yttr · GL05SOU7Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett socialutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1997/98:150) i vad avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket och de motioner som kan komma att väckas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Socialutskottet.begränsar yttrandet till den preliminära fördelningen såvitt avser utgiftsområde 9 samt motionerna Fi17 (m) yrkande 8, Fi18 (c) yrkandena 3 och 19, Fi19 (fp) yrkande 4, Fi20 (v) yrkande 4, Fi21 (mp) yrkandena 32, 42 och 43, Fi22 (kd) yrkande 4, Fi23 (s) yrkande 1 och Fi53 (fp, c, mp, kd) yrkandena 4 och 5. (Utskottet redovisar i yttrande 1997/98:SoU8y sina ställningstaganden till vårpropositionen i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för .) I budgetpropositionen för föreslogs en definitiv fördelning av utgifterna samt en preliminär fördelning för och . I den ekonomiska vårpropositionen föreslås nu ett utgiftstak 2001. Dessutom redovisas en preliminär fördelning av de takbegränsade utgifterna på utgiftsområden för 1999-2001. ligger utgifts-taken kvar på de av tidigare fastställda nivåerna men för utgifternas fördelning på utgiftsområden presenteras reviderade beräkningar. Dessutom redovisas en beräkning av de konsoliderade offentliga utgifterna, dvs. inklusive den kommunala sektorn. De budgetpolitiska mål som regeringen föreslagit och som ställt sig bakom har varit vägledande i arbetet med denna proposition. De kan sammanfattas på följande sätt: De offentliga finanserna skall vara 1998. skall de offentliga finanserna uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Målet om överskott i de offentliga finanserna skall enligt tidigare preciseringar gradvis uppnås genom ett överskott för på av BNP och för på av BNP. skall överskottet i de offentliga finanserna uppgå till av BNP. De beslutade utgiftstaken för staten skall ligga fast. Huvudinriktningen i välfärdspolitiken är att prioritera verksamheter före bidrag. Bland verksamheterna har regeringen sedan den tillträdde konsekvent prioriterat skolan, vården och omsorgen. Det har haft en avgörande betydelse för den ekonomiska politiken. I 126-miljardersprogrammet för att sanera svensk ekonomi efter har statsbidragen till kommuner och landsting undantagits från besparingar trots att så gott som alla andra budgetposter har fått vidkännas omfattande besparingskrav. Det har däremot inte varit möjligt att helt skydda den kommunala sektorn mot effekterna av den tidigare svaga ekonomiska utvecklingen. Kommuner och landsting har utsatts för svåra ekonomiska påfrestningar. Alternativet - att inte göra något åt de statsfinansiella problemen - hade emellertid varit ännu värre också för kommuner och landsting. Växande räntekostnader för statsskulden hade snabbt trängt undan väsentliga utgifter. Som ett resultat av den framgångsrika ekonomiska politiken kunde regeringen inom ramen för de budgetpolitiska målen föreslå ökade resurser till kommuner och landsting. tillfördes och ytterligare . Därmed är stödet till kommuner och landsting under innevarande år högre än vad det annars hade varit. Skolan, vården och omsorgen prioriteras. I budgetpropositionen för föreslogs en ytterligare satsning på till den kommunala sektorn och ytterligare . Sammanlagt uppgår det föreslagna resurstillskottet därmed till jämfört med . Skolan, vården och omsorgen stärks. Då den ekonomiska utvecklingen är bättre än väntad föreslår regeringen nu att ytterligare 4 miljarder tillförs innevarande år och framåt. Därmed blir resurstillskottet , och och framåt. tillförs därmed kommuner och landsting sammanlagt extra. Skolan, vården och omsorgen stärks ytterligare. De nya resurserna skall användas till att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg och säkra sysselsättningen utan att kommunalskatten höjs. Utgiftsområde 9: Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälsovård, sjukvård och social omsorg. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca avser hälsovård och sjukvård, avser omsorg om äldre och personer med funktionshinder och åtgärder för barn, socialt behandlingsarbete samt alkohol- och narkotikapolitik. Statens utgifter för utgiftsområdet utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ramen för utgiftsområdet beräknas nu för till , för till och för till . I förhållande till budgetpropositionen för innebär vårpropositionen att den preliminära ramen för för utgiftsområdet minskar med . innebär förslagen i vårbudgeten att den preliminära ramen ökar med . Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått från att tidigare beslutade besparingar genomförs inom utgiftsområdet. Regeringen har genom särskilda ägardirektiv ålagt att genomföra kostnadsminskningar om och . Regeringen överlämnade till proposition 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd. Förslagen i propositionen innebär en förändrad inriktning av tandvårdsförsäkringen fr.o.m. . Propositionen medför också en årlig ökning av kostnadsramen för tandvård med i förhållande till vad som angavs i budgetpropositionen för . Under förutsättning att godkänner regeringens förslag kommer den totala utgiftsramen för tandvårdsförsäkringen att uppgå till totalt . Regeringen har även beslutat överlämna proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken till . Syftet är att lägga fast mål och riktlinjer för en långsiktig äldrepolitik samt att ge förslag till åtgärder inom vissa angelägna områden, främst avseende äldreomsorgen. Regeringen föreslår därför att äldreomsorgen m.m. tillförs , varav omfördelas inom ram. Regeringen föreslår även att ett tillfälligt bidrag till äldrebostäder införs . Vid sidan av dessa resursinsatser lämnar regeringen även förslag om en nivåhöjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Resurstillskottet förbättrar förutsättningarna för att bl.a. leva upp till förslagen och riktlinjerna inom äldreomsorgen och även minska väntetiderna inom sjukvården. Enligt motion Fi17 av m.fl. (m) bör godkänna en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområde 9 om för (-i förhållande till regeringens förslag), för (-2 874) och för (-3 094) som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 8). Motionärerna anser att en ovillkorlig vårdgaranti bör införas. Patienter skall ha rätt till behandling från det undersökningstillfälle då behovet konstaterades. Alla skall erbjudas besök hos husläkare eller motsvarande inom . Besök hos specialist skall erbjudas inom en månad. Ett införande av denna vårdgaranti leder enligt motionärerna till bättre utnyttjande av sjukvårdens resurser och en avveckling av vårdköerna. De kostnader som uppkommer vid införandet är engångsvisa och kan finansieras inom ramen för utgiftsområde 25. Genom administrativa förändringar minskar utgifterna för tandvårdsförsäkringen. Läkemedelsförmånen föreslås tas över av staten och en frivillig läkemedelsförsäkring införas. Den beräknas kosta per hushåll och månad och täcker alla läkemedel. Motionärerna räknar med att av hushållen ansluter sig till försäkringen. Ett avskaffande av receptregistret m.m. bedöms ge en besparing på . Motionärerna vill också satsa mer än regeringen på arbetet mot aids. Motionärerna anslår ytterligare för kostnader för statlig assistansersättning och föreslår att denna även skall omfatta personer . Rätten till personlig assistent under skoltid och vid vistelse på dagcenter återinförs. Det särskilda bostadsstödet för funktionshindrade föreslås återinföras och anslås under ett nytt anslag. Det är enligt motionärerna orimligt att funktionshindrade skall tvingas söka socialbidrag för att kunna bo kvar i sina handikappanpassade lägenheter. Situationen för de psykiskt funktionshindrade uppmärksammas alltmer. I avvaktan på att regeringen föreslår förbättringar av skyddet anslår motionärerna för och i särskilda stimulansbidrag till kommunerna för att möjliggöra att även de psykiskt sjuka får assistans. På kort sikt är det enligt motionärerna uppenbart att de resurser som finns i den offentliga sektorn i dess helhet och i den kommunala sektorn är fullt tillräckliga för att utföra kärnuppgifterna väl. Det som krävs är politiker som förmår prioritera och se till att de resurser som finns utnyttjas effektivt. På är det enligt motionärerna sannolikt att den demografiska utvecklingen gör det nödvändigt med större resurser till sjukvård och äldreomsorg. Om inte ännu större skattebördor skall läggas på de förvärvsarbetande , måste sysselsättningen öka rejält från dagens rekordlåga nivå. Enligt motion Fi18 av m.fl. (c) bör godkänna en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområde 9 om för (+420 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+250) och för (+200) som riktlinjer för regeringens arbete (yrkande 3). Servicecheckar bör enligt motionärerna införas så att pensionärer kan anlita hemhjälp för hushållstjänster genom en subvention från staten. För detta ändamål avsätter de . Behoven inom omsorgsområdet är stora och den demografiska utvecklingen kommer att kräva ytterligare resurser framgent. finns det ett behov av service som kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen för , men som enligt motionärerna måste tillgodoses genom att sy-stemet med hemservicecheckar införs. Behovet av ökad service måste mötas som den privata tjänstesektorn inom området behöver utvecklas. En subvention av hemservice kan märkbart bidra till ökad trygghet och trivsel i hemmet. En ökad möjlighet till hjälp med utförandet av tjänster i hemmet skulle