yttr · GL05AU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — I kombination med ett komplicerat finansieringssystem motverkar regelsystemet en effektiv strategi för att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om ett mer förenklat finansierings- och regelsystem som innebär ett steg på vägen mot ett enklare och mer effektivt resursutnyttjande med ett väsentligt större lokalt handlingsutrymme. Som framgår av vad som sagts ovan föreslår utskottet att överförs från utgiftsområde 13 för att förse de lokala instanserna med försörjningsmedel i samband med sysselsättningsprojekt. Utskottet delar åsikt att det förutom denna förstärkning av aktivitetsstöd behövs ett stort extra utrymme för otraditionella insatser för att kunna möta de lokala behoven som arbetsförmedlingsnämnderna anger. Det kan t.ex. handla om inrättandet av skogliga beredskapsarbeten, insatser för invandrare inom ramen för en storstadssatsning eller miljöinriktade projekt med särskild inriktning på ungdomar. Nivån i utbildningsbidragen för dem som inte har rätt till arbetslöshetsersättning bör återställas till den nivå som gällde före sänkningen . Utskottet föreslår att ramen för utgiftsområde 14 justeras upp med i förhållande till regeringens förslag inklusive överföringen av medel från utgiftsområde 13. När det slutligen gäller utgiftsområde 19 anser utskottet att det krävs en kraftsamling för att bryta utvecklingen mot ökade regionala klyftor. I regeringens politik saknas konkreta förslag på en rad områden. Utskottet anser därför att det bör genomföras en rad förändringar inom detta område på det sätt föreslagit. Den kommunala välfärden, som utgör en förutsättning för glesbygdsutvecklingen, måste höjas. Vidare måste utvecklingen av småföretag stimuleras. För att öka möjligheterna att erhålla riskkapital bör det bl.a. skapas riskkapitalfonder i utsatta regioner. Statens bolag och verk bör ha ett större regionalt ansvar. Ett landsbygds- och glesbygdsprogram för en godtagbar samhällsservice bör utvecklas. Regionernas förutsättningar för vidareförädling av egna råvor bör utnyttjas bättre. Även distansutbildningen måste utvecklas. Det bör skapas ett ROT-bidrag för utbyggnaden av fibernätet. Man bör också ge mer stöd till resurscentrum för kvinnor. För att öka antalet högutbildade i inlandet bör återbetalningen av studielånen reduceras för dem som flyttar dit. Vattenkraftsvinsterna bör återföras till de producerande länen. Arbetsmarknadspolitiken måste demokratiseras i hela och inte bara i några frilän. I syfte att öka demokratiseringen av svensk regionalpolitik bör det införas direktvalda länsparlament. Byautvecklingsgrupper och lokalsamhällen bör få ökad beslutandemakt. Anslaget för utgiftsområde 19 bör ökas för med jämfört med regeringens förslag. är motsvarande belopp respektive . Uppställt i tabell innebär utskottets ställningstagande för utgiftsområdena 13, 14 och 19 följande. I fråga om ramarna för budgetåren 1999, 2000 och 2001 anser utskottet att den av i motion Fi20 föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden bör godkännas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (punkterna 2 och 3 delvis), liksom de övriga partimotionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi21 (mp) ochFi22 (kd) samtliga i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 29 649 24 531 21 696 diff. - 1 500 - - UO14 utskottet 54 324 54 719 53 108 diff. + 5 800 + 5 800 + 5 800 UO19 utskottet 4 001 3 954 4 351 diff. + 500 + 800 + 1 000 16. Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: Regeringens kalkyler för arbetslösheten är alltför optimistiska. Mot bakgrund av prognos är det enligt utskottet realistiskt att beräkna den öppna arbetslösheten till med den av regeringen föreslagna politiken. Utskottet anser därför, såsom anför i sin partimotion Fi21, att ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 bör räknas upp med sammanlagt , och . Utskottet ställer sig positivt till de förslag som lämnats av om sänkt arbetstid och ökade anslag till kommunerna, se vad utskottet anfört om detta i avvikande mening 5. Vid bestämmandet av ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 måste hänsyn tas till de