yttr · GL05UU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — Nedskärningarna av biståndet kritiseras och i motionen framförs förslag (yrkande 4 delvis) som syftar till att återställa biståndet till enprocentsnivån. Ramen för utgiftsområde 7 bör, utöver regeringens förslag, utökas med för , för och Förslaget innebär att i jämförelse med propositionen anslår mer än regeringen med målsättningen att åter nå enprocentsnivån. Som motiv för förslaget anförs bl.a. följande. Det internationella biståndet har sjunkit till en ur historisk synpunkt sett rekordlåg nivå, trots att behoven av utvecklingssamarbete mellan rika och fattiga länder har ökat, framför allt med länderna i . Indragning av biståndsmedel (reservationer), tillsammans med övergivandet av enprocentsnivån, har gröpt ur biståndsvolymen med ett antal miljarder. Dessutom har "Sidas inflexibilitet" onödigt skapat stora reservationer uppgående till mer än . föreslår att dessa reservationer skyndsamt kanaliseras till behövande och fattiga medmänniskor i den fattiga delen av världen. Delar av reservationerna bör omfördelas till katastrofanslag och andra akuta insatser samt till stöd till enskilda organisationers biståndsarbete. I den här aktuella propositionen förelägger regeringen förslag bl.a. om en preliminär fördelning av de statliga utgifterna för . Vidare föreslås, i den del av propositionen som har samband med utrikesutskottets beredningsområde, att för omfördelar vissa medel mellan anslag inom utgiftsområde 5. De offentliga finanserna fortsätter att utvecklas mer positivt än vad som tidigare antagits och framåt. Huvudorsaken är att utgifterna blir lägre än väntat. Det har därmed, enligt regeringens bedömning, skapats ett utrymme för ytterligare åtgärder. Detta innebär bl.a. möjligheter för en ökad satsning - såväl i procentuella som i absoluta termer - på det internationella utvecklingssamarbetet mot slutet av den här aktuella treårsperioden. 3.1 Utgiftsramar för budgetåren 1999-2001 Utskottet vill inledningsvis framhålla att såväl propositionens yrkande 4 som ett flertal motionsyrkanden avser en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden avsedda att utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det beslutsunderlag får genom den ekonomiska vårpropositionen är anpassad till denna ambitionsnivå. Enligt utskottets uppfattning är det mot denna bakgrund inte möjligt, annat än i undantagsfall, att uttala sig om avvägningar eller enskildheter inom respektive utgiftsområde. Med de i propositionen angivna förutsättningarna anser utskottet att regeringens förslag till preliminär ram för utgiftsområde 5, och internationell samverkan, är väl avvägt. I propositionen föreslås att utgiftsområdet tillförs medel med anledning av regeringens satsning på Europafrågor, bl.a. för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter. Utskottet anser att en dylik satsning är väl befogad; må vara att en slutlig bedömning av dess storlek (som för övrigt inte omfattas av propositionens yrkande) bör anstå till dess ett mera fullständigt beslutsunderlag föreligger. Enär motsätter sig satsningen som sådan bör motion Fi18 (c) yrkande 3 (delvis), enligt utskottets uppfattning, avstyrkas. föreslår att under budgetåren 1999-2001 avsätts för inrättande av ett projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling och att detta stöd skall riktas till frivilliga organisationer och stiftelser. Utskottet har i betänkande 1997/98:UU1 behandlat ett yrkande med samma innebörd och därvid bl.a. uttalat att det redan inom nuvarande ram bör vara möjligt att erhålla projektbidrag från regeringen för informations- och kunskapshöjande insatser och att därvid särskild hänsyn bör tas till att insatserna har goda spridningseffekter. Något behov av att tillstyrka motion Fi20 (v) yrkande 4 (delvis) finns därför inte. Enligt utskottets uppfattning bör anslagsvillkor beslutas som beviljar ett anslag. Att, som föreslås i motion Fi20 (v) yrkande 28, redan nu mera i detalj föreskriva hur de i propositionen nämnda medlen för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter skall användas bör, enligt utskottets mening, därför inte komma i fråga. Utskottet menar att det inte är lämpligt att mot bakgrund av det nu framlagda underlaget ha någon synpunkt i övrigt på hur medlen inom detta utgiftsområde bör fördelas. Detta gäller bl.a. förslaget i motion Fi17 (m) yrkande 8 (delvis) om förstärkning av utrikesförvaltningen samt