yttr · GL05SKU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposi-tion 1997/98:150 och de motioner som har väckts i ärendet. I de riktlinjer som regeringen lägger fram rörande den ekonomiska politiken (punkt 1) ingår olika skattefrågor. område berörs också av beräkningen av utgifter och utgiftstak (yrkandena 2-4 såvitt avser utgiftsområde 3 Skatteförvalt-ningen och Tullen) och konkreta ändringar i skattelagstiftningen. - På tilläggsanslag för föreslås bl.a. ändrade ramar för utgiftsområde 3 och ändrade anslag för och Tullen (punkt 49). Denna fråga behandlar skatteutskottet i ett särskilt yttrande till finansutskottet (1998/99:SkU5). Beträffande propositionen i övrigt och de motioner som har väckts på skatte-området får utskottet anföra följande. Saneringsprogrammet har genomförts i och med budgeten . Storleken och profilen av detta program har kontinuerligt anpassats för att uppnå de budgetpolitiska målen och för att de uppoffringar som budgetsane-ringen har inneburit skall fördelas så rättvist som möjligt. De fördelnings-politiska analyser som regeringen har genomfört pekar på att krisen har klarats med en bevarad relativt jämn fördelning av de ekonomiska resurserna och att bördorna av saneringsprogrammet i huvudsak fördelats rättvist. Det har har blivit möjligt att styra över ökade resurser till prioriterade områden. Regeringen lägger särskild vikt vid att förbättra kvaliteten inom skolan, sjukvården och omsorgen om barn och gamla och lägger också stora insatser på en rad andra områden såsom utbildning och kompetensutveck-ling, arbetsmarknadspolitik, höjda barnbidrag, höjda ersättningsnivåer i socialförsäk-ringarna och förbättrade pensioner. Härtill kommer särskilda insatser på viktiga framtidsområden. Enligt regeringen är det även möjligt att överväga skatte-sänk-ningar men endast om vissa villkor obetingat uppfylls. Generella skatte-sänkningar får inte genomföras innan en tillfredsställande kvalitet uppnåtts inom skolan, vården och omsorgen. Skattesänkningarna får inte finansieras genom skuldsättning och de måste utformas på ett fördelningspolitiskt rätt-vist sätt. Den tillfälliga värnskatten, som infördes , upphör enligt riksdags-beslutet . Regeringen föreslår nu att ett ytterligare steg införs i skatteskalan för inkomster . Denna fråga och andra konkreta förslag från regeringen behandlas under särskilda rubriker nedan. När det gäller företagandet erinrar regeringen om att en rad åtgärder har genomförts för att stimulera de små och medelstora företagen, bl.a. i form av skattesänkningar på . Regeringen bedriver också ett brett arbete för att minska krånglet. Ett nytt och enklare system med skattekonton för redovisning och betalning av skatter och avgifter har nyli-gen trätt i kraft, skattetilläggen vid periodiseringsfel har halverats och villko-ren för F-skattsedel har mjukats upp. För att ytterligare förbättra villkoren för företagande föreslår regeringen nu en rad nya åtgärder. Bl.a. förstärks reserveringsmöjligheterna för enskilda närings-idkare och lättnaderna i beskattningen av onoterade aktier utvidgas. Skatten på reklamtrycksaker avskaffas, vilket innebär en lättnad främst för mindre företag. Vidare avskaffas den särskilda fastighetsskatten på vatten-kraftverk, vilket kommer att leda till sänkta elpriser främst för den elinten-siva industrin. har fått utvidgade direktiv om nya förenklingar med tanke särskilt på de mindre företagen. Särskilda proposi-tioner har lagts fram om förenklingar beträffande företagens pen-sionskostnader och om beskattningen av personaloptioner. Den översyn som pågår av hela energiskattesystemet för att förbättra miljöeffekterna kommer att redovisas 1999. Regeringen kommer också att presentera en ny samordnad utformning av de skatter som träffar vägtrafiken i syfte bl.a. att uppnå bättre styreffekter beträffande trafiksäkerhet och miljö. Beträffande fastighetsbeskattningen erinrar regeringen om att en särskild utredare fått i uppdrag att se över taxeringsförfarandet. I