positiva effekter dessa förslag får i form av lägre kostnader för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet anser också att anslaget för lönebidrag till anställda hos allmännyttiga organisationer och anslaget till bör förstärkas. Utskottet anser att ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör höjas för att möjliggöra ytterligare regionalpolitiska insatser inom bl.a. byutvecklingsgrupper och mikrostöd samt för att underlätta för kommuner att ta del av tillgängliga EG-stöd som kräver kompletterande finansiering. Vidare delar utskottets uppfattning att nedsättningen av socialavgifter i vissa branscher, såsom jordbruk, viss service m.m. i inland bör vara kvar. För att finansiera detta bör transportbidrag till sjötransporter och för oförädlade trävaror inte utökas. I fråga om ramarna för budgetåren 1999, 2000 och 2001 anser utskottet att den av i motion Fi21 föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden bör godkännas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (punkterna 2 och 3 delvis), liksom de övriga partimotionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi20 (v) och Fi22 (kd) samtliga i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 32 631 24 diff. + 1 482 - 498 - 3 731 UO14 utskottet 47 250 41 711 33 612 diff. - 1 274 - 7 208 - 13 696 UO19 utskottet 3 551 3 204 3 401 diff. + 50 + 50 + 50 17. Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare ställt sig positivt till den allmänna inriktning av politiken som föreslagit, se avvikande mening nr 6. De föreslagna tillväxt- och företagsfrämjande åtgärderna samt personalförstärkningar inom offentliga verksamheter, såsom t.ex. rättsväsendet, kommer att leda till minskade kostnader för arbetslöshetsersättningen och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vid bestämmandet av ramarna för aktuella utgiftsområden räknas inte dynamiska effekter in. Utskottet stöder uppfattning att åtgärderna OTA, resursarbeten och generationsväxling bör avskaffas. Tillsammans med förändringar i arbetsvillkoret för a-kassan och en ökad egenfinansiering av a-kassan leder detta till minskade utgifter på utgiftsområde 13. De förslag som lämnats av , och som utskottet ställer sig bakom, om bl.a. företagsstimulerande åtgärder kommer att leda till att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. De av samma parti föreslagna strukturförändringarna vad gäller åtgärdssidan bör också införas. Detta kommer enligt utskottets bedömning att leda till minskade kostnader på utgiftsområde 14. Anslaget för lönebidrag bör dock ökas i förhållande till regeringens förslag. Vad gäller utgiftsområde 19 bör ramarna höjas med för . Detta bör ske främst för att möjliggöra en ändring av stödområdesindelningen så att områden vid stödområdenas gränser inte missgynnas. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 17 731 14 450 13 508 diff. - 13 418 - 10 081 - 8 188 UO14 utskottet 45 684 44 164 41 468 diff. - 2 840 - 4 755 - 5 840 UO19 utskottet 3 601 3 254 3 451 diff. + 100 + 100 + 100 18. Nationell handlingsplan för sysselsättning , , och (alla m) anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 5 Nationell handlingsplan för sysselsättning bort ha följande lydelse: Den av regeringen framlagda handlingsplanen och den moderata skiljer sig åt på ett flertal punkter. Skillnaderna märks både i de övergripande resonemangen och i enskildheter. I grunden bestäms dessa skillnader av skilda synsätt på den ekonomiska politiken. Utskottet delar, generellt, den syn som kommer till uttryck i motionärernas alternativa handlingsplan. Utskottet anser därför att handlingsplanen bort ha den lydelse som de moderata motionärerna föreslagit. Som framgår av avsnitt 5.3 är följande punkter särskilt viktiga. Det övergripande målet för regeringens agenda för arbete och företagande bör vara att avveckla arbetslösheten som samhällsproblem. Agendan kan sammanfattas i sju huvudrubriker: - en friare arbetsmarknad - en reformerad arbetsmarknadspolitik - en avveckling av företagskrånglet - svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet - en god energiförsörjning - kunskap och kompetens i världsklass. För att utveckla företagarandan skall