förslagen i motion Fi21 (mp) yrkande 43 (delvis) om rättsligt bistånd och stöd till . Utskottet anser således att yrkande 4 i propositionen bör tillstyrkas i berörd del samt att motionerna Fi17 (m) yrkande 8 (delvis), Fi18 (c) yrkande 3 (delvis), Fi20 (v) yrkandena 4 (delvis) och 28 samt Fi21 (mp) yrkandena 42 och 43 (båda delvis) bör avstyrkas. Motionerna Fi19 (fp) yrkande 4 (delvis) och Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis) innehåller med propositionen sammanfallande förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 5 avseende . Flera motionsyrkanden handlar om hur enprocentsmålet skall uppnås och i några av dem ställs krav på att en plan skall upprättas för hur detta mål skall uppfyllas. I den här aktuella propositionen räknar regeringen med att biståndsramen höjs till av BNI . Utskottet välkomnar att återgången till enprocentsmålet fortsätter. Detta är en viktig signal från i då de internationella biståndsflödena minskar kraftigt. Utskottet har tidigare (senast i bet. 1997/98:UU2) anfört att kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst i och i den allmänna opinionen. är en återgång till enprocentsnivån också en internationellt betydelsefull symbolfråga, varför den även av det skälet bör prioriteras. Utskottet framhöll också att det är dess bestämda mening att en återgång till enprocentsnivån bör ske så snart det statsfinansiella läget så tillåter. I motion Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis) tas frågan om reservationer inom biståndsbudgeten upp. Trots stagnerande biståndsvolym har reservationerna, dvs. medel som anvisats för insatser under ett visst år men inte utnyttjats, ökat. Reservationerna har flera orsaker. Oförutsedda faktorer vid genomförande av program och ökade kvalitets- och effektivitetskrav leder till förseningar i genomförande och därmed eftersläpningar i utbetalningarna. De villkor , liksom andra givare, ställer för bistånd har skärpts. Detta gäller bl.a. i frågor avseende redovisning och bekämpning av korruption. Som framgått av ett antal av de skrivelser i biståndsfrågor som regeringen under innevaran-de överlämnat till lägger biståndsorganisationen alltmer energi på att i samarbete med mottagarländerna stärka förutsättningarna för en långsiktig utveckling. Denna förändring av biståndet är, enligt utskottets mening, önskvärd och bör fortsätta. Partnerskap i biståndet innebär emeller-tid att givarlandet inte ensamt kan styra takten i olika projekt. Behoven i är stora, som det internationella biståndet minskar, vilket gör det än mer angeläget att, utan att göra avkall på kvaliteten, eftersträva en verksamhetsvolym som motsvarar tillgängliga resurser. För att minska reservationerna krävs ökad flexibilitet. Enligt propositionen blev utfallet för utgiftsområde 7 högre än tilldelade medel. Detta förklaras av att reserverade medel utnyttjats för biståndsverksamheten. De ingående reservationerna uppgår till . Ungefär en miljard av dessa medel förväntas förbrukas . Vad avser u-landsbiståndet uppgår de totala reservationerna, enligt vad utskottet vid föredragning erfarit, till , varav de ointecknade reservationerna uppgår till . Merparten av reservationerna inom u-landsbiståndet är således intecknade, dvs. utgörs av avtalade insatser eller åtaganden om bidrag för bestämda ändamål. Även reservationer som formellt sett är ointecknade motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna, insatser. budgeteras inom det multilaterala biståndet inte längre enligt lagda skuldsedlar utan enligt dragningar, dvs. förutsedda faktiska utbetalningar under budgetåret. Detta innebär att de intecknade reservationerna inom denna del av biståndet successivt kommer att minska . respektive 2000 kommer reserva-tionerna att fortsätta att minska med ca . Reservationerna inom det multilaterala samarbetet är till största delen intecknade genom redan gjorda åtaganden. Det är främst inom det bilaterala utvecklingssamarbetet som reservationerna finns. Problemet har uppmärksammats och Sida har på uppdrag av regeringen utarbetat ett åtgärdsprogram med bl.a. en högre planeringsnivå och ökad flexibilitet att omfördela medel till områden där utbetalningarna sker i snabbare takt. Arbetet har gett resultat med en lägre reservationsnivå . Totalt för det bilaterala området har reservationerna minskat med i förhållande till 1995/96. De ointecknade reservationerna vid utgången av 1997 bestod till två tredjedelar av icke utbetalda