med all sannolikhet bidra till att många pensionärer kan klara sig själva, utan att behöva anhålla om hjälp av kommunens hemtjänst. Förslaget om servicecheckar bygger på att det skall omfatta alla pensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer, och skall gälla för alla normalt förekommande tjänster i hemmet. Motionärerna tillstyrker de ökade resurserna för äldreomsorgen, men anvisar i en motion med anledning av regeringens äldreproposition hur de vill förbättra användningen av dessa medel i förhållande till regeringen. Redan i samband med den bostadspolitiska propositionen yrkade motionärerna avslag på regeringens förslag till investeringsbidrag för byggande av äldrebostäder. Stödet är i själva verket ett byggstöd, som gynnar kommuner i begrepp att bygga den här typen av bostäder. Kommunerna bör i stället ha likvärdiga villkor och måste själva tillåtas prioritera mellan sådant byggande och exempelvis personella behov inom vården och omsorgen. När det gäller finns enligt motionärerna stora rationaliseringsvinster att göra genom en konkurrensutsättning och en successiv utförsäljning av enskilda apotek. Detta föreslås av utredningen 1998:20 Läkemedel i vård och handel. Motionärerna räknar med att detta sparar ca , och . Motionärerna, som motsätter sig regeringens förslag att sänka tobaksskatten, begär tillkännagivande om tobakens skadliga effekter för folkhälsan och tobakens omfattande kostnader för samhället (yrkande 19). Enligt motion Fi19 av m.fl. (fp) bör godkänna en preliminär fördelning av utgifter för utgiftsområde 9 om för (+1 415 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+1 415) och för (+1 415) som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 4). Regeringen har enligt motionärerna underminerat rätten till personlig assistans. Genom en rad förändringar har regeringen försämrat livssituationen för många svårt funktionshindrade. har avvisat regeringens försämringar och motionärerna vill återställa rätten till personlig assistans såsom den ursprungligen var utformad. Sjukvården och omsorgen i är enligt motionärerna i kris. Krisen består i växande sjukvårdsköer och bristande omvårdnad i äldreomsorgen. Tiotusentals gamla får inte den hemsjukvård och den hemtjänst de skulle behöva för att kunna leva ett mänskligt och värdigt liv. Patienter skickas hem och utan ett fungerande omhändertagande i bostaden. Väntetiden för att få komma på ett första besök på kliniken kan ibland, trots remiss, vara månads- upp till halvårslång. Väntetiden på akutmottagning är ibland mycket lång. Det förekommer att döende patienter skickas hem, trots att de vill vara kvar på sjukhus - men också det motsatta: att patienter som vill leva sin sista tid i hemmet inte får den möjligheten på grund av brister i hemtjänst och hemsjukvård. Omkring 13 000 gamla tvingas bo i flerbäddsrum. Motionärerna anser att de nya fyra miljarderna till kommunerna måste öronmärkas till vård, omsorg och skola. Genom en sådan politik för både omedelbara åtgärder och mera långsiktigt agerande kan resurser tillföras vården och omsorgen. Rätten till eget rum måste bli verklighet. Av de fyra miljarderna skall därför enligt motionärerna tas till utbyggnad av eget rum. Motionärerna vill korta vårdköerna genom att återinföra en vårdgaranti och genom en finansiell samverkan i sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården, s.k. Finsam. En vårdgaranti är ett kraftfullt medel i detta sammanhang. Den skall omfatta alla diagnoser och berättiga till behandling från det patienten fått besked av specialistläkare. Även väntetiderna från remitterande läkare till det första besöket hos specialistläkare måste kortas och bör aldrig få överstiga . Vårdgarantin skall innefatta att patienten med automatik får rätt att söka behandling hos annan vårdgivare, t.ex. en privat klinik, på hemlandstingets bekostnad. Garantin bör ges en sådan form att den för den enskilde är likställd med ett civilrättsligt bindande avtal. Det finns många goda skäl att öppna möjlighet för alternativa vårdgivare vid sidan av kommunernas och landstingens institutioner. De förnyar vården, de skapar valfrihet, de ger konkurrens, de ger personalen större chans att byta arbetsgivare, de ökar sannolikt också det totala vårdutbudet. Enligt motion Fi20 av m.fl. (v) bör med avslag på regeringens förslag godkänna en preliminär fördelning av utgifterna för utgiftsområde 9 om för (+1 245 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+1 245) och för (+1 245) som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 4). Motionärerna anser att tandvårdsförsäkringen måste få ytterligare medel till förbättringar av högkostnadsskyddet och för fortsatt rabattering av bas-tandvården. De vill därför avsätta för detta ändamål