yttr · GL05NU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1997/98:60 med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. yttrar sig över sammanlagt fyra yrkanden som återfinns dels i de två motionerna 1997/98:U25 (v) och 1997/98: U26 (mp) väckta med anledning av skrivelsen, dels i motion 1997/98:U618 (mp) från den allmänna motionstiden. föreslår att de i yttrandet behandlade motionsyrkandena avslås. Till yttrandet har fogats 3 avvikande meningar (mp; v, mp). I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med riksdagsordningens 10 kap. 1 §. Skrivelsen behandlar Europeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner, svenska språket och rekrytering av svenskar. De motioner som väckts med anledning av skrivelse 1997/98:60 och som behandlas här är följande: 1997/98:U25 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (8) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regeringens försök att slutföra det multilaterala investeringsavtalet () utan dialog och utan diskussion om landspecifika reservationer för del med . 1997/98:U26 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att verkar för att utvecklingen av förnyelsebara energikällor prioriteras, 13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inte godkänna i dess nuvarande form. Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är 1997/98:U618 av och (båda mp) såvitt gäller yrkandet (5) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att aktivt bör styra och stödja aktionsplaner samt EU:s PHARE- och TACIS-program så att dessa utvecklar och förändrar energisystemet i ekologiskt hållbar riktning och inte stöder nya kärnkraftverk. För att stärka näringsutskottets bevakning av EU-frågorna har utskottet tillsatt tre arbetsgrupper med vardera fem-sex ledamöter från partierna samt en sekreterare från utskottskansliet. Tre bevakningsområden har prioriterats: energi, forskning och inre marknaden. I skrivelsen återfinns under flera avsnitt frågor inom näringsutskottets (och de tre nämnda gruppernas) beredningsområde: inre marknadens utveckling, metoder att minska tekniska handelshinder, turism, näringspolitik, energipolitik, forskning och den gemensamma handelspolitiken. Det som sägs i skrivelsen under några av dessa avsnitt har alltså varit föremål för en mer omfattande bevakning från näringsutskottets sida. har dock inte funnit anledning att i detta sammanhang, som en följd av utskottets mer fördjupade bevakning, redovisa några ställningstaganden i dessa delar med utgångspunkt från regeringens skrivelse. De sakfrågor som näringsutskottet valt att uppmärksamma i yttrandet är därmed uteslutande föranledda av de aktuella motionsyrkandena. Dessa tar sikte på EU:s insatser för att underlätta omställningen av energisystemen i , den fortsatta utvecklingen av förnybara energikällor inom unionen och slutligen de pågående förhandlingarna inom (Organization for Economic Cooperation and Development) om ett multilateralt investeringsavtal som berör hållning inom såväl den gemensamma som den nationella handelspolitiken. behandlar i det följande de nämnda motionsyrkandena tillsammans med korresponderande avsnitt i skrivelsen under tre rubriker: Omställningen av energisystemen i , Utveckling av förnybara energikällor och Det multilaterala investeringsavtalet. Omställningen av energisystemen i I motion 1997/98:U618 (mp) anförs att EU:s insatser för skall vara ekologiskt hållbara genom att bidrag till miljövänliga energislag prioriteras framför stöd till nya kärnkraftverk. Motionärerna anser att det är viktigt att verkar för att kärnavfall, utbrända bränsleelement, atomreaktorer etc. omhändertas på ett tillförlitligt sätt. Det konstateras att bidrar genom såväl bilaterala som multilaterala insatser till omställningen av energisystemen i . Inom ramen för EU:s program PHARE (and Aid for Restructuring of the Economies) och TACIS (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States and ) medverkar till att utveckla och förändra energisystemet i bl.a. . Förhoppningsvis, sägs det, kan den ryska energipolitiken påverkas i rätt riktning. I skrivelsen (s. 212) sägs att TACIS-programmet spelar en viktig roll i EU:s ansträngningar att understödja demokratiska och ekonomiska reformprocesser. TACIS-programmet för uppgick till ca 128 miljoner ecu och inriktades på företagsrestrukturering, utbildning, socialt reform-arbete, transporter, energi och miljö. I programmet ingår fortsatt stöd till förbättrandet av kärnsäkerheten. Även ett utökat regionalt samarbete vid västgränser är en del i TACIS-samarbetet. Regeringen erinrar om att kommissionen, G 7-länderna (, , , , , och ) och upprättade ett Memorandum of Understanding med bl.a. ett ömsesidigt åtagande att stänga kärnkraftverket i Tjernobyl . Uppfyllandet av förpliktelserna i detta dokument beskrivs i skrivelsen som en stötesten i relationerna mellan och . har beslutats att en ny sarkofag över den havererade reaktorn i Tjernobyl skall byggas. EU har förbundit sig att bidra finansiellt till detta projekt, där även avser att bidra bilateralt. Ett nytt TACIS-program för som omfattar samarbetsprojekt inom institutionsbyggnad, ekonomiska reformer och utveckling av den privata sektorn samt energi och miljö är under förhandling. Kommissionen har ett för PHARE och TACIS gemensamt kärnsäkerhetsprogram, som har till huvudsyfte att förbättra teknisk utrustning, utbildning och administrativa rutiner för att höja säkerheten vid existerande kärnkraftverk i . I några fall har stöd till avslutande av arbetena vid inte helt färdigbyggda kärnkraftverk aktualiserats, nämligen då dessa kan möjliggöra stängning av i drift varande, mindre säkra anläggningar. Även åtgärder för att ta hand om avfall m.m. ingår i kärnsäkerhetsprogrammet. Inom ramen för de reguljära landprogrammen bidrar PHARE och TACIS till utvecklingen på energiområdet under förutsättning att detta ingår i mottagarländernas prioriteringar. Effektivare energianvändning (inkl. sparåtgärder) har dominerat insatserna. När det gäller själva energipolitiken, t.ex. frågan om eventuell utbyggnad av kärnkraften, har kommissionen betonat att denna, liksom i EU:s egna medlemsstater, faller under den nationella kompetensen. Detta hindrar inte att länderna själva i många fall velat ha hjälp med att åstadkomma en mer balanserad fördelning på olika energikällor. I PHARE kan man räkna med att den s.k. förstärkta förmedlemskapsstrategin inför utvidgningen, som skall styra den framtida inriktningen av programmet, kommer att leda till ökat stöd till en rad infrastrukturprojekt på energiområdet; syftet är att bidra till kandidatländernas EU-anpassning. I arbetsplanen för det bildade samarbetsrådet mellan och , byggd på en överenskommelse om partnerskap och samarbete (PCA - Partnership and Cooperation Agreement), framgår att förstärkt samarbete skall etableras inom bl.a. miljöområdet och kärnsäkerheten. kommer därutöver ett G 8-möte (, , , , , , och ) att äga rum i som helt skall ägnas åt energifrågan. beslutades om en ettårig förlängning av programmet för energisamarbete med tredje land (SYNERGY). Programmet ger i huvudsak stöd till informations- och utbildningsaktiviteter, och ambitionen är att ytterligare införliva länder i i det europeiska energisamarbetet. kan konstatera att mycket stora ansträngningar görs från EU:s sida - manifesterat i tillförsel av betydande finansiella resurser - i syfte att åstadkomma förbättringar på både kort och lång sikt i energiförsörjning. Många av åtgärderna är av tvingande, historiska skäl inriktade på att förbättra kärnsäkerheten och att mildra avfallsproblemen kring kärnkraftverken, men också som i fallet Tjernobyl att förhindra ytterligare läckage av radioaktivitet. De långsiktiga ambitionerna i EU:s insatser på energiområdet för synes ligga i linje med den inriktning som motionärerna