yttr · GL05BOU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — Utskottet har tidigare redovisat att kritik riktats mot att hushållningsbestämmelserna i utan närmare konsekvensanalyser föreslås tas in i MB. I 4 kap. MB återfinns särskilda regler för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet. Bl.a. avgränsas områden av riksintresse för olika ändamål. Ett påtalat problem med dessa riksintressanta områden är att de sammantaget täcker en så pass ansenlig del av den svenska land- och vattenarealen att deras särställning påtagligt har urholkats. Riksintressebegreppet har genomgått en slags innehållslig inflation som påkallar en närmare analys av dess framtida användning. Bestämmelserna i 4 kap. MB bör även ändras så att de inte utgår från skyddet av näringar och särintressen. Utformningen av framtidens riksintressen bör i stället på ett tydligare sätt baseras på hänsynstagande till speciella natur- och kulturvärden samt till vissa naturresurser, t.ex. . Avgränsningen av vilka områden som skall åtnjuta särskild status som riksintressen bör bestämmas av staten i samråd av kommunerna. Med det anförda tillstyrker utskottet Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 13 där ett tillkännagivande till regeringen föreslås om vad som i motionen anförts om ändringar i 4 kap. 1-4 §§ MB. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Den svenska utgör en ovärderlig källa för såväl natur-, kultur-, som fritidsupplevelser av en karaktär som svårligen går att finna på andra platser i landet. Mot den bakgrunden är det enligt utskottets mening nu hög tid att låta hela den bohuslänska kuststräckan omfattas av den riksintresseförklaring som återfinns i 4 kap. 2 § MB. Dagens avgränsning, där endast sträckan mellan och norska gränsen klassas som riksintresse enligt 3 kap. 2 § NRL, bör därför i MB kompletteras med sträckan mellan och . Med denna komplettering erhålls ett heltäckande skydd för den unika bohuslänska kustmiljön, och en eventuell koncentration av exploateringsföretag till den del av kuststräckan som inte omfattas av avgränsningen som riksintresse kan därmed undvikas. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1997/98:Jo35 (fp) yrkande 2 om att beslutar att ändra 4 kap. 2 § MB på ett sådant sätt att kustskyddet i utökas. (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med "Med anledning" och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Som framgått tidigare av detta yttrande har frågan och innebörden av begreppet riksintresse som sådant samt för vissa verksamheter ägnats stort intresse i motioner liksom också frågan om avgränsningar av riksintressen. Stort intresse har också ägnats frågan om riksintresset älvskydd. Frågan har tagits upp såväl i partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 6 som i partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 1 i motsvarande del. I de båda motionerna föreslås en ändring i 4 kap. 1 § andra stycket MB. I detta stycke anges bl.a. att bestämmelserna i första stycket samt i 2-6 §§ inte utgör hinder för utvecklingen av befintliga tätorter eller ur det lokala näringslivet eller utförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret. I 6 § anges att i nationalälvarna samt i vissa uppräknade vattenområden och älvsträckor utförande av vattenkraft samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte får ske. I motionerna föreslås att hänvisningen i 4 kap. 1 § andra stycket inte skall ske till 2-6 §§ utan till 2-5 §§. Härigenom kommer enligt motionärerna riksintresset älvskydd att öka i styrka. Utskottet delar denna uppfattning. Det är viktigt att tar initiativ för att förstärka detta skydd. Denna uppfattning har inte minst mot bakgrund av den senaste tidens propåer om ytterligare forskning i avsikt att klargöra möjligheterna till ingrepp i skyddade älvar och vattenområden vunnit i styrka. Med det anförda tillstyrker bostadsutskottet de nu behandlade partimotionerna från och . () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med "Även de" och slutar med "utformning m.m." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 1 i motsvarande del om att älvskyddet skall utformas så att skyddsbehovet skall bedömas oberoende av vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. MB bör dessutom utformas så att mindre ombyggnader och/eller utbyggnader inte blir möjliga i sådana vattenområden som föreslås åtnjuta skydd enligt 4 kap. 6 § första och andra styckena. Enligt tredje stycket i lagrummet kommer det nämligen att vara möjligt att göra ombyggnader/utbyggnader som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan även i eljest skyddade vattenområden och älvsträckor. Vad nu föreslagits om en förstärkning av älvskyddet är viktigt inte minst eftersom regeringen med stöd av vissa partier i lyckats genomdriva en energipolitik som i sin förlängning bl.a. innebär en tvångsavveckling av kärnkraftsreaktorer. En sådan politik ökar uppenbarligen behovet av ersättningskraft något som i sin tur dramatiskt ökar hotet mot värdefulla vattenområden. Utskottet har ovan föreslagit en skärpning av riksintresset älvskydd. Älvskydd bör också skärpas i vad frågan nu behandlas. Utskottet tillstyrker med det anförda yrkande 1 i motsvarande del i partimotion 1997/98:Jo37. (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med "Utskottet anförde" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: I två fempartireservationer (c, fp, v, mp, kd) till betänkande 1997/98: BoU3 föreslogs att Sölvbacka strömmar och uppströms skulle inarbetas i 3 kap. 6 § NRL och därmed komma att omfattas av förbudet mot utbyggnad för kraftändamål. Efter att ha erinrat om behandlingen av frågan om Sölvbacka strömmar och om kommuns framställning att få köpa fallrättigheterna anfördes i reservationen följande: Sedan utskottet behandlade frågan har regeringen alltså beslutat att inte tillmötesgå kommuns begäran att få ta upp förhandlingar med staten om överlåtelse till kommunen av fallrättigheterna vid Sölvbacka strömmar. Regeringen konstaterar att en överlåtelse av fallrättigheterna endast kan bli aktuell om lämnar ett bemyndigande i frågan. Regeringen avser inte begära ett sådant bemyndigande av . Regeringens beslut måste rimligen tolkas så att frågan om utbyggnad av Sölvbacka strömmar nu är avförd från dagordningen en gång för alla, inte bara från sida utan även från regeringens. Älvsträckan bör tas in i 3 kap. 6 § första stycket NRL. Därmed kommer den att åtnjuta "normalt älvskydd". Vad nu förordats är en anslutning till motionerna 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp, kd) yrkande 2 och 1997/98:Bo537 (kd), denna motion i motsvarande del. Beträffande uppströms anfördes följande: Som anförs i motionerna 1997/98:Bo529 (fp) och 1997/98:Bo537 (kd) bör ges NRL-skydd. Såväl 1996 som 1997 har fem partier i bostadsutskottet (c, fp, v, mp, kd) i reservationer stött motioner som gått ut på att älvsträckan borde undantas från utbyggnad. Vid sistnämnda tillfälle anfördes i reservationen bl.a. följande (se bet. 1996/97:BoU10 s. 28): Uppströms utgör tillsammans med några mindre sträckor i de sista resterna av läns skogsälvforsar. har därför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden i länet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten av flodpärlmussla gör älvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre och gädda men även goda bestånd av harr och öring förekommer upp till Stora Tällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertal iakttagelser gjorts som styrker att är en utterbiotop. Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö med geologiska kvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dess betydelse för det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende som gör den viktig att skydda. En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planerade utbyggnaden. , i och har också motsatt sig tillstånd för utbyggnad av älven. De anser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarna mellan och . Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att en ändring görs i NRL - 3 kap. 6 § andra stycket - som tillgodoser förslaget i motionen. Sammanfattningsvis anser utskottet att 4 kap. 6 § första stycket MB beträffande ordet "" utbyts mot "". Därmed kommer Sölvbacka strömmar att omfattas av älvskyddet. I 4 kap. 6 § andra stycket efter tas in följande text. "I sträckan mellan och ." De nu föreslagna ändringarna bör träda i kraft , dvs. som enligt propositionen skall gälla för MB i övrigt. Vad nu föreslagits är alltså en tillstyrkan av yrkande 1 i motsvarande del i partimotion 1997/98:Jo37. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med "Beslutet om" och slutar med "anses nödvändigt" bort ha följande lydelse: När det gäller bestämmelsen om s.k. nationalstadsparker bör som föreslås i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 besluta att de bedömningar som lagstiftaren gjorde i förarbetena till denna paragraf bör påverka lagstiftningen. Det finns anledning fästa uppmärksamhet på denna omständighet eftersom den senare rättstillämpningen bortsett från centrala bedömningar i proposition 1994/95:3 om nationalstadsparker. Detta gäller främst propositionens avsnitt om förutsättningarna för förändrad mark- användning. Om det är nödvändigt för att lagstiftningen skall ges den inriktning som uppenbarligen varit avsikt kan det bli nödvändigt att direkt i lagtexten skriva in vissa delar av det som motivledes avses tjäna som tillämpning för lagstiftning. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av yrkande 14 i partimotionen (m) som sin mening ge regeringen till känna. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnormer som börjar med "Utskottets uppfattning" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är förslaget om miljökvalitetsnormer en nödvändig anpassning till som säkerligen kan bidra till att såväl nationella som internationella miljömål uppnås. Ett av de miljömål som dock knappast kommer att kunna garanteras med hjälp av de i MB föreslagna miljökvalitetsnormerna är bevarandet av den biologiska mångfalden. I propositionen har regeringen valt att i 5 kap. 2 § MB begränsa sin satsning på biologiska miljökvalitetsnormer till yt- och grundvatten utan att klart redovisa de bevekelsegrunder som finns för denna avgränsning. Utskottet menar att denna är godtycklig och utan stöd i vetenskapliga rön om hur den biologiska mångfalden skall garanteras i ett längre perspektiv. Innan erforderlig kunskap finns anser utskottet det olämpligt att över huvud taget knyta miljökvalitetsnormer till biologiska indikatorer. Ett godtyckligt och ogenomtänkt utnyttjande av sådana normer riskerar att ge dessa dålig status i det miljöarbete som av nödvändighet måste vara väl sett i hela samhället. Utskottet har svårt att finna en koppling mellan miljökvalitetsnormernas grundläggande utgångspunkt, nämligen att de skall fastställas enbart utifrån kunskaper om vad människan och naturen tål utan hänsyn till tekniska och ekonomiska förhållanden och de s.k. bioindikatorer som regleras i 5 kap. 2 § MB. Bioindikatorernas brist på överensstämmelse med miljökvalitetsnormernas grundläggande syfte gör att de bör mönstras ut ur . Med det anförda tillstyrker utskottet Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 15. Vad nu föreslagits är inte förenligt med förslagen i yrkande 10 i partimotion 1997/98:Jo34 och i yrkande 7 i partimotion 1997/98:Jo37. Dessa förslag bör därför avslås av . () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnorner som börjar med "Utskottets uppfattning" och slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse: Utskottet finner att regeringens förslag om införandet av miljökvalitetsnormer är ett steg i rätt riktning för att få bukt med många miljöproblem. Vad som dock saknas i kapitlet om miljökvalitetsnormer i MB är en satsning på att låta detta instrument även komma till direkt användning när det gäller att bevara den biologiska mångfalden i skog och mark. Utskottet anser att bestämmelserna om miljökvalitetsnormer för organismer inte enbart skall begränsas till yt- och grundvatten. En framåtsyftande och effektiv satsning för bevarande av den biologiska mångfalden borde kunna inkludera normer även för exempelvis art- och individantal samt tillgången på särskilt utsatta livsmiljöer. Utskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 10 och i partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 7 om ett mera preciserat förslag till MKN samt om att biologiska miljökvalitetsnormer även bör kunna tillämpas för att bevara den biologiska mångfalden i skog och mark. Vad i motionerna föreslagits bör som sin mening ge regeringen till känna. Förslaget i yrkande 15 i den moderata partimotionen 1997/98:Jo32 går delvis stick i stäv mot vad nu anförts. Detta förslag bör avslås av . Miljökvalitetsnormer och transnationella föroreningar (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnorner som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "transnationella föroreningar" bort ha följande lydelse: Miljökvalitetsnormer formuleras i inte ringa omfattning som minimikrav på EU-nivå. Detta innebär att , som ovan angivits, har möjlighet att ställa högre krav på exempelvis utsläppsnivåer etc. Enligt utskottets uppfattning bör dock denna möjlighet utnyttjas i mycket begränsad utsträckning. Skälet till detta är främst att höga nivåer av skadliga ämnen i såväl luft som vatten ofta har sitt ursprung utanför gränser. Det kan mot den bakgrunden inte vara rimligt att ställer särskilt hårda krav på de nationella föroreningskällor som kanske endast i mindre omfattning bidrar till att en norm överskrids. Enligt utskottets uppfattning är frågan om hur utsläpp från andra länder skall beaktas när det gäller att upprätta svenska miljökvalitetsnormer inte klarlagd. Av rättssäkerhetsskäl bör därför regeringen i enlighet med vad som anförs i partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 16 avstå från att meddela miljökvalitetsnormer i de fall miljösituationen väsentligt påverkas av föroreningar från andra länder. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnormer som börjar med "Utskottet menar" och slutar med "avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att miljökvalitetsnormernas rättsliga status bör stärkas genom att sanktioner kopplas direkt till dessa. Regeringen bör utarbeta ett förslag om hur detta skall kunna ske samt klargöra hur och av vem ansvar skall utkrävas när en miljökvalitetsnorm överskrids. Ansvarsfrågan är särskilt angelägen att klara ut beträffande fall där många diffusa icke tillståndspliktiga verksamheter bidrar till att en norm överskrids. Med det anförda tillstyrker utskottet partimotion 1997/98:Bo33 yrkande 8 om ett tillkännagivande till regeringen om en koppling av sanktioner till miljökvalitetsnormer. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnorner som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "planering" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är 5 kap. 3 § MB utformad på ett sådant sätt att det kan uppkomma osäkerhet om vad som verkligen gäller för sambandet mellan miljökvalitetsnormer och de krav som ställs i det kommunala planeringsarbetet. Såsom paragrafen lyder gäller endast att kommunerna skall iaktta miljökvalitetsnormer vid planering och planläggning. Visserligen görs i författningskommentaren ett förtydligande av vad detta i realiteten innebär, men utskottet finner det ändå angeläget med en tydligare utformning av själva paragrafen. Det får inte finnas något sådant tolkningsutrymme som kan leda till att en miljökvalitetsnorm inte åtnjuter tillräcklig uppmärksamhet i det kommunala planeringsarbetet. Utskottet föreslår därför i enlighet med partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 9 att fattar beslut om en ändring i 5 kap. 3 § MB med innebörden att paragrafens sista stycke byts ut mot ett stycke med lydelsen "Vid planering och planläggning skall kommuner och myndigheter se till att förutsättningar skapas så att miljökvalitetsnormer uppfylls". () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnormer som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "bindande åtgärdsprogram" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning är en förutsättning för att tillämpningen av miljökvalitetsnormer skall bli effektiv att även diffusa, icke tillståndspliktiga, utsläppskällors bidrag till att en norm eventuellt överskrids kan kontrolleras. Det instrument som tillhandahåller för detta ändamål är möjligheten att upprätta s.k. åtgärdsprogram. Dessa program anses dock endast vara bindande gentemot de kommunala och statliga myndigheter som har till uppgift att tillse att normerna inte överskrids. Utskottet menar att detta inte är tillräckligt utan åtgärdsprogrammens rättsliga status måste höjas och även göras bindande gentemot enskilda. I stället för att liknas vid målsättningsdokument som de kommunala översiktsplanerna bör jämförelsen göras med de kommunala detaljplanerna. Åtgärder som föreskrivs i ett åtgärdsprogram och som inte beaktas av enskilda bör i syfte att uppnå målet med miljökvalitetsnormernas ändamål kunna leda till rättsliga konsekvenser. Utskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 6 och föreslår att bifaller motionsyrkandet. Krav på när miljökonsekvensbeskrivning skall upprättas (), (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 10" bort ha följande lydelse: Det i nuvarande lagstiftning gällande generella kravet på MKB vid ansökan om tillstånd eller liknande har resulterat i en mängd miljökonsekvensbeskrivningar av "fyra-raders-karaktär". Förklaringen till detta är att det i långt ifrån alla tillståndspliktiga fall kan förväntas några miljökonsekvenser av betydelse. Problemet med att ta fram sådana mera ambitiösa MKB är att det kräver en oproportionerligt stor arbetsinsats från mindre företag som långt ifrån alltid har ekonomiska förutsättningar eller kunskaper för detta arbete. De nya skärpta reglerna avseende innehållet i en MKB gör att denna obalans blir än mer accentuerad. Utöver detta bör noteras att tillsynsmyndigheternas granskning av dessa MKB stjäl resurser från mer angelägna uppgifter som exempelvis en mer genomgripande granskning av de MKB som upprättas