medel inom posten ekonomiska reformer. Orsaken till detta är framför allt att betalningsbalansstöd inte har kunnat utbetalas i förväntad takt, på grund av osäkerhet i mottagarländerna. Förutsättningarna har ändrats i flera länder, och planerade insatser beräknas leda till att denna reservation minskar dramatiskt. Sidas mål är att reservationerna skall fortsätta att minska och motsvara av anslagna medel (ca ) vid utgången av 1999. Målet är inte att uppnå så höga utbetalningar som möjligt. Biståndet behövs bäst där det är svårast att genomföra, vilket är en viktig orsak till reservationerna. Det handlar om att uppnå balans mellan långsiktig fattigdomsorientering och en verksamhetsvolym som motsvarar de av anvisade medlen. Utvecklingen visar, enligt utskottets mening, att även i detta perspektiv är långsiktigheten i biståndet värdefull. Noggrannhet i planeringen och uppvisande av delresultat före fortsatta utbetalningar eftersträvas. Dessa krav och strävan efter långsiktighet förutsätter emellertid att det instrument som reservationer utgör finns och kan användas på ett konstruktivt sätt. Utskottet finner mot denna bakgrund ingen anledning att tillmötesgå kraven i motion Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis) om en omfördelning av intecknade reservationsmedel. I den moderata partimotionen [Fi17 (m)] föreslås bl.a. att det inom utgiftsområde 7 skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet samt att utöver regeringens förslag anslås till . Utskottet finner ej skäl att ställa sig bakom dessa förslag. Därmed och med de i propositionen i övrigt angivna förutsättningarna anser utskottet att regeringens förslag till preliminär ram för utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, är väl avvägt. Utskottet menar att det inte är lämpligt att mot bakgrund av det nu framlagda underlaget ha någon mening i övrigt om hur medlen inom detta utgiftsområde bör fördelas. Utskottet anser således att yrkande 4 (berörd del) i propositionen bör tillstyrkas. Som konsekvens härav anser utskottet att motionerna Fi17 (m) yrkande 8 (delvis), Fi19 (fp) yrkande 4 (delvis), Fi20 (v) yrkande 4 (delvis), Fi21 (mp) yrkandena 42 och 43 (båda delvis) och Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis) bör avstyrkas. Förslagen till utgiftsramar för utgiftsområde 7 avseende i motion Fi18 (c) yrkande 3 (delvis) överens-stämmer med regeringens. Regeringen föreslår ett nytt treårigt program på för utvecklingssamarbete med . För att lyfta fram betydelse för sysselsättning och tillväxt i satsas inom utgiftsområde 24. Östersjösamarbetet understöder en demokratisk utveckling och en kraftig tillväxt i vårt närområde. Ökad handel och större utbyte förbättrar välståndet i hela . I motion Fi19 (fp) yrkande 27 begärs åtgärder för ökad kärnkraftssäkerhet i och inom ramen för de ytterligare som satsas inom utgiftsområde 24. Om dessa medel inte skulle räcka i sammanhanget sägs det i motionen att Sidas s.k. östram bör användas som buffert finansiering i kombination med ett bemyndigande. Utan att anlägga synpunkter på medelsanvändningen inom utgiftsområde 24 är det utskottets uppfattning att frågan om eventuell tilläggsfinansiering från utgiftsområde 7 till annat utgiftsområde bör prövas endast om situationen skulle aktualiseras. En budgeteringsmodell av den typ som förfäktas i yrkandet och som redan på förhand utgår från att angivna ramar inte kommer att hålla strider på ett principiellt plan mot tankarna bakom den rambudgetmodell som tillämpas för statsbudgeten. Något bemyndigande av föreslagen sort bör ej utfärdas. Enligt utskottets uppfattning bör motion Fi19 (fp) yrkande 27 i den del som rör utgiftsområde 7 således avstyrkas. 3.1.3 Frågor rörande EU I motion Fi19 (fp) yrkande 9 framlägger motionärerna sin syn på Europapolitikens inriktning medan i motion Fi21 (mp) yrkande 45 belyser de ekonomiska effekterna av "ute ur EU ". har, då i samlad form behandlat EU-frågorna, berört huvuddelen av de element som tas upp i de två här aktuella yrkandena (senast i bet. 1997/98:UU13 Amsterdamfördraget). Utskottet konstaterar att vid ett flertal tillfällen tagit ställning mot förslag med innebörden att skall lämna EU. En följd av detta är att de ekonomiska kalkyler som redovisas i motion Fi21 (mp) yrkande 45 saknar aktualitet. Motionen bör därför avstyrkas. Den syn på Europapolitikens inriktning som redovisas i motion Fi19 (fp) yrkande 9 visar sådan grad av överensstämmelse med av