yttr · GL05SFU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1997/98:150), i vad avser dels den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-9), vissa skattefrågor (yrkandena 50-56), kommunsektorn (yrkandena 57-60) och EU-medel (yrkande 61), dels tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 10-49) jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av vårpropositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till preliminär fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12. Utskottet yttrar sig också över regeringens förslag rörande basbeloppet (avsnitt 4.6) med förslag till ändring i lagarna om allmän försäkring (lagförslag 3.1), om pensionstillskott (lagförslag 3.2) och om delpensionsförsäkring (lagförslag 3.3) samt över motionsyrkanden rörande socialavgifter. Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig över följande motioner till den del de rör utskottets beredningsområde: - Fi17 yrkande 8 av m.fl. (m), - Fi18 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (c), - Fi19 yrkandena 4, 6 och 8 av m.fl. (fp), - Fi20 yrkandena 4 och 21 av m.fl. (v), - Fi21 yrkandena 8, 42 och 43 av m.fl. (mp), - Fi22 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (kd). I propositionen föreläggs förslag till beslut om ett statligt utgiftstak för på . ligger utgiftstaken fast på 720, 735 respektive , men för utgifternas fördelning på utgiftsområden presenteras reviderade beräkningar. Regeringen begär vidare att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete. I beräkningen av utgiftstaket ingår inte effekterna av förslaget om ett nytt reformerat pensionssystem och således inte heller vid beräkningen av ramar för utgiftsområden. Regeringen anför härvidlag att den mer exakta utformningen av det nya pensionssystemet till har varit föremål för beredning, och det har därför inte varit möjligt att beakta reformens effekter vad gäller beräkning av ramar för utgiftsområden m.m. Regeringen avser att i budgetpropositionen för lämna reviderade förslag till utgiftstak där hänsyn tas till effekterna av ålderspensionsreformen. I propositionen lämnas en översiktlig redogörelse för ålderspensionens effekter med avseende på bl.a. socialavgifter och avgiftsinkomster samt förändring av utgiftsramar till följd av reformen (avsnitt 4.8). Uppföljning av och prognos för Enligt lagen om statsbudgeten är regeringen skyldig att följa statsbudgetens inkomster och utgifter både pågående budgetår och efter avslutat budgetår. Senast efter avslutat budgetår skall statsbudgetens preliminära utfall redovisas för och väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och preliminära utfall förklaras. Vad gäller innevarande budgetår skall regeringen enligt budgetlagen redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter . I propositionens avsnitt 5.2 redovisar regeringen utfallet för . Vad gäller socialförsäkringsutskottets beredningsområde anges bl.a. att på grund av lägre utgifter för bostadstillägg för pensionärer blev utgifterna lägre än budgeterat inom utgiftsområde 11. Inom utgiftsområde 12 blev utgifterna lägre än budgeterat. Underskridandet förklaras till största delen av att utgifterna för föräldraförsäkringen blev lägre än budgeterat, beroende på att antalet födda barn blev lägre än beräknat. I propositionens avsnitt 5.4 redovisas en utgiftsprognos för . Den nya budgetprocessen kräver en god och regelbunden uppföljning av statsbudgetens utgifter. Utgiftsökningar måste uppmärksammas för att kunna åtgärdas och på så sätt hindra att utgiftstaket överskrids. Den samlade bedömningen av statsbudgetens inkomster, utgifter och budgeteringsmarginal påverkas vid sidan av förslagen i tilläggsbudgeten i hög grad av den makroekonomiska bedömningen och av andra underliggande faktorer. Tillgängliga medel för är summan av tilldelade medel i statsbudgeten 1998, förslagen i tilläggsbudget samt ingående reservationer och anslagssparande . Regeringen bedömer att för så gott som samtliga utgiftsområden kommer utgifterna för att rymmas inom tillgängliga medel. Det enda utgiftsområde där ramarna överskrids är utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Orsaken till det befarade överskridandet är att kommunersättningar till flyktingar ökar mer än väntat. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i budgetpropositionen då utfallet bättre kan prognostiseras. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar den statliga migrations- och integrationspolitiken. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till , varav till migrationspolitiken och till integrationspolitiken. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till och för till . Som ovan nämnts får fler skyddsbehövande med anhöriga uppehållstillstånd och tas emot i kommunerna än vad som förutsattes i budgetpropositionen för . Ökningen tog fart och beräknas kulminera under innevarande år. De medel som anslagits till statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet kommer därför enligt regeringen sannolikt inte att räcka till. Regeringen avser att avvakta utfallet och som nämnts återkomma till i frågan i budgetpropositionen. Även kommer att innebära ökade statliga ersättningar till kommunerna för flyktingmottagandet. I propositionen anförs vidare att med anledning av den treårssatsning som genomförs inom ramen för framtidssatsningen "Ett för alla" föreslår regeringen att utgiftsområdesramen utökas med för vartdera året samt med för . anser att regeringens väg att anslå budgetmedel till vissa bostadsområden är felaktig. I stället vill de pröva andra möjligheter, som innebär en minskad belastning på statsbudgeten. Den viktigaste uppgiften är att göra det svenska samhället så öppet att en ökad social rörlighet blir möjlig. Enligt skulle en avreglering av bostadsmarknaden och arbetsmarknaden få positiva effekter för integrationsarbetet. föreslår i motion Fi17 yrkande 8 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , med för samt med för . kan inte godta den asylpolitik som förs . Respekt för internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter kommer att leda till ytterligare utgifter för mottagande av asylsökande med . Vidare framhåller att det är viktigt att integrationen börjar en flykting kommer till . Flyktingbarn skall därför ha rätt till samma utbildning som den som svenska barn är berättigade till på såväl grundskolenivå som gymnasial nivå. Flyktingbarn skall heller inte behöva bo i s.k. korridorförläggningar. För dessa ändamål avsätter . Eftersom statsbidraget till kommunerna för flyktingmottagandet inte full ut kompenserar dem för deras kostnader avsätter mer än vad regeringen föreslagit för detta ändamål. anser att alla som söker asyl i , även de som direkt-avvisas skall ha rätt till biträde och avsätter för detta ändamål . Vidare anförs att kommer att anta en ny diskrimineringslagstiftning som kommer att leda till ökad arbetsbelastning hos diskrimineringsombudsmannen (DO). anser att DO skall ha en lika utåtriktad roll som JämO och avsätter för detta ändamål. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. avvisar den av regeringen föreslagna utökade ramen med anledning av den treårssatsning benämnd Ett för alla som regeringen vill genomföra. menar att beskrivningen av denna satsning är så allmänt hållen att det inte går att ta ställning . Partiet avser att återkomma när mer konkreta förslag presenteras. föreslår i motion Fi22 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för , för samt för . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m c fp v mp kd 1999 4 389 - 278 - - + 600 - - 128 2000 4 228 - 278 - - + 600 - - 128 2001 4 467 - 578 - - + 600 - - 578 I propositionen anförs att integrationspolitiken skall värna grundläggande demokratiska värden. Den skall verka för kvinnors och mäns lika rättigheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För att vända utvecklingen, minska segregationen, uppnå de integrationspolitiska målen och Ett för alla föreslås ett resurstillskott för den kommande treårsperioden. Insatser planeras inom olika områden, bl.a. för att skapa goda villkor på arbetsmarknaden och få till stånd en varaktig förbättring av situationen i utsatta bostadsområden med stor andel invånare med invandrarbakgrund. Utskottet, som ser positivt på denna satsning, har inga invändningar mot att utgiftsområdet med anledning härav tillförs ett resurstillskott . Utskottet godtar i övrigt regeringens beräkningar och anser det också lämpligt att avvakta utfallet av hur stor utflyttningen till kommunerna kommer att bli. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminära ramar för budgetåren 1999, 2000 och 2001 och avstyrker motionerna Fi17 yrkande 4, Fi20 yrkande 4 och Fi22 yrkande 4. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministrationen, dvs. anslagen till och de allmänna försäkringskassorna. Förmånerna ges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning, närståendepenning samt vissa yrkesskadeersättningar. Därutöver ingår i utgiftsområdet handikappersättning samt folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till , varav avser socialförsäkringens administration. Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till samt för till . I beräkningen för utgiftsområdets ram för och framåt har beaktats Arbetsskadefondens avveckling (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153 och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m.). uppgår de totala utgifterna för arbetsskadeförsäkringen till ca . Avvecklingen av Arbetsskadefonden innebär enligt propositionen för utgiftsområdet att utgifterna ökar med för , med för samt med för . Några statsfinansiella konsekvenser får inte detta. Avvecklingen av Arbetsskadefonden påverkar också anslagen B1 och B2 Allmänna försäkringskassor eftersom dessa tillförs medel från fonden för administration av försäkringen. Medel för denna administration tas upp under respektive ramanslag. Vidare har regeringen vid beräkningen av den ekonomiska ramen för utgiftsområdet utgått från att tidigare beslutade besparingar genomförs. I propositionen föreslås en höjning av det reducerade basbeloppet (se nedan). Utgiftsramen har med anledning härav justerats. förstärks socialförsäkringsadministrationen genom att och de allmänna försäkringskassorna tillfälligt tillförs . har de tillförda medlen avsatts under anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändringen påverkar inte utgiftsområdesramen. I proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. redovisades det särskilda behov av arbetsmarknads-åtgärder som föreligger för gruppen trefjärdedels pensionärer som står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen avser att återkomma med förslag i budgetpropositionen för . Nya regler beräknas kunna träda i kraft . Åtgärderna bedöms inte föranleda någon ramhöjning. föreslår att kompensationen i sjukförsäkringen skall vara av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Vidare skall ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen fr.o.m. . Beräkning av SGI bör ändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. Finansiell samverkan skall vara huvudregel i rehabiliteringsarbetet. har i ramen för området räknat med ekonomiska vinster av en konkret samordning. Vidare bör kontrollen av utnyttjandet av sjukförsäkringen och förtidspensionerna intensifieras för att ytterligare minska utgifterna samt för att öka socialförsäkringssystemens legitimitet. För att möjliggöra samverkan mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsförmedlingen vill anslå till för vartdera och 2000. Trafikskadorna skall enligt bekostas via den obligatoriska trafikförsäkringen. Vidare skall arbetsskadeförsäkringen justeras med avseende på tillkommande livräntor, vilket leder till kostnadsminskningar . föreslår i motion Fi17 yrkande 8 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . föreslår ändringar beträffande SGI. Löneanpassningen bör slopas och kvalifikationsvillkoren ändras. Detta innebär att utgiftsramen kan minskas. föreslår i motion Fi18 yrkande 3 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. vill avsätta till att förbättra villkoren för närståendevården. Det skall ske genom förlängd rätt till närståendepenning samt förlängning av den därtill kopplade rätten till ledighet. Vidare avsätter till försäkringskassornas anslag för att göra det svårare att missbruka trygghetssystemen. Ändrade regler för förtidspensioneringen innebär också viss minskning av utgifterna. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , och . I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om missbruk av bidragssystemen. föreslår en höjning av sjukpenningnivån fr.o.m. av SGI och därefter till och tillför för detta ändamål området . Eftersom antalet handlagda ärenden hos försäkringskassorna stadigt ökar och för att upprätthålla en rimlig servicenivå föreslår att bidraget till administrationen ökas med . Vidare vill ha en sådan lagändring att förtidspensionärer som fortfarande omfattas av de numera upphävda reglerna om s.k. undantagande slipper detta. För detta ändamål avsätter . föreslår i motion Fi20 yrkande 4 i förhållande till regeringens förslag att ramen ökas med för vartdera året 1999-2001. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om ökade ramar samt höjd ersättningsnivå i sjukförsäkringen till fr.o.m. . föreslår att ett s.k. brutet tak införs för sjukpenningen där kompensationsnivån skall vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och på den del av inkomsten som överstiger denna nivå. Ett enhetligt tak bör införas i socialförsäkringen vid 6,5 basbelopp. Vidare bör försäkringskassorna få en förstärkning med för att inte behöva inskränka på rehabiliteringsverksamheten. föreslår också en samordning mellan försäkringskassa och arbetsförmedling som ger besparingar. föreslår i motion Fi21 yrkande 42 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . I yrkande 43 begärs att godkänner den ovan beskrivna inriktningen av politiken som riktlinjer för regeringens budgetarbete. föreslår en ökad satsning på rehabilitering för att minska långvarig sjukskrivning och förtidspensionering, vilket i sin tur leder till besparingar för statskassan. Ökade anslag till försäkringskassornas administration leder till ökad kvalitet i besluten och bättre kontrollmöjligheter. På så sätt minskar kostnaden för försäkringen. Vidare föreslår en ny beräkning av SGI samt en andra karensdag i sjukförsäkringen kombinerad med ett högkostnadsskydd med högst per tolvmånadersperiod. Reglerna bör utformas på ett sådant sätt att särskild hänsyn tas till deltidsarbetande, skiftarbetande samt arbetstagare med flera arbetsgivare. Med en ny reform inom trafikförsäkringsområdet föreslår att de sjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader som uppstår i samband med trafikolyckor skall bekostas av trafikförsäkringen. sänks fordonsskatten kraftigt. Detta minskar kostnaderna inom utgiftsområdet med . föreslår i motion Fi22 yrkande 4 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m c fp v mp kd 1999 43 749 - 9 010 - 685 - 1 205 + 705 - 750 - 8 150 2000 44 777 - 10 040 - 685 - 1 605 + 705 - 685 - 9 500 2001 45 425 - 12 230 - 685 - 1 605 + 705 - 715 - 11 100 Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 1999 och 2000 avviker i stor omfattning från den preliminära fördelning som tillstyrkte med anledning av budgetproposition. Som framgått ovan kommer Arbetsskadefondens avveckling, höjningen av det oreducerade basbeloppet samt att detta skall räknas upp med fulla prisförändringen att påverka ramen till följd av därmed sammanhängande utgifter. Utskottet kan mot bakgrund härav godta regeringens beräkningar. Förutom har övriga oppositionspartier förslag som innebär minskningar av ramen i förhållande till regeringens förslag, även om det mellan partierna föreligger stora variationer. Vad gäller partiernas alternativa sakförslag har det stora flertalet av dessa yrkanden tidigare behandlats och avvisats av utskottet (se främst 1997/98:SfU1). Utskottet kan dock notera att såväl som anser att de förmåner som beräknas på grundval av basbeloppet skall göra det utifrån ett oreducerat basbelopp till skillnad från regeringens förslag som innebär att detta skall ske först . Utskottet anser inte att det finns utrymme för åtaganden som innebär ytterligare utgifter inom området. Utskottet som vid ett flertal tillfällen påtalat socialförsäkringsadministrationens och i synnerhet försäkringskassornas svåra arbetssituation ser mycket positivt på att regeringen nu föreslår att administrationen för skall förstärkas genom att och försäkringskassorna tillförs . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1999, 2000 och 2001 och avstyrker motionerna Fi17 yrkande 4, Fi18 yrkande 3, Fi19 yrkandena 4 och 8, Fi20 yrkandena 4 och 21, Fi21 yrkandena 42 och 43 samt Fi22 yrkande 4. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålders-pension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt särskilt pensionstillägg. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till . Därav svarar ålderspensioner för ca . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till samt för till . kommer utgifterna för delpensionsförsäkringen att redovisas under utgiftsområdet (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153 och prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension m.m.). uppgår de totala utgifterna för delpensionsförsäkringen till ca . I samband med att ålderspension enligt de reformerade reglerna kommer att utbetalas skall inga nya delpensioner beviljas. Delpensionsfondens avveckling medför att utgifterna inom utgiftsområdet ökar med för , med för samt med för . Detta medför dock inte några statsfinansiella konsekvenser. Som nämnts ovan under utgiftsområde 10 föreslås en höjning av det reducerade basbeloppet (se nedan). I beräkningen av utgiftsområdets ram har regeringen beaktat dessa förändringar. föreslår att basbeloppet skall återställas fullt ut redan fr.o.m. . Därmed tillgodoses de önskemål som framförts av pensionärsorganisationerna. Vidare skall änkepensionerna återställas till den nivå som gällde före . föreslår också att innehav av fritidsfastighet och privat pensionssparande inte skall räknas