nuvarande läget förlänga giltighetstiden för värnskatten. Sam-tidigt kan utskottet konstatera att utvecklingen innebär att utfallet av skattereformen behöver korrigeras för att motverka en fördelningspolitisk snedfördelning till förmån för de högsta inkomstgrupperna. Enligt utskottets uppfattning är regeringens förslag väl avvägt i detta hänseende, och utskottet tillbakavisar alltså kritiken. Med det anförda tillstyrker utskottet propositio-nen och avstyrker samtliga motioner i dessa delar. Utskottet tillstyrker också den i propositionen föreslagna uppräkningen av skiktgränsen. I propositionen föreslås bl.a. att enskilda näringsidkare och enskilda personer som är delägare i handelsbolag skall få göra avdrag för avsättning till perio-diseringsfond med högst mot av inkomsten. Vidare höjs det s.k. lättnadsbeloppet vid beskattningen av utdelningar och reavinster på aktier i onoterade aktiebolag från av statslåne-räntan, multiplicerat med summan av anskaffningskostnaden för aktierna och ett löneunderlag. Ett annat förslag är att reaförluster på onoterade aktier skall få kvittas fullt ut mot vinster på marknadsnoterade aktier. medges full kvittning endast mot vinster på aktier av samma slag. I förenklingssyfte föreslås också att det s.k. basbeloppsavdraget - dvs. avdragsgränsen på högst ett halvt basbelopp för pensionsförsäkringspremier - i fortsättningen skall få fördelas fritt mellan näringsinkomster och tjänsteinkomster i stället för att proportioneras med hänsyn till storleken på de olika inkomsterna. Regeringens förslag innebär förbättringar av reserveringsmöjligheterna för enskilda näringsidkare och av skattevillkoren för ägare till onoterade företag och har inte föranlett några motioner. Reglerna har fått en generell utform-ning, men avsikten är att förslagen i praktiken skall få störst värde för de mindre företagen. Utskottet tillstyrker propositionen i dessa delar liksom också den föreslagna förenklingen av basbeloppsavdraget. I propositionen föreslås att omräkningstalen vid fastighetstaxeringen skall frysas på samma sätt som skett för . Förslaget innebär att om-räkningsförfarandet inte skall leda till någon förändring av taxeringsvär-dena för hyreshus (bostadsdelen) eller för småhus. I motion Fi50 av m.fl. (m) yrkas (yrkande 3) att frysningen av omräkningstalen skall gälla för alla hyreshus och således också för affärs-lokaler och att arbete med att ta fram nya omräkningstal skall upphöra. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att taxeringsvärdena för bostä-der bör stå kvar oförändrade 1999 på samma sätt som föregående år. Enligt utskottets mening finns det däremot inte några särskilda skäl som talar för ett motsvarande undantag även för affärslokaler. Utskottet vill också framhålla att omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen i princip omfattar alla fastig-heter som taxeras, frånsett industrienheter, och att det inte kan anses aktuellt att i detta sammanhang ompröva dessa principer. Utskottet tillstyrker alltså proposi-tionen och avstyrker motionen i denna del. I propositionen föreslås att skatten på cigarretter sänks med per paket inklusive moms, vid oförändrade handelsmarginaler. Bakgrunden till förslaget är att de kraftiga skattehöjningarna på cigaretter lett till att den illegala handeln, smugglingen och annan obeskattad införsel av cigarretter ökat kraftigt. Det höga svenska priset har i kombina-tion med svårigheter för tullen och skattemyndigheterna i fråga om kontrol-len lett till att en omfattande illegal hantering av tobaksprodukter har brett ut sig. Försäljningen av beskattade cigaretter har gått ner mer än beräknat. I propositionen framhålls också att den ökade illegala hanteringen försämrat möjligheterna att följa utvecklingen av tobaks-konsum-tionens totala om-fattning, inte minst bland ungdomar. Enligt regeringens uppfattning leder detta till att de hälsoskäl som ligger bakom skattehöjningarna inte heller har uppfyllts. Regeringens förslag innebär bl.a. att strukturen på tobaksskatten förändras. har haft en hög styckeskatt och en låg värdeskatt bl.a. för att motverka introduktionen av hälsovådliga lågpriscigarretter. Enligt propositionen innebär den nuvarande situationen inom tobakshandeln att betydelsen härav har minskat och att vi i stället har fått nackdelar