gjorda ställningstaganden att motionen torde kunna besvaras. tar i motion Fi20 (v) yrkande 29 upp frågan om ansvarsfrihet för och menar att regeringen skall verka för att ansvarsfrihet inte beviljas förrän kommissionen redovisat vilka åtgärder som den vill vidta. Propositionens referat av Europeiska revisionsrättens rapporter för har, i de delar som har anknytning till utskottets verksamhetsområde, sammanfattats ovan under avsnitt 1.4. Av samman-fattningen framgår att anser att de iakttagelser rätten gjort är viktiga och att det är mycket angeläget att de åtgärdas. I arbetet med att ta fram en rekommendation till parlamentet har strävat efter att rådet drar operativa slutsatser som ställer krav på berörda parter att vidta åtgärder. Även om Revisionsrätten visat på allvarliga brister inom många områden är de enligt regeringens uppfattning inte av en sådan art att kommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet. Kommissionen visar en konstruktiv attityd i hanteringen av de brister som konstaterats. Den rekommendation rådet avgivit till parlamentet avspeglar väl regeringens ståndpunkter i frågan. Utskottet delar regeringens uppfattning och anser följaktligen att motion Fi20 (v) yrkande 29 bör avstyrkas. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det ser positivt på att regeringen i propositionen redovisat Revisionsrättens uppfattning samt att även andra uppgifter rörande uppföljning och resultat lämnas, som möjliggör för att utöva sin granskande funktion. 3.2 Tilläggsbudget till statsbudgeten för Som framgår av ovanstående sammanfattning av propositionen föreslås vad avser utgiftsområde 5 (yrkande 49 i berörd del) att anslaget A 2 Nordiskt samarbete ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A 1 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget D 4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säker-het ökas med . Finansiering sker genom att anslaget D 1 Utred-ningar och andra insatser på det utrikespolitiska området minskas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av de förhållanden som redovisas i propositionen har utskottet ingen invändning mot regeringens förslag. Utskottet anser således att propositionens yrkande 49 i berörd del bör tillstyrkas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (s), (), (), (), (), () och (). Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 , , och (alla m) anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnerna markerade (m) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi17 (m) yrkande 8 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 5 och internationell samverkan bör fastställas till för , för och för samt att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör fastställas till för , för och för . Ramen för utgiftsområde 5 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområde 5 som framgår av kolumnerna markerade (c) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi18 (c) yrkande 3 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 5 och internationell samverkan bör fastställas till för , för och för . Ramen för utgiftsområde 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområde 7 som framgår av kolumnerna markerade (fp) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi19 (fp) yrkande 4 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör fastställas till för , för och för . Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnerna markerade (v) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi20 (v) yrkande 4 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 5 och internationell samverkan bör fastställas till för , för och för samt att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör fastställas till för , för och för . Ramarna för utgiftsområdena 5 och 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområdena 5 och 7 som framgår av kolumnerna markerade (mp) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi21 (mp) yrkandena 42 och 43 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 5 och internationell samverkan bör fastställas till för , för och för samt att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör fastställas till för , för och för . Ramen för utgiftsområde 7 () anför: Utskottet förordar den preliminära fördelning av utgifterna för utgiftsområde 7 som framgår av kolumnerna markerade (kd) i bilagan till föreliggande yttrande med de motiveringar som framgår av