avvaktan på resulta-tet av utredningen föreslås att den frysning av taxeringsvärdena nivå som beslutats också skall gälla . Vidare skall en ny utredning se över fastighetsbeskattningen och bl.a. analysera den skattemäs-siga neutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Möjligheterna till skattekontroll har förbättrats kraftigt under mandat-perio-den. Förbättringarna av kontrollen fortsätter nu genom att Tullen, enligt ett förslag i den särskilda propositionen, får ansvar för en ny kontroll-verk-samhet över hela landet av yrkesmässiga transporter och postpaket med alkohol och tobak. För att förhindra att smugglingen, och de inslag av orga-niserad brottslighet som följer i dess spår, får en ökad spridning föreslår regeringen en sänkning av skatten på cigaretter. Beträffande de internationella frågorna har verkat för gemen-samma uppföranderegler för att motverka skadlig skattekonkurrens mellan olika länder och detta arbete har slutförts med lyckat resultat. Strävan-dena är nu att även få till stånd gemen-samma regler om beskattning av räntor och andra kapitalinkomster, och regeringen kommer att ägna fortsatt uppmärk-samhet åt de effekter som inter-nationaliseringen kan ha på svensk kapital-beskattning och punktskatter. Enligt motion Fi17 av m.fl. (m) - yrkande 10 - skall de övergri-pande målen för den ekonomiska politiken vara att skapa förutsättningar för snabb tillväxt, en kraftig ökning av antalet nya arbetstillfällen, en god real-löneutveck-ling och minskat bidragsberoende. vill främja nyföretagande och ge dagens företag, små som stora, möjlighet att växa i , och de lägger fram ett program bl.a. med sänkt skatt på företagande och arbete, sänkta kommunalskatter, förvärvsavdrag och särskilda skattelätt-nader riktade mot hushållstjänster. Programmet innebär bl.a. följande: Sänkt skatt på arbetsinkomster genom ett förvärvsavdrag Dubbelbeskattningen av riskkapital avskaffas Stoppreglerna för fåmansbolagen avskaffas, och utdelning skall beskattas som kapital om ägaren tagit ut marknadsmässig lön Riskfyllda investeringar i nya teknik- och kunskapsintensiva företag stimuleras genom skattelättnader Förmögenhetsskatten avvecklas med början 1998 Betalningen av skatter skall inte behöva ske före förfallodagen Inkomster av royalty och patent bör kunna beskattas som inkomst av kapital Förmånsrätt för skatter bör inte längre tillerkännas staten Den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklas Skatten på hushållstjänster bör sänkas genom en skattereduktion på av arbetskostnaden, högst med , för att snabbt skapa nya jobb. Skattehöjningarna uppgår i snitt till nästan per hushåll och urholkar den grundläggande sociala tryggheten att kunna leva på sin lön. Det långsiktiga målet måste vara att den som är i behov av bidrag inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. Skattereformens mål var en marginalskatt på för den helt över-vägande delen av inkomsttagarna och högst för övriga. Detta mål bör uppfyllas. I motionen föreslås ett förvärvsavdrag på upp till 7,5 basbelopp och en statligt finansierad kommunalskattesänkning på 2 procent-enheter som regeringens förslag om höjd statlig skatt avvisas. Fastighetsskatten bör avvecklas och ersättas av en schablonintäkt. Avvecklingen bör genomföras genom att sänka skatten till med verkan fr.o.m. och därefter sänkas ner till nivån . Orimliga regionala skillnader bör lindras genom att ta upp endast hälften av markvärdet till beskattning och genom ett tak för markvärdet. Avdraget för pensionsförsäkringar bör återställas till ett basbelopp och avdrag bör medges för pensionssparande för makes räkning. Förslagen innebär skattesänkningar på 33,4-81,--2001, och skattebortfallet finansieras bl.a. med minskade transfe-reringar till hushållen och en större egenfinansiering av den nya arbetslös-hets-försäk-ringen. Motionärerna anser att en ökad tillväxt kan ge möjlighet att successivt sänka skatteuttaget med ytterligare 50-75 miljar-der kronor. De närmare detaljerna i