förordar, som näringsutskottet erinrar om att gemenskapens strävanden härvidlag med nödvändighet måste fullgöras under hänsynstagande till det kärnkraftsberoende som föreligger. Många av de aktuella staterna är nämligen uteslutande hänvisade till kärnkraften för sin energiförsörjning - ett förhållande som på kort sikt inte går att påverka, men på lång sikt är en omständighet som måste vägas in i EU:s omställningsprogram för berörda länder. Med det sagda avstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i här berörd del. Utveckling av förnybara energikällor de gröna ser allvarligt på att EU:s arbete med energifrågor inte i tillräcklig grad inriktas på förnybara energikällor, framhålls det i motion 1997/98:U26 (mp). Motionärerna vill fästa uppmärksamhet på att det gasmarknadsdirektiv som är under utarbetande kan innebära att blir ytterligare beroende av fossila energikällor. Det riktas också kritik mot att (International Thermonuclear Experimental Reactor) ännu hålls vid liv. I stället borde EU stödja och prioritera en mer omfattande forskning och utveckling av förnybara energikällor som t.ex. solceller. I skrivelsen (s. 129) sägs att energiarbetet har dominerats av behandlingen av kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för en inre marknad för naturgas (gasmarknadsdirektivet). Direktivet innehåller allmänna regler för sektorns organisation och för tillträde till marknaden, liksom regler för lagring, överföring och distribution av naturgas. får gaskunderna gradvis rätt att utnyttja andras gasledningar för att kunna köpa gas på marknaden i stället för att vara beroende av ett monopolföretag. Efter tioårsperioden skall minst en tredjedel av gasmarknaden vara öppen för konkurrens. Vidare skall då alla kraftproducenter och alla andra gaskunder med en årlig gaskonsumtion som överstiger vara berättigade att utnyttja andras gasledningar. presenterade kommissionen en grönbok om en strategi för förnybara energikällor. Vid ministermötet förelåg enighet om en resolution i vilken rådet uppmanade kommissionen att utarbeta en strategi för att främja dessa energikällor. I strategin, som kommissionen överlämnade i form av en vitbok (KOM/97/599) till rådet , föreslås bl.a. som ett indikativt mål att medlemsstaterna fram fördubblar andelen förnybara energikällor till av den totala energianvändningen. Kommissionen anser att politiken bör inriktas på att främja användningen av biomassa, vindkraft och solenergi. Enligt kommissionen kan strategin bidra till att skapa ett konkurrenskraftigt energisystem för hela med betydande möjligheter för export av kunnande och investeringar till tredje land. Vid energirådsmötet enades ministrarna om en tvåårig budget för ALTENER II-programmet (Alternative Energy), vilket innebär en fortsättning och utvidgning av det första ALTENER-programmet som löpte ut . Programmets övergripande mål är att bidra till att skapa de nödvändiga villkoren för en aktionsplan för förnybara energikällor, särskilt vad gäller de legala och administrativa villkoren. Programmet skall också bidra till att uppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och användning av energi från sådana energikällor. ALTENER-programmet utgör en betydelsefull del av för att minska gemenskapens koldioxid-utsläpp från energisektorn. Vid nyssnämnda rådsmöte presenterade kommissionen också ett förslag till ramprogram för energi (KOM/97/550). Enligt förslaget inordnas där bl.a. programmen SAVE II (Special Action for Vigorous Energy Efficiency), SYNERGY (finansierar internationella samarbetsprojekt med tredje land för utveckling och implementering av energikällor) och ALTENER II samt delar av THERMIE (demonstrations- och spridningsprogram inriktat på icke-nukleär energi i det fjärde ramprogrammet för forskning och utveckling) i syfte att skapa en mer samlad struktur. Ambitionen är att ramprogrammet skall möjliggöra tydligare prioriteringar