yttr · GL05TU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — beslöt att bereda utbildningsutskottet, trafikutskottet respektive näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde jämte de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i motsvarande delar. I detta yttrande behandlar trafikutskottet avsnitt 6.2.2.2 Infrastrukturen för kommunikationer i propositionen utom den del som rör vilken överlämnats till trafikutskottet och som kommer att behandlas i trafikutskottets betänkande 1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar utveckling. Vidare behandlar utskottet följande motionsyrkanden: 1997/98:A12 av och (båda s), 1997/98:A17 av (), 1997/98:A18 av och (båda m), 1997/98:A20 yrkandena 4 och 9 av m.fl. (m), 1997/98:A21 yrkandena 3-7, 9 och 26 av m.fl. (c), 1997/98:A22, yrkandena 9, 11, 32 och 33, av m.fl. (kd), 1997/98:A23 yrkandena 3 och 4 av andre vice talman (), 1997/98:A29 yrkandena 4 och 5, av (), 1997/98:A31 yrkandena 5-7 av (), 1997/98:A33 yrkandena 3, 4 och 6 av m.fl. (fp), 1997/98:A35 av m.fl. (s), 1997/98:A37 av och (båda s), 1997/98:A40 av och (båda s), 1997/98:A41 av och (båda s), 1997/98:A44 yrkandena 6 och 7 av (), 1997/98:A46 yrkande 2 av (), 1997/98:A47 yrkandena 8-11 av m.fl. (v), 1997/98:A53 av och (båda s), 1997/98:A54 yrkandena 11-13 av m.fl. (mp), 1997/98:A55 av Axel m.fl. (s), 1997/98:A56 av Axel m.fl. (s), 1997/98:A58 yrkande 4 av (), 1997/98:A59 av (). 1 Beslutsunderlag och utredningsinsatser m.fl. (m) riktar i motion A20 invändningar mot propositionens beslutsunderlag på trafikområdet och konstaterar att de föreslagna åtgärderna redan i stor utsträckning ingår i trafikverkens ordinarie investeringsplaner. Motionärerna påtalar vidare att propositionen inte innehåller någon konsekvensbeskrivning av hur förslagen skall finansieras. Enligt motionen har regeringen utnyttjat möjligheten att föra medel mellan anslagen för vägar och järnvägar utan att höra . kontrollmakt har därmed minskat. Motionärerna anser att det presenterade beslutsunderlaget är så bristfälligt att de flesta av propositionens förslag bör avslås i avvaktan på att konsekvensbeskrivningar utarbetas. m.fl. (v) efterlyser i motion A47 särskilda utredningsinsatser. Enligt motionärerna bör vägarnas beskaffenhet i inland utredas med tanke på turismen. På järnvägsområdet föreslår motionärerna att en rad olika järnvägsprojekt utreds närmare. Det gäller bl.a. en upprustning av Västerdalsbanan med banförlängning till , utbyggnad av Norrbotniabanan och biltåg. En utredning bör vidare genomföras om behovet av vägar och järnvägar och godsterminaler för att öka möjligheterna till ett utvecklat samarbete inom . anser att regeringen inom kommunikationsområdet redovisar en rad angelägna insatser som den avser att genomföra utifrån regional- och näringspolitiska utgångspunkter. Enligt utskottets mening är det värdefullt att får möjlighet att ta del av regeringens planer och bedömningar för att ytterligare stärka trafiksystemets funktion och förbättra tillgängligheten så att förutsättningarna för regional utveckling och utjämning förbättras. När det gäller användningen av de medel som anvisats till investeringar och underhåll av trafikens infrastruktur vill utskottet erinra om innebörden av beslut med anledning av regeringens proposition Infrastrukturinriktning för framtida transporter (1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Beslutet innebär bl.a. att medelsanvändningen sker enligt ett samhällsekonomiskt planeringssystem där fastställer målen, infrastrukturinriktningen och de ekonomiska ramarna medan planeringen och beslutsfattandet för enskilda projekt kännetecknas av en långtgående decentralisering. Det betyder att regeringen fastställer och investeringsplaner och därmed har möjlighet att tidigarelägga vissa investeringar som har särskild regionalpolitisk betydelse inom de ramar som har angett. Utskottet anser att denna rollfördelning är ändamålsenlig och lämplig. vill vidare erinra om