yttr · GL05SFU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — anser att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall vara . Havandeskapspenningen bör fr.o.m. samordnas med sjukförsäkringen, vilket påverkar anslaget för sjukpenning under utgiftsområde 10. De förändringar av beräkningen av SGI som föreslagits av under utgiftsområde 10 påverkar också föräldraförsäkringen. För barnfamiljerna bör införas ett grundavdrag med per barn och år. Genom att avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader och att ett vårdnadsbidrag återinförs ökar barnfamiljernas valfrihet. Genom en reformering av underhållsstödet skall utgifterna för detta minska med vartdera året 2000-2001. föreslår i motion Fi17 yrkande 8 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med samt i förhållande till regeringens förslag minskas med och . har ovan under utgiftsområde 10 föreslagit att vid beräkningen av SGI skall löneanpassningen och kvalifikationsvillkoren ändras. Detta förslag får en besparingseffekt även på föräldraförsäkringen. föreslår i motion Fi18 yrkande 3 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. anser att den s.k. pappamånaden i föräldraförsäkringen skall ersättas av SGI. På så sätt stimuleras fler fäder att ta ut sin pappaledighet. anser även att garantidagarna i föräldraförsäkringen skall slopas. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. föreslår en höjning av kompensationsnivån inom föräldraförsäkringen till av SGI fr.o.m. och senare en höjning till . Ersättningsnivån för den s.k. pappamånaden skall vara eftersom det är ett viktigt jämställdhetsmål att männen tar större ansvar för barnen. Vidare bör ersättningsnivån för de s.k. garantidagarna höjas från per dag till för att stödja de föräldrar som inte kommit in på arbetsmarknaden och därmed inte heller erhållit någon SGI. anser det oacceptabelt att barn till föräldrar med låg inkomst inte skall kunna träffa den förälder de inte bor tillsammans med av ekonomiska skäl. Barnen skall därför ges rätt till två umgängesresor och resorna skall vara behovsprövade. Behovsprövningen kan göras av försäkringskassorna i samband med faställande av återbetalningsskyldighet. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om ökade ramar samt höjd nivå i föräldraförsäkringen till fr.o.m. . föreslår att ett beskattat barnbidrag på per barn och månad införs. På så sätt får bidraget en tydlig fördelningsprofil. Beskattningen skall ske hos valfri förälder, och bostadsbidrag samt allmän egenavgift skall inte påverkas av att barnbidraget beskattas. I enlighet med vad föreslagit under utgiftsområde 10 skall ersättningen i föräldraförsäkringen utges efter principen om brutet tak och ett övre inkomsttak vid av basbeloppet. bör garantinivån i föräldraförsäkringen höjas till per dag. Detta finansieras delvis genom att de s.k. garantidagarna slopas. Slutligen föreslår en höjning av grundavdraget inom underhållsstödet. föreslår i motion Fi21 yrkande 42 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. I yrkande 43 begärs att godkänner den ovan beskrivna inriktningen av politiken som riktlinjer för regeringens budgetarbete. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. Ett vårdnadsbidrag skall därför återinföras. Bruttokostnaden för denna reform är som finansieras genom slopandet av garantidagarna i föräldraförsäkringen och en reglering enligt finansieringsprincipen av statsbidraget till kommunerna som erhåller skatte- och avgiftsintäkter samt avlastas kostnader genom reformen. Vidare anser att kontaktdagarna i föräldraförsäkringen skall återinföras. förordar en modell med ett allmänt barnbidrag på per barn och månad. Detta möjliggör att kan överföras till den barnrelaterade delen i bostadsbidragen. Det innebär i praktiken att de som bäst behöver det får ett högre barnbidrag med ca . föreslår också ett höjt grundavdrag i underhållsstödet och ett förbättrat adoptionsbidrag för internationella adoptioner. På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI samt en ökad kontroll inom föräldraförsäkringen, vilket leder till att utgifterna för föräldraförsäkringen kan minskas. föreslår i motion Fi22 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m c fp v mp kd 1999 34 780 + 230 - 345 - 500 + 1 200 + 9 580 + 1 659 2000 35 503 - 130 - 345 - 500 + 1 200 + 9 580 + 1 759 2001 36 287 - 160 - 345 - 500 + 1 200 + 9 580 + 1 859 Under föregående år beslöt om flera förbättringar vad avser det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen har höjts från till fr.o.m. . Fr.o.m. samma tidpunkt har barnbidragen