och åren därefter reservera medel för att garantera en grundläggande tandvård för befolkningen. har tidigare föreslagit att ett frikort skall införas för pensionärer när det gäller högkostnadsskyddets medicindel. För detta ändamål kommer partiet att avsätta medel i sitt budgetalternativ för med . En del statliga bidrag har inte räknats upp . Detta gäller exempelvis bidrag till äldre- och handikapporganisationer. Det gäller också bidrag till andra ideella och specifika verksamheter. Motionärerna vill också avsätta mer pengar för att öka bilstödet till funktionshindrade. Sammantaget avsätter för dessa ändamål . går många av de som tidigare fått ersättning till personlig assistans i pension. De faller för 65-årsregeln. De har haft ett rikare liv och varit delaktiga i samhällslivet. Om regeln kvarstår kommer många att fråntas detta. Motionärerna föreslår därför att åldersgränsen tas bort och vill anslå för att bibehålla assistansersättningen för denna grupp. Enligt motion Fi21 av m.fl. (mp) bör godkänna en preliminär fördelning för utgiftsområde 9 om för (+417 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+417) och för (+417) som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 42). Motionärerna vill också att godkänner den i motionen beskrivna inriktningen av politiken inom utgiftsområdet som riktlinje för regeringens budgetarbete (yrkande 43). Enligt yrkande 32 i samma motion vill motionärerna också ha ett tillkännagivande om det socialt hållbara samhället. Enligt motionärerna reserverar ytterligare för förbättring av tandvårdsförsäkringen, framför allt vid behov av dyrare tandvård. En utredning bör också ske av möjligheterna att helt inte-grera tandvården inom ramen för högkostnadsskyddet för övrig sjukvård. Motionärerna anser vidare att kommunernas avgifter till för missbrukarvården bör sänkas, informationen i skolan om tobaksbruk stärkas och ges ökade resurser. De föreslår också ett nytt anslag för bidrag till projekt för hemlösa. Trots allt vackert tal om är det fortfarande så att vuxna glömmer bort barn och deras behov när nya lagar stiftas eller människors vardagsekonomi försämras. Barns vardagsmiljö är t.ex. inte på långa vägar lika skyddad genom lagstiftning som vuxnas arbetsmiljö är. Att lyssna på barns röster och driva barns intressen är för lika viktigt som att slåss för miljön. I båda fallen handlar det om att ta parti för en part som inte själv kan göra sin röst hörd. slår miljöproblemen särskilt hårt mot barnen, både direkt i form av t.ex. allergier och i form av en växande miljöskuld som skall betalas av. Motionärerna vill överföra mer pengar till kommuner och landsting för att utveckla välfärden och reparera skadorna från en felaktig saneringspolitik. Enligt motion Fi22 av m.fl. (kd) bör godkänna en preliminär fördelning av utgifterna för utgiftsområdet 9 om för (+520 miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag), för (+520) och för (+520) som riktlinjer för regeringens budgetarbete (yrkande 4). accepterar inga nedskärningar på handikappområdet. Därför avsätter partiet till assistansersättning utöver regeringens förslag fram . Det är viktigt att de handikappade kan känna trygghet och inte ständigt tvingas leva i oro för att deras rättigheter beskärs. Högkostnadsskyddet i sjukförsäkringen fyller enligt motionärerna inte sin uppgift, eftersom många kostnader för den enskilde inte inkluderas däri. De anser att sjuk- och tandvårdsförsäkring bör samordnas. För detta ändamål bör en utredning skyndsamt tillsätts. Då bör också frågan om kostnader för hjälpmedel tas med. I avvaktan på en utredning om att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen tillför utöver regeringens förslag. avsätter utöver regeringens förslag till missbrukarvården. Där finns stora behov, både i det förebyggande arbetet och i den direkta vården. Skolornas ANT-utbildning (Alkohol, Narkotika, Tobak) måste också intensifieras. I motion Fi23 av () yrkas tillkännagivande om informationsinsatser om tobakens skadeverkningar (yrkande 1). Han anser att den nu föreslagna förändringen av tobaksskatten bör kompletteras med informationsinsatser om tobakens skadeverkningar. Sådana informationsinsatser bör särskilt riktas till barn och ungdomar. Det finns annars en uppenbar risk att sänkningen av skatten uppfattas som en förändrad samhällssyn när det gäller tobakens skadeverkningar. Det är viktigt att inte en sådan åtgärd signalerar en nedtrappning av de hälsopolitiska målen och därmed tillhörande prispolitik när det gäller tobak. I motion Fi53 av m.fl. (fp, c, mp, kd) yrkas tillkännagivanden om tobakspreventivt arbete och att regeringen skall återkomma till med förslag till tobakspreventivt arbete med hänsyn till att beskattningens roll eventuellt