Moderata samlingspartiets skattepolitik utvecklas i motion Fi50 av m.fl. (m). Motionen utmynnar bl.a. i krav på att den statliga inkomstskatten skall vara maximalt och att avdraget för pensionsförsäkringar skall höjas till ett basbelopp. Vidare krävs skattesänk-ningar för att människor skall kunna leva på sin lön och för att skall få fler och växande företag som genererar sysselsättning (yrkandena 1, 2 och 5). I motion Fi24 av och () yrkas ett riks-dags-utta-lan-de av innebörd att den nationella handlingsplan som regeringen lämnar till EU bör specificeras i överensstämmelse med politik i vissa hänseenden, bl.a. på skatteområdet. I motion Fi48 av m.fl. (m) yrkas att regeringen skall lägga fram en plan för att genomföra skatteförslagen i utredningen (SOU 1997:167) En livsmedelsstrategi för . Motion Fi18 av m.fl. (c) yrkandena 1, 4, 5, 7-17 och 21 innehåller krav på nya riktlinjer och särskilda åtgärder beträffande beskatt-ningen. föreslår bl.a. att skatten för låg- och medelinkomsttagare sänks. Grundavdraget höjs för alla som tjänar under 7,5 basbelopp, dvs. ca i årsinkomst. Åtgärden bör utformas så att de största skattesänk-ningarna uppgår till i inkomstlägen strax i årsinkomst. I motionen föreslås också en försöksverksamhet med skatte-avdrag för hushållsnära tjänster och ett system med hemservicecheckar för pensionärer. säger nej till regeringens förslag om sänkt tobaks-skatt. Skatten på boendet bör sänkas. Som ett första steg föreslås att fastighets-skatten sätt ned till fr.o.m. . Höjningen till i kombination med höjda taxeringsvärden har slagit alltför hårt mot många, särskilt mot dem som är bosatta i attraktiva områden. föreslår att belägenhetsfaktorn slopas för bofasta, i avvaktan på att den utredning som har i uppdrag att se över fastighetstaxeringen kommer med förslag, och att storleken på en normaltomt skall fastställas till . Vidare bör förmögenhetsskatten fasas ut ur skattesystemet i tre steg . Som första steg bör sambeskattningen av förmögenhet tas bort. I motionen framhålls att det behövs fler företag och företagare för att skapa tillväxt och välstånd. Att förbättra villkoren för företagande är nöd-vändigt för att sätta i arbete. Skattesänkningar på arbete och företa-gande måste genomföras och förenklingar av företagens regelverk måste komma till stånd. tillstyrker regeringens förslag till sänkt skatt på företa-gande men vill ha fler förbättringar för fåmansföretagen. av-sätter för för skattesänk-ningar för småföretagen och kommer senare att ange närmare hur dessa skall utformas. Förslagen finansieras delvis genom höjda energi- och miljöskatter. Beskattningen av vinstandelar för anställda bör tas bort. För att skapa fler arbeten måste arbets-givar-avgifterna sänkas, särskilt för de mindre företa-gen. Svenskt jordbruk bör få konkurrensvillkor som är likvärdiga med vad som gäller i konkurrentländerna inom EU. Skatten på el bör därför avskaffas för jordbruket och skatten på eldningsolja sänkas till samma nivåer som gäller för industrin. Vidare bör genera-tions-skiften underlättas genom att tills vidare behålla de särskilda övergångsregler som gäller för beräkningen av realisationsvinster. Yrkesfiskarna i måste också få ett särskilt skatteavdrag. Avdraget bör utformas enligt en dansk modell som har godkänts av . Utsläppen av kväveoxid har stadigt ökat, vilket bör motverkas med en kväveoxidskatt med /kg för pannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion som är större än 20 GWh. Vidare bör produktionsskatten på el från kärnkraft höjas med per kWh som ett led i åtgärder för att utkräva ansvar för kostnader som är förknippade med kärn-kraf-ten. Regeringens förslag till sänkt fastighetsskatt på äldre vattenkraft-verk bör avslås eftersom man inte har kunnat visa att förslaget gynnar den elintensiva industrin. En skattefrihet för biobaserade drivmedel bör eftersträ-vas. Investe-ringar i anläggningar för värme- och kraftvärmeproduktion med förnybara energikällor är också en viktig del i omställningen