att regeringen för har fått en begränsad möjlighet att föra anslagsmedel mellan vägar och järnvägar (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Utskottet framhöll i detta sammanhang att det är viktigt att värna ställning när det gäller anvisning av anslag till olika ändamål. Utskottet ansåg dock att det, med hänvisning till att hade fattat beslut om tioårsplaner för investeringar i och underhåll av vägar och järnvägar, var svårt att beräkna behovet av anslagsmedel för nästa budgetår. Av dessa skäl borde regeringen detta år i begränsad utsträckning få föra över medel mellan väg- och järnvägsanslag. Utskottet förutsatte att regeringen för skulle redovisa hur anslagen använts. I enlighet med detta beslut har regeringen beslutat att omföra ca från till . Av regeringens beslut framgår att medlen skall användas för tidigareläggningar av väghållningsåtgärder enligt den nationella väghållningsplanen och länsplaner för regional transportinfrastruktur samt för tidigareläggning av investeringar i kollektivtrafikanläggningar, förbättring av miljö och trafiksäkerhet och ökad tillgänglighet till kollektivtrafiken i enlighet med regionala planer. Enligt regeringsbeslutet skall särskilt prioritera åtgärder på samt åtgärder som medför höjd bärighet på vägnätet, rekonstruktion och förbättring av vägnätet samt ökat beläggningsunderhåll. Enligt utskottets mening är det värdefullt att det omfattande anslagssparandet inom , som uppgick till vid utgången av , genom regeringens beslut omförts till för samhället angelägna insatser i vägnätet som kan starta redan under pågående år. De åtgärder som regeringen enligt propositionen avser vidta bidrar positivt till att skapa tillväxt och regional balans i landets olika delar. anser därför för sin del att bör avslå motion A20 (m) yrkande 9. delar den uppfattning som framförs i motion A47 (v) att det finns en rad frågor som det är angeläget att utreda inför den fortsatta planeringen av trafikens infrastruktur. Genom det planeringssystem som lagt fast ges enligt utskottets mening goda förutsättningar för att en allsidig belysning skall kunna ske av olika trafikfrågor. Något riksdagsinitiativ bedöms därför inte nu vara erforderligt. avstyrker därför för sin del motion A47 (v) yrkande 8 i denna del. Syftet med motionsyrkandet förutsätts dock till väsentlig del komma att tillgodoses. Enligt propositionen har mellan och samt vissa anslutande vägar stor betydelse för näringslivets och arbetsmarknadens funktion i inland. har dock inte i konkurrensen med andra mer trafikerade stråk framgångsrikt kunnat attrahera vare sig nationella investeringsmedel utifrån lönsamhetskriteriet eller EU-bidrag. I förslag till nationell väghållningsplan ingår ombyggnad av främst på vissa punkter i med början vid länsgränsen mot och . I och föreslås en delvis annan strategi med förstärkningsåtgärder och vissa justeringar av befintlig väg. Kostnaden för de föreslagna åtgärderna är ca . Av propositionen framgår att regeringen avser att tidigarelägga vissa av investeringsåtgärderna på så att av dem kan utföras . Av propositionen framgår vidare att särskilda insatser kommer att göras för upprustning och underhåll av vägnätet. Regeringen avser tidigarelägga åtgärder i de nationella och regionala planerna så att eftersatt underhåll kan börja tas igen. Enligt propositionen kommer vidare rekonstruktionen av vägnätet att forceras liksom satsningar göras på att höja bärigheten. Regeringen bedömer att de planerade insatserna kommer att ha en särskild betydelse för Norrlandslänen. Regeringen anger att E 4:ans sträckning vid utgör en besvärlig flaskhals för stora delar av vägtrafiken till och från norra . Det är därför av stor vikt för hela vägtrafikstrukturen längs att projekteringen av den nya förbifarten kan påbörjas . planeras byggnationen i huvudsak komma att ske . Av propositionen framgår att regeringen avser att medverka till att förberedelsearbetet kan fortsätta så att frågan om finansieringen kan behandlas