och bättre samordning av gemenskapens arbete inom energiområdet. Avsikten är att rådet skall fatta beslut om det nyssnämnda, fleråriga ramprogrammet (1992-2002) för energisektorn. Kommissionen lyfter fram tre huvudmålsättningar för programmet: att förbättra gemenskapens försörjningstrygghet, att bidra till en förbättrad konkurrenskraft och att åstadkomma ett förbättrat miljöskydd. Det handlar bl.a. om att öka internationellt samarbete på energiområdet, att fortsatt främja förnybara energikällor och att ytterligare stimulera en effektiv energianvändning. Avsikten är också att rådet vid samma beslutstillfälle skall diskutera förslagen i kommissionens vitbok om en strategi och en handlingsplan för gemenskapen för att främja förnybara energikällor. Denna plan är en del av gemenskapens insatser för att uppfylla EU:s klimatåtaganden efter klimatkonferensens tredje partsmöte i . Programmet enligt vitboken är sektorsövergripande till sin karaktär och skall bidra till måluppfyllelse inom en rad områden som t.ex. sysselsättning, miljö, forskning, regionalpolitik och jordbrukspolitik. Planerna är att en omfattande koordination, som innefattar finansiella åtaganden, skall etableras mellan åtgärder vidtagna på gemenskapsnivå och existerande nationella strategier. Principerna för utformningen av programmet påminner om uppbyggnaden av ramprogrammet för energi. Den tidshorisont som vitboken överblickar utsträcker sig, som tidigare nämnts, fram . Det brittiska ordförandeskapet har energi och miljö som sitt tema, och vid energirådsmötet kommer rådet att anordna en öppen debatt om energi och miljö. Ordförandeskapets ambition är att åstadkomma enighet om rådsslutsatserna om energi och miljö och som kan överlämnas till miljöministrarna. gör bedömningen att förutsättningarna för att effektivisera resursinsatserna i syfte att öka användningen av förnybara energikällor och att åstadkomma en förbättrad energieffektivitet, i enlighet med de intentioner som anmäls i berättelsen för , kan vinna väsentliga framsteg . Den nödvändiga förstärkningen av insatserna realiseras genom kraven på långsiktighet och samordning av olika finansieringskällor i enlighet med kommande rådsbeslut. Ordförandeskapets prioritering av dessa frågor är ur svensk synpunkt glädjande. Den politiska uppmärksamhet som på detta sätt skapas är enligt näringsutskottets uppfattning nödvändig för att få de nationella resursinsatserna infogade på ett strukturerat sätt med de gemensamma åtgärderna. Det arbete som ordförandeskapet och rådet igångsätter enligt angivna riktlinjer sträcker sig också över den tidsperiod under vilken kommer att inneha ordförandeskapet i rådsarbetet. Detta ger enligt näringsutskottets mening goda möjligheter för svenskt vidkommande att påverka den fortsatta prioriteringen av dessa frågor. Med det anförda avstyrker utskottet den aktuella motionen i här berörd del. Regeringens beskrivning av det multilaterala investeringsavtalet (Multilateral Agreement on Investment) måste sägas vara något av ett rekord i skönmålning, heter det i partimotionen 1997/98:U25 (v). Regeringen säger sig, anför motionärerna, vilja lägga stor vikt vid ett så liberalt och bindande investeringsavtal som möjligt. I en kritisk ton konstateras att jämfört med många andra länder har begärt ganska få landspecifika reservationer. I motionen påpekas att 560 frivilligorganisationer från hela världen har riktat skarp kritik mot avtalet. Den analys som gjorts, fortsätter motionärerna, om detta avtal i ett betänkande i - framlagt - utmynnade i en resolution där unionen och medlemsstaterna rekommenderades att ej underteckna nuvarande avtalsförslag. Regeringen har tydligen avsett att slutföra förhandlingarna om detta avtal utan att föra någon dialog med , hävdar motionärerna och anser att ett sådant arbetssätt är oacceptabelt. I motion 1997/98:U26 (mp) påstås att regeringen inte nämner i skrivelsen. Det är