i form av en monopolliknande partihandelsstruktur och stela priser. För att förbättra möjligheterna till priskonkurrens föreslår regeringen att skattesänkningen genomförs i form av en kraftig sänkning av styckeskatten, per cigarrett, och att den värderelaterade skatten höjs från 17,8 till av detalj-handelspriset. I propositionen anförs att de föreslagna åtgärderna innebär att inte kommer att uppfylla EU:s krav att det samlade punktskatteuttaget skall uppgå till av detaljhandelspriset. Regeringen avser därför att ta upp diskussioner med EU om en förlängning av det svenska undantaget. I propositionen föreslås också att indexeringen av skattesatserna för alko-hol och tobak upphävs, eftersom en automatisk uppräkning inte föregås av någon prövning från lämplighetssynpunkt och behovet av en indexering av skattesatserna har sjunkit. I motionerna Fi18 av m.fl. (c) yrkandena 18 och 19, Fi19 av m.fl. (fp) yrkande 25, Fi21 av m.fl. (mp) yrkande 31, Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 7, Fi36 av och (c,fp) och Fi53 av m.fl. (fp) yrkande 1 yrkas avslag på förslaget att sänka tobaksskatten. En del av dessa yrkanden innebär också att indexeringen av tobaksskatten skall vara kvar. Yrkande 8 i motion Fi22 innebär avslag på propositionen även i vad avser slopad indexering av alkoholskatterna. Motionerna grundar sig framför allt på uppfattningen att en skattesänkning är olämplig på grund av varornas skadliga effekter. Motion Fi53 innehåller också krav på en utredning om smugglingens omfattning och målgrupper och på uttalanden om möjlighe-terna att motverka smuggling sett ur ett EU-perspektiv och om önskvärdhe-ten av ett tobakspreventivt arbete (yrkandena 2-5). I motion Fi23 av () yrkas en information om tobakens ska-deverkningar för att undvika att skattesänkningen missuppfattas. I motio-nen yrkas också att kampen mot smuggling skall intensifieras. Vidare yrkas i motion Fi42 av och () ett riksdagsutta-lande om att sänkt skatt inte är rätt väg att gå för att bekämpa illegal handel med tobak. Utskottet vill till en början anföra att den tilltagande smugglingen och annan brottslig hantering av tobaksvaror måste bekämpas med kraft. Regeringen har också snabbt vidtagit åtgärder för att förbättra kontrollen. Utskottet åter-kommer till denna fråga i samband med anslaget till och och i ett särskilt betänkande (1997/98:SkU28) angående förbätt-ringar av punktskatte-kontrollen. Utskottet tvingas emellertid konstatera att den illegala hanteringen kommit att bedrivas i sådana former och i sådan omfattning att det inte kan anses tillräckligt med en ökad kontroll för att komma till rätta med problemen. De ändringar som regeringen föreslår inne-bär att detalj-handelspriset kommer att sjunka ner mot den nivå som gäller i . Prissänkningen innebär att lönsamheten i den illegala hanteringen minskar betydligt. Effekten torde bli att en del av de nuvarande problemen faller bort. Tillsammans med ansträngningarna att förstärka kontrollen skapar detta enligt utskottets mening förutsättningar för att kunna bemästra situatio-nen på ett betydligt bättre sätt än . Utskottet vill framhålla att de nuvarande missför-hållandena och regeringens förslag till motåtgärder har rönt sådan allmän uppmärksamhet att det inte finns anled-ning att befara att syftet med skattesänkningen kommer att missförstås. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet att skatten på tobak sänks i den utsträckning som regeringen föreslår. Förslaget att lägga om tobaksskatten mot en mer värderelaterad beskatt-ning har inte mött invändningar i motionerna. Utskottet anser i likhet med regeringen att man genom åtgärder av detta slag bör försöka bryta upp stelhe-terna inom den legala handeln i syfte öka intresset för priskonkurrens. Svå-righeterna att anpassa tobaksskatten till EU-kravet att den skall uppgå till av detaljhandelspriset inklusive moms beror bl.a. på de förhållandevis höga handelsmarginaler som tillämpas inom den svenska grossist- och detaljhandeln och på att mervärdes-skatten på tobak är hög. För att EU-kravet skall kunna uppfyllas är det önskvärt att dessa marginaler begränsas. bör nämnas att möjligheterna att kunna uppnå en ökad priskon-kurrens enbart genom ändringar av skattesatserna inte bör överdrivas. Fram-komligheten begränsas bl.a. av att