i beslutet om den nationella väghållningsplanen inför nästa planperiod för . Önskemål om ökade insatser för upprustning och underhåll av vägnätet i olika delar av landet framförs i ett flertal motioner. I motion A21 av m.fl. (c) framhålls att det finmaskiga vägnätet utgör en viktig förutsättning för näringslivet. För att investeringar i större transportförbindelser skall få avsedd effekt krävs att hela vägnätet har en tillfredsställande standard. Mot denna bakgrund föreslås att en tioårig plan läggs fast för att hårdbelägga grusvägar som har en trafikintensitet på 150 fordon eller mer. anser vidare att de enskilda vägarna skall återfå möjligheten att få del av medel avsatta för bärighetshöjande åtgärder, det s.k. bärighetspaketet. m.fl. (fp) påtalar i motion A33 att vägunderhållet länge har varit eftersatt i skogslänen. Speciellt har problemen varit stora i och beroende på att det i dessa län finns färre riksvägar än på andra håll. Det är därför angeläget enligt motionärerna att vägarna i dessa län förbättras . () betonar i motion A17 att det är väsentligt att vägarna i förbättras. Den i propositionen nämnda upprustningen av föreslås därför utsträckas till att även ske inom . Enligt motionen behöver också E 18 förbättras på vissa sträckor. Det gäller exempelvis mellan och Hån, nära den norska gränsen. Andra viktiga vägar som bedöms delvis ha för låg standard är riksvägarna 61, 62 och 63. I motionen påtalas vidare vikten av att länets grusvägar rustas upp och hårdbeläggs. vice talman () anger i motion A23 att eftersatt vägunderhåll orsakar trafikanterna i stora merkostnader. De planeringsramar som lagts fast för upprustning och underhåll räcker inte till för att inhämta det eftersläpande underhållet på länets vägar ens . För att vägarna i skall kunna få en standard som stämmer överens med trafikflödet krävs därför att medel destineras direkt till länet utöver de medel som tillförs genom den ordinarie vägplaneringen. I motion A46 av () anges att är det landskap som trots sin begränsade geografiska storlek har den största andelen grusvägar utanför skogslänen. Problemen med avstängningar under tjällossningen har funnits , och kraven på förbättringar är mycket starka. Om regeringen skall leva upp till begreppet regional tillväxt måste enligt motionären ett skogslän som tillföras ökade resurser för att avhjälpa de mest akuta bristerna i vägnätet. Beträffande framhåller () i motion A59 att den högtrafikerade delen av inlandsvägen spelar en avgörande roll för företag och sysselsättning i de norra delarna av . För bilindustrins utvecklingsmöjligheter krävs snabba och säkra transporter såväl till de svenska biltillverkarna i och som till hamn och flygplats. Mot denna bakgrund föreslås att utbyggnaden av på sträckan påskyndas och att i första hand sträckan prioriteras. m.fl. (mp) behandlar i motion A54 E 4:ans sträckning vid . Enligt motionärerna kan kostnaden för projektet nedbringas om man i stället för en högbro väljer en billigare västlig förbifart som förespråkas av flera politiska partier, en bred folklig opinion och företrädare för inlandet. I tre motioner framhålls att den planerade fortsatta utbyggnaden av från längs bör tidigareläggas. och (båda s) anger i motion A12 att E 4:ans sträckning genom län utgör en flaskhals i förbindelserna med norra . Den nuvarande vägsträckningen är dessutom olycksdrabbad och förorsakar miljöproblem för de omkringboende. Enligt motionärerna är det därför angeläget att en utbyggnad av sträckan kommer till stånd. och (båda m) påtalar i motion A18 att E 4 är landets viktigaste vägtrafikled. Sträckan har dock en undermålig standard för att vara . Motionärerna föreslår därför att utbyggnaden av vägsträckningen Uppsala-Mehedeby tidigareläggs . Vidare föreslås att vägsträckan påbörjas . Axel m.fl. (s) framhåller i motion A56 att den pågående utbyggnaden av på sträckan beräknas bli klar eller tidigt . Genom att tidigarelägga den fortsatta utbyggnaden av vägetappen kan hela