förändrats till följd av internationaliseringen (yrkandena 4 och 5). Motionärerna, som inte delar regeringens uppfattning att en sänkning av tobaksskatten är rätt åtgärd att vidta mot smugglingen, anser att regeringen underlåtit att analysera skattesänkningens konsekvenser för folkhälsan. Särskilt allvarligt är det att man inte tagit upp vilka konsekvenser förslaget har på barns och ungdomars benägenhet att börja röka. Priset är en av de viktigaste faktorerna för att påverka efterfrågan på tobak. Om nu cigarettpriset sänks med , kommer konsumtionen att öka med . Bl.a. kommer många rökare att åter öka sin dagskonsumtion. De allvarligaste effekterna gäller dock alla de barn och ungdomar som på grund av prissänkningen kommer att börja röka. Hälften av dessa kommer att dö av sin rökning. Motionärerna anser att det tobakspreventiva arbetet behöver förstärkas på bred basis. Det handlar om påverkan av samhällets attityder till tobaksbruket, begränsning av marknadsföringen, en minskning av föräldrars och andra vuxna förebilders rökvanor, utökade rökfria miljöer, tydligare skolpolicy etc. Först därefter bör regeringen komma tillbaka till med ett mer genomarbetat förslag till arbete mot tobaken, med hänsyn tagen till att beskattningens roll eventuellt förändrats till följd av internationaliseringen. Statens utgifter för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgör en mindre del av de samlade offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård och social omsorg. Huvudmannaskapet för dessa verksamheter ligger huvudsakligen hos kommuner och landsting. Statens stöd till den kommunala sektorn utgår främst från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Då den ekonomiska utvecklingen i är bättre än väntad föreslår regeringen i vårpropositionen att ytterligare 4 miljarder tillförs den kommunala sektorn innevarande år och framåt. Därmed blir resurstillskottet , och och framåt. tillförs därmed kommuner och landsting sammanlagt extra. Skolan, vården och omsorgen stärks ytterligare. De nya resurserna skall användas till att stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg och säkra sysselsättningen utan att kommunalskatten höjs. Utskottet anser det mycket tillfredsställande att ytterligare medel nu kan tillföras kommuner och landsting. Resurstillskottet förbättrar förutsättningarna för kommunerna att bl.a. leva upp till förslag och riktlinjerna inom äldreomsorgen och även minska väntetiderna inom sjukvården. Den av regeringen beräknade ramen för utgiftsområde 9 uppgår för till , för till och för till . I förhållande till budgetpropositionen för innebär detta att den preliminära ramen för minskar med medan den ökar för med . Regeringen har i beräkningen av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått från att tidigare beslutade besparingar genomförs. Vid sina beräkningar utgår regeringen från att den totala utgiftsramen för tandvårdsförsäkringen kommer att uppgå till totalt under förutsättning att antar förslagen i proposition Reformerat tandvårdsstöd. Regeringen har vidare i proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken föreslagit att äldreomsorgen tillförs , varav omfördelas inom ram. föreslås vidare ett tillfälligt statligt byggstöd för äldrebostäder m.m. i kommunerna uppgående till . I motionsyrkanden framförs krav på införande av en vidgad vårdgaranti. Utskottet vidhåller att vårdgarantin inom hälso- och sjukvården i sin ursprungliga utformning har spelat ut sin roll. I överenskommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställning antecknas att parterna är överens om att göra en kraftsamling för att förbättra tillgängligheten. Landstingen åtar sig att påtagligt minska väntetiderna både för besök och behandling. Patienterna skall överlag finna väntetiderna inom vården rimliga. Parterna är vidare överens om att närmare klarlägga de praktiska, organisatoriska och ekonomiska förutsättningarna för en utvidgad vårdgaranti. I sammanhanget måste enligt parterna också utrönas hur en sådan garanti förhåller sig till de av fastställda riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Även landstingens resurssituation har avgörande betydelse, enligt parterna. Utskottet anser att resultatet av det sålunda planerade arbetet bör avvaktas. Utskottet motsätter sig förslaget i en motion (m) att läkemedelsförmånen på nytt skall tas över av staten samt att receptregistren skall avskaffas. Utskottet har senast behandlat frågorna i betänkande 1997/98:SoU1. Utskottet vidhåller denna uppfattning liksom att utskottet inte är berett att införa frikort för vissa pensionärer för läkemedelskostnader. De hivförebyggande insatserna i har varit framgångsrika, och smittspridningen har inte fått den omfattning som tidigare befarats.