uppenbart, sägs det, att detta är ett led i försöken att sopa detta odemo-kratiska och i många avseenden skamliga avtal under mattan. Även i denna motion hänvisas till resolutionen från att medlemsländerna inte skall godkänna avtalet i nuvarande form, och det understryks att kräver att regeringen hörsammar detta krav. Under rubriken handelspolitiken (s. 200) beskrivs de förhandlingar som pågått i om ett multilateralt investeringsavtal. I förhandlingarna deltar , där EU:s medlemsländer också företräds av kommissionen. Avsikten är att avtalet även skall vara öppet för andra länder att ansluta sig till. Målsättningen är att skapa säkra, icke-diskriminerande, förutsättningar för utländska investerare och investeringar. Ambitionen är att det skall finnas en hög nivå på åtaganden om investeringsliberalisering och skydd av investeringar samt en effektiv tvistlösningsmekanism. Den ursprungliga tidsplanen för förhandlingarnas avslutande har inte hållit, och i skrivelsen sägs att tidsfristen för förhandlingarna har utsträckts till . Av skrivelsen framgår att vissa frågor kvarstår att lösa. Så tilldrar sig t.ex. frågorna om miljö, arbetstagares rättigheter och extraterritoriell tillämpning av lagar på investeringsområdet stort intresse i förhandlingarna. Nyckelproblemen inför slutfasen av förhandlingarna gäller, sägs det, i vilken utsträckning olika typer av undantag skall medges från huvudregeln om icke-diskriminering. lägger stor vikt vid, framhåller regeringen, att ett avtal med så liberala och bindande regler som möjligt kommer till stånd och att länder utanför OECD-kretsen ansluter sig till det. I debatten vid sessionen i i samband med behandlingen av det i motionerna nämnda betänkandet om (A4-0073/98) - föredragande var den tyske företrädaren (De gröna) - underströk kommissionär att förhandlingarna är långt ifrån avslutade och att de största framstegen i förhandlingarna oftast görs när det gäller internationella avtal. Han underströk vidare att EU verkligen behöver eftersom unionen sammantaget är den största investeraren i hela världen och att av dess investeringar går till . är EU det område som är mest öppet för investeringar från tredje land varför det ligger i unionens intresse att det antas tydliga regler som bygger på öppenhet och icke-diskriminering, sade han. Kommissionären ville betona vikten av att avtalet kan göra det möjligt att skydda miljön såväl nu som samt att arbetsnormer respekteras av investerare. Han underströk också att avtalet måste göra det möjligt att bevara den ekonomiska och sociala integration som EU bygger på, och att det behövs en särskild klausul i som tillåter detta såväl inom unionen som gentemot de länder som ansökt om medlemskap. Vidare framhölls att kommissionen noga kommer att analysera i vilken mån avtalet överensstämmer med andra internationella avtal och med unionens interna politik innan det överlämnas till rådet och parlamentet för godkännande. Dessutom skall parlamentet få ge sitt samtycke till avtalet innan det får träda i kraft. betonades att det inte är kommissionens avsikt att nå fram till ett avtal till varje pris. Viktigt är att uppnå rätt sorts som främjar unionens intressen och skyddar . I ett interpellationssvar med anledning av sju interpellationer framställda av företrädare för och om sade handelsminister inledningsvis att tidsplanen för MAI-förhandlingarna inte håller och att något avtal inte skulle vara möjligt att träffa enligt de ursprungliga intentionerna. Handelsministerns bedömning var i stället att förhandlingarna kommer att utsträckas ett eller . Han framhöll vikten av att hålls informerad och är med i diskussionen om det avtal som successivt växer fram och om de svenska reservationer som begärts mot bakgrund av avtalet. Det underströks i svaret att avtalet inte gäller för innan det har godkänts av . Han förklarade också att regeringen har för avsikt att fortsättningsvis visa