höjts med per barn och år samt har flerbarnstilläggen återinförts. Utskottet ser inga möjligheter att genom en utökning av ramen genomföra ytterligare förbättringar inom området. Flertalet av oppositionspartiernas alternativa sakförslag har utskottet behandlat tidigare och avvisat (se främst 1997/98:SfU1). Utskottet har med avseende på dessa förslag ingen annan uppfattning än den tidigare framförda. Vad gäller den närmare beräkningen av utgiftsramen kan utskottet konstatera att enligt propositionen beräknas underhållsstödet för överskrida beviljat anslag med ca . Regeringen lägger dock inget förslag till tilläggsbudget med anledning härav men avser att i budgetpropositionen ta ställning till behovet av förändringar i systemet för underhållsstöd. Med beaktande härav kan utskottet godta regeringens beräkning av ramarna. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1999, 2000 och 2001 samt avstyrker motionerna Fi17 yrkande 4, Fi18 yrkande 3, Fi19 yrkande 4, Fi20 yrkandena 4 och 21 (delvis), Fi21 yrkandena 42 och 43 samt Fi22 yrkande 4. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Till vissa delar redovisas socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten. Hitintills gäller detta den allmänna tilläggspensionen (ATP), arbetsskadeförsäkringen samt delpensionsförsäkringen. Som ovan nämnts kommer sistnämnda två försäkringar att redovisas under utgiftsområdena 10 respektive 11. uppgår de totala utgifterna enligt budgetpropositionen till varav ca för ATP. I propositionen anges att utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten preliminärt beräknas uppgå till för , till för samt till för . Beräkningarna har justerats med anledning av förslaget om höjning av det reducerade basbeloppet (se nedan). Att Arbetsskadefonden och Delpensionsfonden avvecklas innebär att utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för minskar med och för med . Som en konsekvens av förslag rörande finansiell samverkan inom utgiftsområde 10 påverkas utgifterna positivt för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Framför allt gäller detta förtidspensioneringen som minskar. Besparingen blir förhållandevis stor, vilket beror på att de som beviljas förtidspension i större utsträckning har full ATP. Detta förhållande avspeglas också i den relativt snabba ökningen av kostnaderna för ATP. föreslår i motion Fi17 yrkande 8 att beloppen minskas i förhållande till regeringens beräkningar med , samt . framhåller att dess förslag till beräkningar har justerats med hänsyn till de indirekta effekter som uppstår till följd av partiets skatteförslag. föreslår i motion Fi18 yrkande 3 att beloppen minskas i förhållande till regeringens beräkningar med , samt . föreslår i motion Fi19 yrkande 3 att beloppen minskas i förhållande till regeringens beräkningar med , samt . förslag till ökade energiskatter inom ramen för en skatteväxling får till följd ett förhöjt KPI och därmed höjt basbelopp, vilket i sin tur leder till ökade kostnader för ATP. föreslår i motion Fi21 yrkande 42 att beloppen ökas i förhållande till regeringens beräkningar med och . I yrkande 43 begärs att godkänner den ovan beskrivna inriktningen av politiken som riktlinjer för regeringens budgetarbete. satsningar på ökad rehabilitering gör att kostnaderna som belastar denna del av socialförsäkringssektorn kan minska bl.a. genom att den faktiska pensionsåldern höjs. förslag att höja pensionerna genom att beräkna dem utifrån ett oreducerat basbelopp gör att kostnaderna ökar jämfört med regeringens förslag. föreslår i motion Fi22 yrkande 4 att beloppen ökas i förhållande till regeringens förslag med och att beloppen i förhållande till regeringens beräkningar minskas med samt . Regeringens beräkningar för , År Regeringen m c fp v mp kd 1999 130 970 - 1 030 - 300 - 800 - - + 30 2000 137 591 - 2 550 - 210 - 1 200 - + 650 - 1 800 2001 143 900 - 4 060 - 150 - 1 200 - + 1 400 - 2 700 De olika oppositionspartierna har vid sina beräkningar hänvisat till olika förslag om rehabilitering och finansiell samverkan under utgiftsområde 10 och i något fall till skatteeffekter. Deras beräkningar för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten skall i huvudsak ses som en följd av dessa förslag. Utskottet har inget att erinra mot regeringens beräkningar för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för budgetåren 1999, 2000 och 2001. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi17 yrkande 4, Fi18 yrkande 3, Fi19 yrkande 4, Fi21 yrkandena 42 och 43 samt Fi22 yrkande 4. I propositionen anförs att som ett led i saneringen av statens finanser begränsades uppräkningen av basbeloppet . Storleken av uppräkningen knöts till storleken av statens budgetunderskott. Uppräkningen begränsades till av prisförändringen då budgetunderskottet översteg och till då budgetunderskottet understeg men översteg på årsbasis. Då underskottet understeg skulle basbeloppet enligt de fastlagda principerna räknas upp med hela prisförändringen. I propositionen föreslås mot bakgrund av att budgetunderskottet för understeg att basbeloppet för och tills vidare skall räknas upp med den fulla prisförändringen. Bastalet för beräkningen av basbeloppet bör därvid vara 36 396. Bastalet för det förhöjda basbeloppet bör vara 37 144 och uppräkningen ske med utgångspunkt i det allmänna prisläget . I propositionen anges också att regeringen i proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. föreslår en ändring av namnet på basbeloppet respektive det förhöjda basbeloppet till prisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp. Vidare konstaterar regeringen att den svenska ekonomin nu har stabiliserats. Den sänkning av nivåerna inom pensionsområdet genom ett basbelopp minskat som infördes i enlighet med den uppgörelse som träffades mellan den dåvarande regeringen och Socialdemokratiska arbetarepartiet bör nu avskaffas. I propositionen föreslås att ersättningsnivåerna 1999 skall beräknas utifrån basbeloppet minskat och utifrån det fulla basbeloppet. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar regeringens förslag att återställa basbeloppet. Som nämnts under utgiftsområde 11 ovan innebär detta en förstärkning av pensionärernas ekonomi. Propositionens förslag i denna del har inte föranlett några motionsyrkanden och utskottet tillstyrker förslagen. Utskottet vill dock föreslå att det formella ikraftträdandet av ändringen i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring (AFL) anges till . Detta för att undvika lagtekniska komplikationer. Lagändringen kan då också anpassas till förslaget i proposition 1997/98:151 om ändring i samma lagrum som skall beslutas av . Av övergångsbestämmelserna bör också framgå att nuvarande bestämmelser tillämpas på pension som avser tid före ikraftträdandet. Utskottet föreslår också att bestämmelserna i 7 § tredje stycket lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer, 14 kap. 4 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter samt 10 kap. 4 § lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i anpassas till den föreslagna ändrade lydelsen av 1 kap. 6 § AFL. Socialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman innevarande år är för arbetsgivare (28,) av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift (7,), tilläggspensionsavgift och folkpensionsavgift . Avgifterna beräknas i princip på lönesumman. En egenföretagare erlägger socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift , tilläggspensionsavgift och folkpensionsavgift . Avgifterna beräknas i princip på inkomsten av annat förvärvsarbete. Den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande betalade enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter t.o.m. sådana egenavgifter i form av en pensionsavgift om och en sjukförsäkringsavgift om . En höjning av den allmänna egen-avgiften till sjukförsäkringen till var beslutad . Genom beslut av omvandlades den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen till en allmän pensionsavgift som därmed uppgår till (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). ändrades rubriken till lagen 1994:1744 till lag om allmän pensionsavgift (SFS 1997:936). Avgiften, som beräknas på inkomster som inte överstiger 7,5 basbelopp, är avdragsgill vid taxeringen. Arbetsgivare skall enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala en allmän löneavgift av underlaget, dvs. av arbetsgivaren utgiven lön m.m. gäller enligt 2 kap. 5 a § att en arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgifter får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst . höjdes det högsta belopp med vilket avdrag får göras till . Vid beräkningen av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Om flera arbetsgivare ingår tillsammans i en koncern, skall de anses som en arbetsgivare. Avdraget skall i sådana fall i första hand göras av moderföretaget. Om avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning som moderföretaget bestämmer. begär i motion Fi18 yrkande 4 att beslutar om sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Partiet framhåller att det under innevarande mandatperiod medverkat till att