med i beräkning av bostadstillägg till pensionärer (). föreslår i motion Fi17 yrkande 8 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . vill genom en höjning av pensionstillskottet med 0,03 basbelopp eller ca förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. Vidare bör samboende pensionärer likställas med gifta pensionärer med avseende på folkpensionen. anser också att kapitalinkomster skall räknas på samma sätt vid BTP som vid beräkning av bostadsbidrag samt att endast bidragsberättigad pensionärs del av bostadskostnaden skall ligga till grund för rätt till BTP. föreslår i motion Fi18 yrkande 3 att ramen minskas i förhållande till regeringens förslag med , samt . anser att den besparing på som görs på änkepensionerna är orättfärdig och bör rivas upp. De motsätter sig också att innehav av fritidsfastighet skall räknas med i underlaget för BTP. föreslår i motion Fi19 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med för vartdera året 1999-2001. anser att beslutet om inkomstprövning av änkepensionerna skall rivas upp till en kostnad av . Vidare skall ersättningsnivån inom BTP vara och inte som . En sådan föreslagen höjning förbättrar förutsättningarna för 500 000 pensionärer med låg pension. föreslår i motion Fi20 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . förslag om höjda energiskatter inom ramen för en skatteväxling leder till en viss höjning av konsumentprisindex och därmed höjt basbelopp. Detta betyder ökade utgifter för folkpensionerna. vill också avsätta för en justering av reglerna för inkomstprövning av änkepensionerna. Vid inkomstprövning av BTP skall inte förmögenhet i fritidshus påverka inkomsten. föreslår i motion Fi21yrkande 42 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . I yrkande 43 begärs att godkänner den ovan beskrivna inriktningen av politiken som riktlinjer för regeringens budgetarbete. anser att dagens omställningspension skall återställas . Inkomstprövningen i änkepensionen skall slopas. Vidare skall fritidsfastighet inte ingå i inkomstprövningen vid BTP. För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna föreslår , utöver vad som blir en följd av regeringens förslag om uppräkning av basbeloppet för , att de ca 360 000 pensionärer som endast har folkpension skall få ett förhöjt pensionstillskott med . Detta innebär ett tillskott på till denna grupp av pensionärer. Slutligen föreslår att pensionerna skall beräknas på ett oreducerat basbelopp . Denna åtgärd innebär ökade statliga utgifter med . föreslår i motion Fi22 yrkande 4 att ramen ökas i förhållande till regeringens förslag med , samt . Förslag till preliminär ram för , År Regeringen m c fp v mp kd 1999 62 708 + 2 705 - 105 + 1 000 + 1 000 + 70 1 905 2000 63 239 + 1 285 - 95 + 1 000 + 1 400 + 335 + 1 320 2001 63 837 + 1 285 - 95 + 1 000 + 1 550 + 600 + 1 320 Nedan kommer utskottet att behandla regeringens förslag till höjning av det reducerade basbeloppet, något som kommer att få ekonomisk betydelse för alla pensionärer. Pensionärernas ekonomiska situation har också förbättrats genom att nivåerna för bostadstillägg till pensionärer fr.o.m. har höjts från till . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområdet för budgetåren 1999, 2000 och 2001 samt avstyrker motionerna Fi17 yrkande 4, Fi18 yrkande 3, Fi19 yrkande 4, Fi20 yrkande 4, Fi21 yrkandena 42 och 43 samt Fi22 yrkande 4. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljerna (förutom bostadsbidraget som återfinns under utgiftsområde 18 och studiebidragen som återfinns under utgiftsområde 15). Förmånerna inom området utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning samt underhållsstöd. Vidare ingår bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag för funktionshindrade barn. De totala utgifterna för utgiftsområdet uppgår enligt statsbudgeten för till . Regeringen föreslår en preliminär beräkning av ramen för utgiftsområdet för till , för till samt för till . Vid behandlingen av budgetpropositionen för gav regeringen till känna att den i samband med vårpropositionen borde återkomma till med förslag om ändrade regler för inkomstprövningen i underhållsstödssystemet (bet. 1997/98:SfU1, rskr. 1997/98:111). Enligt propositionen skall en särskild arbetsgrupp inom analysera regler och det ekonomiska utfallet för underhållsstödssystemet och därmed bl.a. beakta de förslag om ändrade regler för inkomstprövning som lämnats av . Regeringen avser härefter att i samband med budgetpropositionen för ta ställning till behov av förändringar i systemet för underhållsstödet.