motion Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis). Utskottet anser sålunda att ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd bör fastställas till för , för och för . (), (), () och () anför: Under nuvarande regering har biståndsramen sänkts och till och med underskridit den biståndsnivå som FN rekommenderar som miniminivå för i-länderna. har fastställt biståndet till av BNI medan FN talar om av BNP som en miniminivå. har av BNI inneburit ca av BNP för del. Sänkningen av biståndet har skett trots att man lovade motsatsen före valet. Nedskärningarna drabbar i stor utsträckning de allra fattigaste och rimmar därför illa med regeringens uttalade ambition att stärka fattigdoms-inriktningen. Detta inte minst med tanke på den roll det dåliga exemplet kan spela i då det internationella biståndet är satt under hård press. Detta finner utskottet oacceptabelt. Utåt vill dock regeringen fortfarande ge sken av att förblir ett föregångsland, eftersom man kommer att öka biståndsnivån framöver. Man undviker dock att nämna den låga nivå man utgår ifrån samt det faktum att höjningen begränsar sig till och skall gälla först och sedan . Det är enligt utskottets mening svårt att tolka dessa mycket blygsamma höjningar som tecken på en allvarligt menad ambition att åter uppnå enprocentsmålet. Regeringen har i praktiken alltmer fjärmat sig från det moraliskt bindande enprocentsmålet, som en enig riksdag en gång ställt sig bakom. I med enorma behov av katastrofhjälp och omfattande behov av långsiktigt bistånd till stöd för spridande av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samt ekonomiska reformprocesser är det fel att låta världens fattiga vara med och betala saneringen av ekonomi. Utskottet står fast vid att biståndsnivån som andel av BNI åter måste nå enprocentsnivån i början av nästa sekel och därför måste höjas i en helt annan takt än den regeringen antyder. () anför: Utskottet anser att de reservationer som gäller det bilaterala biståndet bör omfördelas och kanaliseras till behövande människor i den fattiga delen av världen i enlighet med partimotion Fi22. Det finns också skriande behov på det sociala området i vårt närområde, inte minst när det gäller utsatta barn. Delar av reservationerna bör omfördelas till katastrofanslag och andra akuta insatser samt till stöd till enskilda organisationers arbete. Risken för en kärnkraftsolycka är oerhört mycket större i kärnkrafts-anläggningar på andra sidan än i . I stället för att satsa enorma belopp på en forcerad stängning av en eller flera reaktioner här bör man satsa mer resurser på ökad säkerhet och nedläggningar i och . I budgetalternativ ställs till förfogande för höjd säkerhet i kärnkraftsanläggningarna i närområde främst i och . Medlen skall användas dels för att höja säkerheten i befintliga anläggningar, dels för finansiering av alternativ till existerande verk. För att få ett större genomslag för höjd säkerhet i och bör dessutom göra åtaganden om matchande finansiering: För varje ny miljon som övriga nordiska länder satsar på ökad kärnkraftssäkerhet i och åtar sig att satsa en miljon. För den händelse de nu tillförda inte skulle räcka i detta sammanhang bör Sidas ram för östbiståndet användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande. , , och (alla m) anför: Moderata samlingspartiet anser att det övergripande målet för biståndet skall vara att främja en uthållig tillväxt som leder till en snabb utrotning av fattigdomen. Det är en bakvänd ordning att låta avstämningen av ett sådant mål ske genom att mäta hur mycket pengar som budgeteras i . Det relevanta måttet är en bedömning av hur många människor i samarbetsländer som uppnår en dräglig levnadsnivå. Utgiftsmål skapar inte effektivitet. Vårpropositionenen 1998: preliminär fördelning på utgiftsområden (UO) (, löpande priser) (m) (c) (fp) (v) (mp) (kd) UO5 1999 2 949 2 856 2 930 = 2 959 2 957 = UO5 2000 2 947 2 850 2 929 = 2 957 2 955 = UO5 2001 3 003 2 901 2 985 = 3 013 3 011 = UO7 1999 12 002 11 387 = 13 502 13 002 13 602 13 802 UO7 2000 13 020 11 200 = 14 820 16 720 15 020 15 420 UO7 2001 13 866 11 237 = 15 866 19 366 16 266 16 666 Relativt propositionen (m) (c) (fp) (v) (mp) (kd) UO5 1999 2 949 - 93 - 19 0 10 8 0 UO5 2000 2 947 - 97 - 18 0 10 8 0 UO5 2001 3 003 - 102 - 18 0 10 8 0 UO7 1999 12 002 - 615 0 1 500 1 000 1 600 1 800 UO7 2000 13 020 - 1 820 0 1 800 3 700 2 000 2 400 UO7 2001 13 866 - 2 629 0 2 000 5 500 2 400 2 800 Innehållsförteckning