arbetsgivaravgifterna har sänkts, med särskild inriktning på de mindre företagen. Upp till en lönesumma om maximalt har arbetsgivaravgifterna reducerats för företagen. För egenföretagaren är lönesummegränsen . förordar nu en fortsatt sänkning av arbetsgivaravgifterna enligt denna modell, dvs. genom att såväl lönesumman som procentsatsen på densamma höjs. Detta bör ske stegvis under nästa mandatperiod och inledas med ett första steg genom att lönesummegränsen höjs till . För egenföretagarna höjs gränsen till . utökas reduktionen av arbetsgivaravgifterna och året därefter med . Reduktionen blir därmed totalt . Reduktionen skall även omfatta egenföretagarnas avgifter. För att finansiera en del av de sänkta arbetsgivaravgifterna föreslår höjda energi- och miljöskatter. begär i motion Fi19 yrkande 6 ett tillkännagivande om skattepolitiken . För att få fart på sysselsättningen i den privata tjänstesektorn vill sänka arbetsgivaravgifterna , vilket innebär minskade avgifter med . Sänkningen av arbetsgivaravgifterna skall göras på ett mellan privat, primärkommunal och sekundärkommunal sektor konkurrensneutralt sätt genom att en lägre kostnad för kommuner kvittas gentemot staten på så sätt att, i motsvarande mån och enligt finansieringsprincipen, statsbidragen justeras. begär i motion Fi21 yrkande 8 ett tillkännagivande om sänkt beskattning av arbete. föreslår att beskattningen av arbete stegvis minskas, dels som en del i en reform för förkortad arbetstid, dels som en del i en skatteväxling för miljön. I enlighet härmed sänks den allmänna egen- avgiften från nuvarande till med sikte på att egenavgiften helt skall avskaffas. Enligt utgör egenavgiften en form av skatt som dessutom missgynnar dem med låga inkomster genom att avgiften är avdragsgill. vill även sänka arbetsgivaravgifterna som också den enligt motionärerna är en form av skatt. Förslaget innebär att avgifterna sänks . Vidare föreslås att den allmänna löneavgiften avskaffas. begär i motion Fi22 yrkande 5 att godkänner vad i motionen anförts om inriktningen för skattepolitiken. föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks eftersom motsatt sig att arbetsgivarna skall delfinansiera återgången till 14 dagars sjuklöneperiod. Utskottet vill inledningsvis erinra om att åtskilliga ändringar av socialavgifterna har skett . Bl.a. har avgiftsväxling skett samt en förändrad struktur på socialavgifterna införts. Vidare har den allmänna egenavgiften till sjukförsäkringen omvandlats till en allmän pensionsavgift. Ytterligare förändringar av socialavgifterna kan förutses, inte minst till följd av införandet av det nya ålderspensionssystemet. Som framgått ovan har tidigare beslutat om en nedsättning av socialavgifter enligt den av förordade modellen. Såsom anförs i motionen har nedsättningarna företagits i avsikt att främst stödja de mindre företagen. Utskottet kan inte föreslå en fortsatt sänkning i enlighet med vad som förordas i motionen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att finansutskottet bör avstyrka motion Fi18 yrkande 4. I utskottets betänkande 1997/98:SfU10 har utskottet avstyrkt motionsyrkanden vari begärts att frågan om slopande av arbetsgivaravgifter på privata tjänster inom hushållssektorn borde övervägas. Utskottet anförde därvid bl.a. att betänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) med förslag bl.a. om att slopa arbetsgivaravgifterna för företag som arbetar med hushållsnära tjänster, såsom städning (enbart riktad till privata konsumenter), hårklippning, taxi och restaurang, var föremål för beredning och utskottet ansåg bl.a. att regeringens beredning av förslaget borde avvaktas. Detta blev också beslut. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi19 yrkande 6. När sjuklöneperioden förlängdes från 14 fr.o.m. kompenserades arbetsgivarkollektivet för detta genom en sänkning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen . Fr.o.m. har sjuklöneperioden återställts . I sitt yttrande till finansutskottet med anledning av budgetpropositionen för , 1997/98:SfU1y, tillstyrkte utskottet regeringens förslag om en höjning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen för och för med anledning av den förkortade sjuklöneperioden. Detta blev också beslut. Utskottet vidhåller sin inställning och anser att finansutskottet bör avstyrka motion Fi22 yrkande 5. Utskottet anser att finansutskottet skall avstyrka också motion Fi21 yrkande 8. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utskottet anser att den väg regeringen väljer, nämligen att anslå budgetmedel till vissa bostadsområden i ett antal kommuner, är felaktig. I stället bör enligt utskottets uppfattning andra möjligheter prövas som innebär en mindre belastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. En avreglering av bl.a. bostadsmarknaden och arbetsmarknaden kommer att få positiva effekter för integrationsarbetet. Utskottet föreslår med anledning av motion Fi17 yrkande 8 att den preliminära ramen för utgiftsområde 8 minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kompensationsnivån i sjukförsäkringen bör enligt utskottets mening vara av SGI. Utskottet föreslår också att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen från . Beräkningen av SGI bör ändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. I rehabiliteringsarbetet skall finansiell samverkan vara huvudregel. I utskottets förslag till utgiftsram nedan har ramen beräknats med beaktande av ekonomiska vinster till följd av en konkret samordning. Vidare anser utskottet att kontrollen av utnyttjandet av sjukpenningförsäkringen och förtidspensioneringen bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten i systemet. Till följd härav kan antalet nytillkommande pensionärer beräknas sjunka till ca 20 000 . För att klara rehabiliteringsarbetet och möjliggöra samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsförmedlingen vill utskottet anslå till . Trafikskadorna bör enligt utskottets mening bekostas av en obligatorisk trafikskadeförsäkring. Slutligen bör arbetsskadeförsäkringen justeras avseende tillkommande livräntor vilket leder till utgiftsminskningar . Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi17 yrkande 8 att den preliminära ramen för utgiftsområde 10 minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Enligt utskottets mening bör basbeloppet återställas fullt ut. På så sätt tillgodoses pensionärernas berättigade önskemål. Vidare skall änkepensionerna återställas till den nivå som gällde före . Utskottet anser vidare att varken fritidsfastighet eller privat pensionssparande skall räknas med vid beräkning av BTP. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi17 yrkande 8 att den preliminära ramen för utgiftsområde 11 ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet anser att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skall vara från . Havandeskapspenningen skall samordnas med sjukpenninngen vilket kommer att påverka anslaget sjukpenning och rehabilitering under utgiftsområde 10. Barnfamiljerna skall i stället för barnbidrag få ett skatteavdrag med per barn och år. Barnfamiljernas valfrihet ökar också med utskottets förslag om rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader och att ett vårdnadsbidrag återinförs. Vidare föreslår utskottet att underhållsstödet reformeras så att en besparing på kan uppnås. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi17 yrkande 8 att den preliminära ramen för utgiftsområde 12 ökas i förhållande till regeringens förslag med samt minskas i förhållande till regeringens förslag med och . Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Utskottet har ovan föreslagit vissa åtgärder vad avser finansiell samverkan, som bl.a. innebär en effektivare rehabilitering och kraftigt minskade utgifter för förtidspensioneringen inom utgiftsområde 10. Besparingen blir förhållandevis stor, vilket beror på att de som beviljas förtidspension i större utsträckning har full ATP. Detta förhållande avspeglas också i den relativt snabba ökningen av kostnaderna för ATP. Till följd av utskottets förslag ovan att pensionerna skall beräknas på ett oreducerat basbelopp ökar i förhållande till regeringens beräkningar utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten nämnda år. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi17 yrkande 8 att beloppen minskas i förhållande till regeringens beräkningar med , och . () anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Enligt utskottets mening bör beräkningen av SGI ändras på det sättet att löneanpassningen slopas och att kvalifikationsvillkoren ändras. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi18 yrkande 3 att den preliminära ramen för utgiftsområde 10 i förhållande till regeringens förslag minskas med för åren 1999, 2000 samt 2001. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet anser att situationen för de sämst ställda pensionärerna bör förbättras. Utskottet föreslår därför att pensionstillskottet höjs med 0,03 basbelopp eller ca . Utskottet föreslår vidare att folkpensionärer som är samboende skall likställas med gifta pensionärer med avseende på folkpensionen.