sträckan åtgärdas i ett sammanhang. m.fl. (c) framhåller i motion A21 att många mindre turistföretag hindras att sätta upp vägskyltar. Ett stelbent resonemang om att trafiksäkerheten försämras vid skyltning har på många håll resulterat i att företagen i stället ställer upp bilar eller kärror med text. Motionärerna efterlyser därför en översyn av nuvarande reglering med ambitionen att underlätta uppsättning av vägskyltar om lokala evenemang och sevärdheter. Upprustning och underhåll av vägnätet delar regeringens uppfattning att det är angeläget med ytterligare insatser för upprustning och underhåll av vägnätet. De åtgärder som anges i propositionen ligger vidare väl i linje med infrastrukturbeslut om bl.a. utökade satsningar för att åtgärda eftersatt underhåll på vägnätet, rekonstruktion av vägar samt omfattande tjälsäkringsåtgärder. När det gäller den närmare medelsfördelningen mellan län och olika vägar har utskottet ingen erinran mot regeringens bedömning. Det betyder att särskilda insatser bör avsättas för . I övrigt bör det ankomma på att inom de ramar som statsmakterna angett fördela de tillkommande resurserna för att bl.a. ta igen eftersatt underhåll. Det innebär också enligt utskottets bedömning att bristande vägunderhåll kan åtgärdas i Norrlandslänen men även i vissa delar av . bör därför avslå samtliga nu aktuella motionsyrkanden. Det gäller motionerna A17 (c) i denna del, A21 (c) yrkande 6, A23 (c) yrkande 4, A33 (fp) yrkande 3, A46 (c) yrkande 2 och A59 (m). Syftet med flertalet motionsyrkanden torde dock till väsentlig del komma att tillgodoses. Beträffande motion A21 (c) yrkande 7, om särskilda medel för att förbättra bärigheten på enskilda vägar, vill trafikutskottet hänvisa till den riksdagsbehandling som ägt rum av ett likartat motionsyrkande tidigare under (mot. 1997/98:T352 (c), bet. 1997/98:TU1 s. 45, rskr. 1997/98:104). Av trafikutskottets betänkande framgår att anslagsnivån till enskilda vägar har, efter en temporär neddragning, återställts samt att en smärre anslagsökning därefter skett. Vidare redovisas i betänkandet att det särskilda anslag som motionärerna hänvisar till för bärighetshöjande åtgärder har utbetalats som löpt till ända. Utskottet förutsatte också att anslagsnivån för enskilda vägar i fortsättningen skulle vara stabil. Mot denna bakgrund avstyrktes det aktuella motionsyrkandet. har inte ändrat uppfattning och anser för sin del att bör avslå motion A21 (c) yrkande 7. Utbyggnad av från längs Beträffande utbyggnaden av från längs konstaterar trafikutskottet att de två vägprojekten som behandlas i motionerna, nämligen utbyggnad av sträckorna Uppsala-Mehedeby och , ingår i förslag till nationell plan för vägtrans-portsystemet 1998-2007. förslag bereds av regeringen som kommer att fastställa den senare i vår enligt den planeringsprocess som har lagt fast. anser att det inte bör ankomma på att besluta om när olika vägprojekt bör genomföras. anser därför för sin del att bör avslå motionerna A12 (s), A18 (m) yrkande 1 och A56 (s). E 4:ans sträckning vid E 4:ans nuvarande sträckning vid medför enligt trafikutskottets uppfattning både avsevärda effektivitetsförluster och dåliga miljöförhållanden. Det är därför angeläget att lämpliga åtgärder vidtas för att lösa problemen med genomfartstrafiken. Det bör dock inte ankomma på regering eller riksdag att föregripa planeringsarbetet och lägga fast den närmare planutformningen. avstyrker därför för sin del motion A54 (mp) yrkande 12. Beträffande motion A21 (c) om vägskyltar vill trafikutskottet hänvisa till att tidigare under innevarande behandlat ett flertal likartade motionsyrkanden (bet. 1997/98:TU8, rskr. 1997/98:161). Av trafikutskottets betänkande framgår att inom pågår en översyn av vägmärkesförordningen som väntas bli klar . Enligt vad utskottet erfarit överväger att tillåta vägskyltar för reklam o.d. i glesbygd och turistområden i större utsträckning än . Av betänkandet framgår att utskottet såg positivt på denna inriktning av