av energisyste-met. Regeringen bör noga följa utvecklingen på detta område och vid behov föreslå direktavdrag i enlighet med intentionerna ekonomiska vårproposition. I motionen yrkas också att miljöskatten på inrikesflyg återin-förs. Motion Fi19 av m.fl. (fp) yrkandena 6-8 och 24 innehåller krav på allmänna riktlinjer och särskilda uttalanden rörande skattepolitiken . föreslår skattesänkningar på 1999 för att skapa förutsättningar för fler reguljära jobb i näringslivet. Skatterna på arbete måste sänkas om skall ha en chans att häva massarbetslösheten. I motionen framhålls att hundratusentals nya jobb behöver tillkomma nästa mandatperiod. För att det skall bli möjligt krävs en strategi för jobb genom företagande. Om skall bli ett attraktivt land att investera i, om företa-gare skall finna det lönsamt att expandera, om den stora potentialen av egen-företagare i skall tas tillvara - då krävs en ny ekonomisk politik som bygger på insikt och förståelse för de motiv som driver människor och före-tag att utvecklas. politik innebär bl.a. att skatter som är skadliga för arbete, företagande, sparande och investeringar sänks. En reformerad, enklare och lägre skatt införs för fåmansföretag, dubbelbeskattningen av aktier och andelar i aktiefonder avskaffas och avdraget för pensionssparande höjs. Bland kraven ingår att onödigt krångel och byråkrati slopas och att skatter inte skall behöva betalas före förfallodagen. Tjänstesektorn släpps loss genom skattelättnader och förenklingar och genom att det skall bli lättare att starta och driva företag. För att skapa förutsättningar för fler riktiga jobb sänks arbetsgivaravgif-terna i privat tjänsteproduktion med 1999, och . föreslås åtgärder mot svartjobb och bidragsfusk. Ett steg i den riktningen är skattelättnader för s.k. hushållsnära tjänster. föreslår tillsammans med och Krist-demokraterna att det vita priset på exempelvis städning, fönster-putsning och trädgårdsarbete halveras direkt genom en skattereduktion av arbetskostnaden, . anser också att skattereformen skall fullföljas och hävdar principen om "hälften kvar". Den nya värnskatt som regeringen föreslår avvisas alltså. Fastighetsskatten bör sänkas för både småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus. För särskilt utsatta områden med snabb steg-ring av taxeringsvärdena, t.ex. på grund av köpstarka sommargäster, bör skatten mildras särskilt. För att stödja de s.k. krisårgångarna bör införandet av fastighetsskatt för dessa årgångar skjutas upp. Fribeloppet för förmögenhetsskatt höjs från 900 000 till 1,2 miljoner kro-nor så att de flesta med ett normalt småhus undgår förmögenhetsskatt. Sam-beskattningen av förmögenhet bör slopas, bl.a. av jämställdhetsskäl. Folk-partiet vill även återföra förmögenhetsvärderingen av aktier till av marknadsvärdet. bör förmögenhetsskatten vara helt avskaffad. Nivån på tobaksskatten bör enligt behållas av folkhälsoskäl. Även indexeringen av tobaksskatten och av skatten på alkohol bör behållas. I motion Fi28 av () föreslås lättnader i fastighetsskatten av samma innebörd som i motion Fi19. I motion Fi33 av () begärs ett riks-dags-utta-lan-de om att beskattningen el som används som råvara i produktionen bör avskaf-fas. Motion Fi20 av m.fl. (v) yrkandena 9, 12-15 och 25 och 42 syftar bl.a. till en rättvis skatte- och fördelningspolitik och en bättre miljöpolitik. Enligt motionen har klassklyftorna ökat i . Budgetsane-ringens tyngsta bördor har fått bäras av dem med lägst inkomst, och hög-inkomsttagarna är 1990-talets vinnare. avvisar kraven på stora och omfattande skattesänkningar som hotar den gemensamma välfärden. Om utrymme finns för ett sänkt skatteuttag måste detta läggas ut så att det i främsta rummet gynnar de ekonomiskt sämst ställda. Regeringens förslag att ta bort värnskatten i löneläget kan enligt motionen inte anses som en fördelnings-politiskt riktig politik. Vänster-partiet föreslår att värnskatten ligger kvar och att ett nytt skikt på i statlig inkomstskatt införs för