det totala skattetrycket, och särskilt direkt och indirekt beskattning av arbete och företagande, sänkas. Samtliga förslag till lättnader av företagares administrativa bördor som lagts fram av den s.k. Småföretagardelegationen skall genomföras. För att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga krävs ökad flexibilitet på arbetsmarknaden med bl.a. avtal som medger individuella variationer och annan modernisering av arbetsrätten samt avregleringar som stimulerar småföretagandet och företagstillväxt. Även följande bör dock framhållas. Utskottet konstaterar att regeringen i vårpropositionen hävdar att den svenska sysselsättningspolitiken ligger väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Ett studium av den handlingsplan som regeringen redan - utan att underställa - översänt till visar dock att detta är långtifrån korrekt. Det gäller särskilt de punkter som avser skatter samt arbetsrätt och avreglering av arbetsmarknaden. Det alternativa programmet har jämfört med regeringens två fördelar. Till att börja med följer det de utfärdade riktlinjerna. Utskottet vill särskilt peka på den motsättning det innebär att - som regeringen - först tala vitt och brett om samordnad sysselsättningspolitik inom EU och sedan inte delta i det praktiska genomförandet. Att regeringen är med om att utfärda rekommendationer men sedan inte följer dem är anmärkningsvärt. Än viktigare är dock att motionärernas förslag har betydligt större förutsättningar än regeringens program att verkningsfullt bidra till ökad sysselsättning. Förslagen i alternativplanen överensstämmer också med rekommendationer som utfärdats av , IMF och fristående ekonomer. Regeringen bör återkalla sin redan översända handlingsplan och ersätta den med den text som de moderata motionärerna föreslagit och utskottet nu - med tillstyrkande av motion Fi24 för sin del - förespråkar. (), , , (alla m), (), () och () anför: Den beskrivning av arbetsmarknadsläget som lämnas i yttrandet i avsnitt 2 är otillräcklig och i praktiken missvisande. Uppgifterna om minskad öppen arbetslöshet, minskat antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och antalet långtidsarbetslösa m.m. kan nämligen inte redovisas utan att hänsyn tas till det stora antal personer som studerar i det s.k. . Det är fråga om mellan 100 000 och 150 000 personer; dvs. i storleksordningen av arbetskraften i landet. Många av dessa personer skulle om de inte getts plats i ha belastat arbetslöshetsstatistiken. Det är därmed tydligt att den statistik som regeringen vill framhålla i praktiken är friserade siffror som inte på ett riktigt sätt speglar den reella sysselsättningsgraden i landet. En rättvisande bild av arbetsmarknadsläget kräver således att även de personer som studerar i tas med i diskussionen. Om även dessa personer beaktas framgår det klart att arbetsmarknadsläget - trots en god konjunktur - inte är så gott som regeringen vill framhålla. (), (), (), (), (), () och () anför: Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen inte har för avsikt att föreslå lagstiftning om auktorisation av personaluthyrningsföretag. Detta klargörande var efterlängtat för de företag som är verksamma inom denna snabbt växande bransch. Det förslag om statlig auktorisation enligt det utredningsförslag som föreligger är enligt vår mening onödigt. Nationell handlingsplan för sysselsättning () anför: Till vårpropositionen finns bifogad den nationella handlingsplan för sysselsättning som regeringen har utarbetat. delar regeringens uppfattning i handlingsplanen att svensk ekonomi befinner sig i en uppgångsfas. Den ekonomiska politik som förts har, som regeringen konstaterar, i många avseenden varit framgångsrik. har tagit ett stort ansvar för att få balans i svensk ekonomi. Strävandena bör nu fortsätta att utforma en politik för ökad sysselsättning, trygghet och tillväxt. I motion Fi18 som lagts fram med anledning av vårpropositionen redovisas vår ekonomiska politik och våra förslag till åtgärder för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Enligt vår uppfattning borde den nationella handlingsplanen för sysselsättning bygga på de förslag som vi för fram med anledning av