översynen och ansåg att resultatet av denna borde avvaktas varför berörda motionsyrkanden avstyrktes. förutsätter att det som ett resultat av den nämnda översynen kommer att bli lättare att sätta upp vägskyltar för att utveckla olika näringar på landsbygden och därmed också positivt stödja samhällets insatser för att förbättra den regionala balansen. Med hänvisning till det anförda anser utskottet för sin del att bör avslå motion A21 (c) yrkande 26. Syftet med motionsyrkandet förutsätts dock komma att tillgodoses. Regeringen anser att det ur regionalpolitisk synvinkel är av stor vikt med väl fungerande tågförbindelser mellan och . Regeringen bedömer därför att snabbtågsanpassningen bör påskyndas. Inriktningen bör vara att snabbtågstrafiken skall starta , vilket enligt propositionen innebär en tidigareläggning med . Regeringen anger att den i den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling) föreslagna myndigheten bör verka för att den interregionala persontrafiken på sträckan fortlöpande utvecklas och förbättras. Tågförbindelserna mellan och behandlas i motionerna A18 (m), A29 (c), A31 (fp), A33 (fp), A40 (s), A44 (v) och A55 (s). Samtliga motionärer framhåller vikten av att snabbtågsförbindelsen mellan och utvecklas och sker längs Norra stambanan, dvs. I några motioner framhålls även vikten av att den aktuella tågtrafiken sker via . I fem motioner föreslås en tidigareläggning av dubbelspårsutbyggnaden mellan och på sträckan . och (båda m) framhåller i motion A18 att planerna på att bygga dubbelspåret Älvkarleby-Bomansberget först stämmer dåligt överens med den förutsedda snabbtågstrafiken på sträckorna och liksom med den planerade regionala tågtrafiken mellan och . Projektet föreslås därför tidigareläggas och påbörjas . () konstaterar i motion A29 att enkelspåret på den aktuella bansträckan utgör en besvärande flaskhals för tågtrafiken. Om inte projektet tidigareläggs kan knappast den planerade regionala tågtrafiken mellan och startas som avsetts . () betonar i motion A31 att en utbyggnad av järnvägssträckan är central för hela regionens framtida utveckling. m.fl. (v) förordar i motion A47 en tidigareläggning av dubbelspår på banan på sträckan mellan och . () redovisar i motion A44 motsvarande uppfattning och framhåller att med nuvarande tågtrafik och planerad trafiktillväxt bör dubbelspårsutbyggnaden tidigareläggas. Andra ban- och trafikförslag på järnvägsområdet redovisas i följande motioner. () framhåller i motion A17 att det krävs ytterligare järnvägsinvesteringar i . Det gäller bl.a. upprustning och ökad kapacitet på Värmlandsbanan samt på banan Mellerud-Kil-Karlstad. och (båda s) framhåller i motion A37 att är viktig för den tunga industrins transportbehov och för inlandskommunerna som en framtida gods- och transportjärnväg. utgör också enligt motionärerna ett komplement för utvecklingen av turismen i inlandet. () efterlyser i motion A31 ett närmare samarbete mellan SJ och berörda kommuner inför tidtabellsomläggningar. () framhåller i motion A58 att bra kommunikationer är viktiga för regional tillväxt. Det är därför viktigt att införandet av snabbtågstrafik med X 2000-förbindelser inte sker på bekostnad av antalet tåg-stopp. m.fl. (kd) bedömer i motion A22 att en utbyggnad av Västerdalsbanan fram till är en framtidssatsning och förordar att detta projekt övervägs noggrant. I detta sammanhang bör prövas att finansiera en utbyggnad med EU-bidrag. Motionärerna framhåller vidare att bör vidareutvecklas som en transportled i hela sin längd från till . I motion A41 av och (båda s) anges att snabbtågstrafiken är mycket viktig och att den bör anpassas till att betjäna turismen. Detta betyder att tillgängligheten måste ökas och att vissa bansatsningar till den svenska fjällvärlden måste komma till stånd, exempelvis till Sälen-området. Av förslag till ny stomnätsplan för framgår att den tidigare påbörjade kapacitetsförstärkningen och snabbtågsanpassningen av Norra stambanan och Mittbanan skall