inkomster , beskattningsbar årsinkomst. För att öka konsumtionsförmågan för hus-hållen föreslås att den allmänna pensionsavgiften sänks från till . Pensionsreformen bör finansieras genom en statsskatt. Orättvisorna mellan de olika boendeformerna, där hyresrätten drabbats värst, skall enligt regeringen lösas genom en utredning om fastighetsskatten. motsätter sig inte denna utredning men anser att regeringen visar uppenbara brister i förståelsen av bakgrunden till orättvisorna. Utred-ningen bör inte begränsas till en översyn av enbart fastighetsskatten utan bör även omfatta en översyn av skattereformen, räntebidragen och bostadsbidra-gen. Högre boendekostnader i framför allt hyresrätten måste stoppas. Att lindra nedtrappningen av räntebidragen för de s.k. krisårgångarna är bra men otillräckligt. Infasningen av dessa årgångar i fastighetsskattesystemet bör stoppas tills vidare. Beskattningen av förmånsbilar bör återställas av fördelningspolitiska skäl och som ett inslag i en grön skatteväxling som gynnar miljön. För att klara målet om halverade CO2-utsläpp bör bensinskatten höjas och skatten på bilismen differentieras så att den rörliga kostnaden ökar. Högre skatter och avgifter bör införas på bilismen i storstäderna där det finns effek-tiva alternativa transportmedel. bör en grön skatteväx-ling genomföras med ökad skatt på energi och miljö-störande verksamheter och med skattesänkningar på arbete enligt för-slag. En åtgärd i denna riktning är att införa en konsumtionsskatt på el även för industrin, med särskilda lättnader för elintensiva företag. Enligt utländska bedömare är företagsklimatet i i huvudsak gott. Trots detta har det pågått en omfattande och omoralisk skatteplanering i de stora företagen. Det är med viss förvåning som konstaterar detta. I motion anförs att vi kunde ha haft en betydligt enklare skattelagstift-ning och en beskattning som i större utsträckning gynnar en ökad sysselsätt-ning om samtliga aktörer hade agerat på ett moraliskt riktigt sätt. Den bristande moralen hos de stora företagen äventyrar enligt uppfattning en översyn av stoppreglerna för de mindre och medelstora före-tagen. föreslår ett stöd för mindre företag i form av skattesänk-ningar inom privat tjänstesektor och i form av sänkt restaurang-moms. För jordbruken bör effekten av dieselskatten elimineras genom ett restitutionsförfarande. bör elskatten bli densamma som för industrin. höjd bolagsskatt från till för att komma i nivå med övriga en bolagsvärnskatt på vinster begränsning av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna begränsning av lättnaderna av dubbelbeskattningen slopad avdragsrätt för organisationskostnader. Bland förslagen i övrigt ingår en enhetlig kulturmoms och att momsen på böcker sänks till . För att uppmuntra större investeringar i kunskap och undvika utslagning av medelålders och äldre arbetskraft föreslås att skattebe-friade framtidsfonder skall inrättas för investeringar i höjd kunskapsnivå och bättre arbetsorganisation. Motion Fi21 av m.fl. (mp) innehåller krav på en radi-kal omläggning av skattepolitiken (yrkandena 1 såvitt avser skattefrågor, 8, 10-12, 14, 16-23, 25, 26, 30 och 33). anser att behöver en grön ekonomisk politik som rättar till de grundläggande strukturella felen i svensk ekonomi. måste den ekonomiska poli-tiken läggas om med en grön skattereform, förkortad generell arbetstid och bättre villkor för små och medelstora företag. Förslagen i motionen grundar sig bl.a. på uppfattningen att budgetsane-ringen medfört en ej acceptabel förstärkning av inkomstskillnaderna. I motion föreslås därför en rad omfördelningar till dem som har små inkomster och till utsatta grupper. Skatten på arbete sänks med 1999, 2000 och 2001 jämfört med rege-ringens förslag. Skattesänkningarna finansieras med höjda skatter på energi och miljö-skadliga utsläpp och genom lägre kostnader för arbetslöshet. Sänkningen av skatten på arbete för hushållen bör ha en tyngdpunkt på låg- och mellanlönegrupper, bl.a. för att