stor öppenhet beträffande förhandlingarna. Avtalet skall utvärderas av någon som är fristående från innan det lämnas över till för beslut. Dessutom, fortsatte statsrådet, är avsikten att redan innan förhandlingarna slutförts göra oberoende konsekvensanalyser av delområden i det föreslagna avtalet. menade att är ett försök att åstadkomma tydliga regler och överenskommelser i en globaliserad ekonomi. Strävan från regeringens sida är, poängterades det, att ett avtal skall innebära en begränsning av företagens möjligheter att pressa fram eftergifter från regeringar vad gäller miljö- och arbetsrättskrav. Han betonade att driver på i förhandlingarna för att särskild hänsyn skall kunna tas till individuella utvecklingsländers problem om och när dessa önskar bli medlemmar av . kommer också, anfördes det, att verka för att en bredare krets av länder involveras i den fortsatta förhandlingsprocessen. Under denna interpellationsdebatt framkom också i ett inlägg av handelsministern att regeringen planerar att hålla en hearing om MAI-förhandlingarna . vill inledningsvis understryka att det svenska stödet för och det aktiva deltagandet i förhandlingarna inom är i linje med det traditionella svenska engagemanget för en fri och öppen världshandel baserad på gemensamma regler. Målet med förhandlingarna är att skapa ett avtal med hög standard på åtaganden om investeringsliberalisering, att värna om icke-diskriminering och investeringsskydd samt att åstadkomma en effektiv tvistlösningsmekanism. Bristen på överskådliga, lätt tillgängliga regler och ett sammanhängande gemensamt synsätt har inneburit ett stort mått av osäkerhet och oförutsägbarhet för både offentliga och privata aktörer på marknaden. Ett enhetligt multilateralt regelverk för investeringar skulle alltså innebära minskad osäkerhet och en kraftig förenkling jämfört med den nuvarande situationen. Det skulle också på ett positivt sätt påverka flödet av internationella investeringar till utvecklingsländerna. vill i anslutning till dessa påpekanden om de bakomliggande motiven till förhandlingarna erinra om att det från svensk sida förespråkas att bestämmelser skall införas i avtalet som skall förbjuda s.k. positiv diskriminering på miljö- och arbetsrättsområdet samt att skrivningar skall inarbetas i avtalet så att statens normala regleringsmöjligheter på t.ex. miljöområdet inte kan ifrågasättas. konstaterar att den omfattande diskussion som förevarit om bl.a. miljöhänsyn och arbetsrättsliga frågeställningar samt, för EU:s vidkommande, avtalets förenlighet med fördragen och i övrigt överensstämmelse med andra viktiga internationella avtal har lett till att förhandlingarna kraftigt försenats. Det talas nu om en tidsutdräkt . Enligt näringsutskottets uppfattning hade det varit en styrka om ett enhetligt, globalt regelverk för investeringar hade kunnat förhandlas fram inom ramen för (). noterar den utfästelse som görs från regeringens sida att hålla informerad om förhandlingsläget och att avtalet blir föremål för utvärdering innan det föreläggs för beslut. Med hänvisning till det nu sagda och att långt ifrån är färdigförhandlat saknas enligt näringsutskottets uppfattning anledning för att göra något särskilt uttalande i frågan. De aktuella motionerna avstyrks alltså i här berörda delar. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Omställningen av energisystemen i () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om omställningen av energisystemen i bort ha följande lydelse: instämmer i det som sägs i motion 1997/98:U618 (mp) om att på ett aktivt sätt inom ramen för PHARE- och TACIS-programmen, liksom i andra sammanhang, bör stödja omställningen av energisystemen i i ekologiskt hållbar riktning. Innebörden i detta är enligt näringsutskottets uppfattning att resurser i första hand skall gå till utveckling av miljövänliga energislag framför fortsatta investeringar i nya kärnkraftsreaktorer.