cigarretterna enligt gällande lagstiftning endast får säljas i originalförpackningen och att förpackningen skall vara märkt med ett fastställt högstapris som läggs till grund för beskattningen. Med tanke på bakgrunden till de aktuella förslagen beträffande tobaks-skatten utgår utskottet tills vidare från att EU kommer att medge en förläng-ning av det svenska undantaget från . Utskottet utgår också från att regeringen - så som anges i propositionen - ingående kommer att följa effek-terna för folkhälsan och på ungdomarnas rökbeteende av de föreslagna ändringarna i skattereglerna och att regeringen skyndsamt återkommer med förslag till motåtgärder om det uppstår en ogynnsam utveckling av tobaks-konsumtionen. När det gäller indexeringen av tobaksskatten och alkoholskatten instämmer utskottet i regeringens bedömning att det är nödvändigt eller lämpligt med en automatisk omräkning. Skattesatserna bör i stället omprövas i vanlig ordning med lämpliga mellanrum och avvägas med hänsyn även till andra omständigheter än förändringarna i penningvärdet. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motio-nerna i dessa delar. Till utformning av lagtexten beträffande slopandet av indexeringen av alkoholskatten återkommer utskottet under en särskild rubrik. I propositionen föreslås (s. 175) att fastighetsskatten på markvärdet av vattenkraftverk sänks från 2,21 till som ett led i en avveckling av beskattningen av el i produktionsledet. Den kvarvarande delen av skatten motsvarar den fastighetsskatt som utgår på industrifastigheter. I motion Fi18 av m.fl. (c) yrkande 6 yrkas avslag på propo-sitionen eftersom regeringen enligt motionärernas mening inte visat att för-slaget gynnar den elintensiva industrin. I motion Fi21 av m.fl. (mp) yrkandena 28 och 29 yrkas att skatten i stället höjs till som ett led i skattereform med höjda energi- och miljörela-terade skatter. reserverar ett utrymme för tillfälliga lättnader för de mest energikrävande företagen för att ge möjlighet till en smidig anpassning. Som framgår av propositionen bör regeringens förslag ses som ett nytt steg i en övergång från produktionsskatt på el till en konsumtionsskatt i form av höjd energiskatt på el. Eftersom ingen energiskatt tas ut på el som förbru-kas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet leder en sådan skatte-omläggning till sänkta kostnader för den elintensiva industrin. En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig förutsättning för den svenska industrins internationella konkurrenskraft, och regeringens förslag ligger i linje med den inriktning som är förutsättningen för den översyn av energibe-skattningen som pågår inom . Utskottet tillstyrker därför propositionen och avstyrker motionerna i denna del. I propositionen föreslås att reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffas . Förslaget motiveras av hänsyn till de svåra problemen med beskattningen av dessa trycksaker såväl för skattemyndigheterna som för många små och medelstora tryckerier. Enligt motion Fi50 av m.fl. (m) yrkande 4 bör uttala att reklamskatten bör slopas helt med tanke på de snedvridande effekter som denna skatt medför. Av samma skäl yrkas i motion Fi57 av () ett riksdagsuttalande om att reklamskatten bör sänkas lika mycket för all tryckt reklam så att dagstidningar och annan press inte missgynnas i förhål-lande till direktreklam till hushållen. Som framgår redan av propositionen (s. 177) råder det en bred enighet om att reklamskatten bör avskaffas. Bruttointäkterna av denna skatt uppgår dock till , och utskottet delar regeringens uppfattning att det saknas ekonomiskt utrymme för att avskaffa denna skatt totalt. Med tanke på de särskilt svåra problem som föreligger i fråga om reklam-trycksaker godtar utskottet regeringens förslag att nu avveckla skatten i denna del . vill utskottet framhålla att åtgärden kan leda till nya nackdelar för reklam i annan form och försämra konkurrensför-hållandena exempelvis för gratistidningar och s.k. annonsblad. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen noga och återkommer till dessa frågor så snart som utvecklingen motiverar detta. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motio-nerna i denna del. Förslaget om ändringar i lagen (1994:1564) om alkoholskatt (lagförslag 3.15) bör kompletteras.