när betydande miljöpåverkan kan förmodas. En annan risk är att mängden "små-MKB" sänker MKB-instrumentets status i miljöarbetet. Hög substantiell kvalitet baserad på en genomgripande konsekvensanalys bör vara ledordet för arbetet med MKB. Med detta perspektiv bör kravet på MKB reserveras för sådan verksamhet som bedöms ha betydande miljöpåverkan. Detta innebär också att harmoniserar sin lagstiftning med EU. Det anförda är en anslutning till de förslag som återfinns i partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 18 och partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 10. Utskottet föreslår att tillstyrker dessa båda motionsyrkanden. Utredning av när MKB skall krävas () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag som börjar med "Utskottets uppfattning" och slutar med "anses erforderligt" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening utgör ovan refererade utredning endast ett första steg mot en mer genomgripande översyn av vilka verksamheter som kan anses omfattas av begreppet "betydande miljöpåverkan" och därför enligt skall föregås av ett fördjupat MKB-förfarande. Samtliga myndigheter vars beredningsområde kan förmodas inkludera verksamheter med betydande miljöpåverkan bör göra en totalinventering av vilka dessa verksamheter är och närmare definiera vilka av dem som bör omfattas av ett obligatoriskt MKB-krav. Med det anförda ansluter sig utskottet till partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 11 där till regeringen som sin mening föreslås ge till känna att sektorsmyndigheterna bör utreda vid vilka fall MKB skall krävas så att detta tydliggörs. Särskilt beslut om MKB () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "båda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det krav på att tillståndsmyndigheterna tar särskild ställning till huruvida en MKB uppfyller de bestämmelser som anges i 6 kap. 7 § MB är en viktig nyordning i den svenska lagstiftningen om MKB. Utformningen av den paragraf som reglerar detta (6 kap. 9 § MB) har dock enligt utskottets uppfattning inte fått en tillfredsställande lydelse. Utskottet menar att ett särskilt beslut om huruvida MKB:n uppfyller substanskraven skall fattas som är skilt från det slutliga avgörandet i målet eller ärendet. Detta skulle tydligare avgränsa MKB-bedömningen och därigenom framhäva dess betydelse i miljöarbetet på ett sätt som inte är möjligt om bedömningen av MKB "göms" i det slutgiltiga avgörandet av ärendet eller målet. Mot denna bakgrund förordar utskottet att beslutar om en sådan ändring i 6 kap. 9 § MB som föreslås i partimotion 1997/98: Jo34 yrkande 12 och som innebär att tillståndsmyndigheterna skall fatta ett särskilt beslut angående MKB som underlag för det samlade tillståndsbeslutet. Detta innebär en anslutning även till yrkande 5 i motsvarande del i partimotion Jo37. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 7 kap. Skydd av områden som börjar med "De regler" och slutar med "utskottet motionsförslaget" bort ha följande lydelse: Strandskyddsreglerna saknade ända koppling till frågan om natur- och kulturmiljöskydd. Detta år utvidgade dock den borgerliga regeringen syftet till att även avse skydd för växter och djur. I miljöbalksförslaget förtydligas detta ytterligare något. Frågan om strandskyddet tas upp i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32. Motionärerna anser att skyddet av stränder helt bör baseras på värnandet av natur- och kulturmiljön. I hela skall enligt dem finnas en generell glesbebyggelserätt. Om kommunerna vill skydda mark från exploatering skall detta ske genom planläggning. Därmed avskaffas dagens generella byggförbud och ersätts av ett selektivt skydd, där fastighetsägaren ges ersättning för ett eventuellt intrång i äganderätten. Därigenom får markägaren ett skydd för sin äganderätt. Detta selektiva skydd skall således stärka skyddet där det behövs som mest, t.ex. i känsliga områden där exploateringen varit omfattande. Generella förbud är fel, eftersom de inte tar hänsyn till faktiska förhållanden på platsen. Det generella byggförbudet medverkar dessutom till utarmning av landsbygden, genom att hindra att ett attraktivt boende kan erbjudas i befolkningssvaga områden där tillgången på strandmark är god. En levande landsbygd ökar också förutsättningarna för naturvård och biologisk mångfald. Blandbruksbygder i skärgården har t.ex. skapat utrymme för en betydande artrikedom. Det finns vidare skäl att anta att motiven för att vilja vårda och skydda naturen stärks om människor tillåts bosätta sig på landsbygden.