vårpropositionen. Nationell handlingsplan för sysselsättning () anför: Den nationella plan för sysselsättning som regeringen har bilagt propositionen har enligt vår uppfattning fel inriktning. Av vår avvikande mening som gäller den ekonomiska politiken följer att förespråkar en sysselsättningspolitik som skiljer sig starkt från den som regeringen för. Främsta försvarslinjen mot den höga arbetslösheten måste vara fler nya, riktiga jobb. Den ensidiga satsningen på "volymmålet" har gett en fortsatt låg sysselsättningsgrad och s.k. flaskhalsproblem. Bland annat borde förslagen i planen vad gäller företagsamhet vara betydligt mer genomgripande. Även vad gäller jämställdhet borde ambitionen vara mycket högre. Enligt uppfattning borde den nationella planen för sysselsättning baseras på de åtgärder för fler riktiga jobb som förs fram i motion Fi19. Nationell handlingsplan för sysselsättning () anför: Till vårpropositionen finns bifogad den nationella handlingsplan för sysselsättning som regeringen har utarbetat. kan konstatera att den politik som regeringen genomfört tillsammans med har inneburit stora problem för många grupper i samhället. Saneringspolitiken har framför allt drabbat svaga grupper och inte lett till de förbättringar av arbetsmarknadsläget som en vänsterorienterad politik skulle ha gjort. I vår motion Fi20 har vi redogjort för hur vi anser att den ekonomiska politiken skall bedrivas framöver för att bl.a. öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Enligt vår uppfattning borde den nationella handlingsplanen för sysselsättning bygga på de förslag som vi för fram i denna motion. Nationell handlingsplan för sysselsättning () anför: Jag anser att regeringen bör återkalla den till kommissionen lämnade handlingsplanen och ersätta den med en ny enligt följande principer. Svensk ekonomi har återhämtat sig i viktiga, men långt ifrån alla avseenden. Statsfinanserna är i det närmaste i balans och ett visst överskott kan förutses . är arbetslösheten mycket hög, och mycket talar för att den kommer att fastna på en hög nivå om inte den ekonomiska politiken läggs om i grundläggande avseenden. Problemen i svensk ekonomi är främst strukturella och inte konjunkturella och förorsakas i första hand av den politik som den sittande regeringen för. Den konjunkturuppgång vid nu upplever kan därför inte lösa problemen med bl.a. hög arbetslöshet och växande miljöskuld. Vi i anser att två mer fundamentala förändringar måste göras för att få ned arbetslösheten till acceptabla nivåer, dvs. Arbetstiden bör sänkas. Även beskattningen på arbete måste sänkas. I motion Fi21 redovisar vi vår ekonomiska politik och förslag till åtgärder för att lösa sysselsättningsproblemen. Jag anser att den nationella handlingsplanen bör framhålla som svensk sysselsättningspolitik vad som på grundval av nämnda motion sägs i min avvikande mening om den allmänna inriktningen av politiken (avvikande mening nr 5). Nationell handlingsplan för sysselsättning () anför: Vi i anser att den svenska politiken måste läggas om för att skapa förutsättningar för nya jobb och därmed större skatteinkomster. Enligt flera bedömare har , bl.a. genom en dåligt fungerande arbetsmarknad och lönebildning, en s.k. jämviktsarbetslöshet på lägst . Detta innebär att det utan strukturreformer för modernare arbetsrätt, bättre fungerande arbetsmarknad och utbildningssystem, kommer att vara omöjligt att underskrida en arbetslöshet på 6-6,utan att inflationen stiger. Vi Kristdemokrater har i flera sammanhang påtalat att ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt inför den kommande kampen mot den höga arbetslösheten och för sunda statsfinanser. Vi föreslår därför regelförenklingar, skattesänkningar och mer stabila villkor för företagarna. I vår motion Fi22 redovisar vi vår ekonomiska politik och förslag till åtgärder för att lösa problem med arbetslöshet och sysselsättning. Jag anser att den nationella handlingsplanen bör bygga på de principer som på grundval av nämnda motion sägs i min avvikande mening om den allmänna inriktningen av politiken, se avvikande mening nr 6. ekonomiska vårproposition - Den ekonomiska politiken, utgiftstak m.m. - Utgiftsområdena 13, 14 och 19