underlätta en arbetstidsförkortning. Egenavgifterna sänks och skall avskaffas helt. För inkomsttagare i måttliga lönelägen höjs grundavdragen med som högst . På inkomster som överstiger taket för egenavgifterna blir den statliga inkomstskatten fortfarande , men föreslås att gränsen för statlig skatt höjs med ett belopp som motsvarar den uteblivna höjningen 1997. Gränsen för resekostnader sänks så att avdrag medges för belopp , och ändras avdraget till en skattereduktion. Skatten på bilförmån höjs så att intäkterna återställs till nivån före sänkningen 1997. föreslår också att arbetsgivaravgifterna sänks gradvis till av lönesumman. innebär förslag att inkomstskatten sänks med med tyngdpunkt på lägre inkomster och att inkomstskatten för höginkomsttagare höjs med . Höjningen av fastighetsskatten på bostäder har, i kombination med höjda taxeringsvärden, inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. anser därför att skattesatsen, inom ramen för en skatteväxling, bör återställas till den tidigare nivån, . bör den statliga fastighetsskatten på boende i sin nuvarande form avskaffas helt. Situationen för de s.k. krisårgångarna bör underlättas genom att skjuta upp infasningen i fastighetsbeskattningen i avvaktan på resultatet av den utred-ning som påbörjats om den framtida fastighetsskatten. Bland förslag ingår att bolagsskatten höjs till för att bekosta ett slopande av sambeskattningen av förmögenheter och att avdraget för representation avskaffas. Regeringens förslag att sänka tobaksskatten avstyrks. I motion Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 5 krävs en genomgripande omläggning av skattepolitiken. Enligt motionen har regeringen genom utom-ordentligt omfattande skattehöjningar pressat många hushålls ekonomier över den gräns där de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. Även andra åtgärder som regeringen vidtagit har varit förödande för enskilda människor och ett uttryck för en okänslighet för människors faktiska situa-tion. Som exempel nämner motionärerna besparingar på änkepensionerna och bostadsbidragen och försämringar för ålders-pensionärer. I motionen framhålls att skattetrycket måste sänkas också för att ska kunna behålla en position bland världens ledande industrinationer. Regeringens propåer om särskilda och gynnsamma skattevillkor för utländska experter visar i all sin absurditet det omöjliga i att har ett väsentligt högre skattetryck än omvärlden. Enligt är det angeläget att fler skall klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekono-min att gå ihop. I motionen föreslås därför att grundavdraget i den kommu-nala beskattningen höjs med så att den disponibla inkomsten i genomsnitt ökar med ca eller ca . Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär bl.a. att man kan tjäna skattefritt jämfört med . Vidare sänks avdragsgränsen för resor till och från jobbet så att mer än blir avdragsgillt. Värnskatten avskaffas helt och förslaget att skärpa marginalskatten avvisas. Tobaksskatten bör behållas på nuvarande nivå. Väsentliga skattesänkningar för alla uppnås även genom att sänka skatten på bostäder. föreslår att fastighetsskatten i ett första steg sänks till och att den endast beräknas på en tredjedel av det markvärde som överstiger . Avsikten med denna utformning är bl.a. att begränsa de orimliga effekter som exempelvis drabbat dem som är bosatta i skärgårds-områden. föreslår också att hyresfastigheter i de s.k. krisår-gångarna inte skall träda in i fastighetsskattesystemet som planerat . Enligt bör politiken inriktas på att få fram nya och växande företag för fler jobb. Ett förslag i denna riktning är att privatperso-ner får en möjlighet till skattereduktion av arbetskostnaden för tjänster som utförs i det egna hemmet. Det innebär att det vita priset kan halveras jämfört med dagens regler. Skattereduktionen begränsas till maxi-malt och hushåll. Andra förslag i samma riktning är att skatterna på arbetande kapital sänks och att arbetsgivaravgifterna minskas.