fortsätta. Målet är att restiden mellan och skall kunna reduceras från dagens till och . anser att det är angeläget att utveckla tågförbindelserna mellan och . Utskottet ser därför positivt på vad regeringen anför om att snabbtågstrafiken mellan och bör tidigareläggas med . Beträffande de motionsyrkanden som framhåller att tågtrafiken bör ske på Norra stambanan via bl.a. och vill utskottet erinra om att i den transportpolitiska propositionen föreslås att en myndighet för rikstrafikfrågor, Rikstrafiken, inrättas med huvuduppgift att utifrån ett kundorienterat helhetsperspektiv verka för att åstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystem. I de fall det inte finns förutsättningar att kommersiellt driva en viss interregional trafik, eller att trafiken inte kan upprätthållas i länstrafikansvarigas regi, bör Rikstrafiken kunna upphandla viss regionalpolitiskt motiverad interregional persontrafik. När det gäller Rikstrafikens verksamhet har regeringen i den nu aktuella propositionen klargjort att Rikstrafiken bör verka för att den interregionala persontrafiken på sträckan fortlöpande utvecklas och förbättras. När det gäller de motioner som tar upp att den aktuella tågtrafiken bör ansluta till vill utskottet erinra om den pågående järnvägsutbyggnaden till . I detta projekt ingår utbyggnad av den s.k. norra böjen norr om så att den långväga tågtrafiken på Norra stambanan, Ostkustbanan och Dalabanan kan integreras med flygtrafiken. Något initiativ med anledning av motionerna A18 (m) yrkande 3, A29 (c) yrkande 4, A31 (fp) yrkande 6, A33 (fp) yrkande 4, A40 (s), A44 (v) yrkande 6 och A55 (s) är därmed inte erforderligt. bör därför avslå samtliga nu aktuella motionsyrkanden. Syftet med de aktuella motions-yrkandena förutsätts dock komma att tillgodoses. Av förslag till stomnätsplan för framgår att den av motionärerna föreslagna fortsatta dubbelspårsutbyggnaden mellan och ingår med byggstart . förslag bereds av regeringen enligt den planeringsprocess som har lagt fast. anser att det inte bör ankomma på att lägga fast när enskilda järnvägsprojekt bör igångsättas. anser därför för sin del att bör avslå motionerna A18 (m) yrkande 2, A29 (c) yrkande 5, A31 (fp) yrkande 5, A44 (v) yrkande 7 och A47 (v) yrkande 8 i denna del. Med anledning av de motioner som väckts om vill trafikutskottet hänvisa till behandling tidigare under av olika frågor om (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). I sitt av godkända betänkande framhöll trafik-utskottet att fyller en viktig funktion i det nationella godstransportsystemet. beslutade att fortsatt statligt stöd skall utgå för verksamheten och att investeringar i infrastruktur kan finansieras inom ramen för den av beslutade regionala investeringsplaneringen. När det gäller de förslag som redovisas om ytterligare baninvesteringar på stomjärnvägar, länsjärnvägar och på vill trafikutskottet hänvisa till det planeringssystem som har lagt fast. Beträffande synpunkter på tåguppehåll vill trafikutskottet klargöra att en viktig konkurrensfördel för järnvägen gentemot flyget är möjligheten att förstärka resandeunderlaget på olika relationer genom att göra uppehåll på mellanliggande stationer. Vidare kan nämnas att den tekniska utvecklingen på järnvägsområdet går mot lättare fordonsmateriel som är snabbare och effektivare. Genom bättre prestanda kan den samlade tidsåtgången för tåguppehåll reduceras. vill vidare framhålla att det inte bör ankomma på riksdag och regering att ha synpunkter på frågor om tåguppehåll. Slutligen beträffande tidtabellsfrågor förutsätter trafikutskottet att ett nära informationsutbyte förekommer mellan trafikföretag och olika intressenter som exempelvis kommuner inför trafikomläggningar. Med hänvisning till vad som anförts bör de aktuella motionerna inte påkalla någon åtgärd från sida. avstyrker följaktligen för sin del motionerna A17 (c) i denna del, A22 (kd) yrkandena 32 och 33, A31 (fp) yrkande 7, A37 (s), A41 (s) och A58 (fp) yrkande 4.