yttr · GL05NU9Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) jämte motioner i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. I detta yttrande behandlas förslag i propositionen om tilläggsbudget till statsbudgeten för inom utgiftsområdena 21 Energi och 24 Näringsliv. tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker här behandlade motionsyrkanden. Till yttrandet har fogats 4 avvikande meningar. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: 13. att antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857), 29. att bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget B 4 Energiforskning fatta beslut om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet som innebär utgifter inklusive tidigare åtaganden på högst för , , , , och (avsnitt 5.4.16), 30. att godkänner att Energiteknikfonden avvecklas, fondens behållning tillförs statsbudgeten och dess utestående åtaganden förs över till (avsnitt 5.4.16), 31. att bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 21 Energi föreslagna ramanslaget B 10 Energiteknikstöd fatta beslut om stöd till ny energiteknik som innebär utgifter inkl. tidigare åtaganden på högst , , , , och (avsnitt 5.4.16), 32. att bemyndigar regeringen med anledning av avvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över (avsnitt 5.4.16), 33. att bemyndigar regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att det under utgiftsområde 21 Energi föreslagna ramanslaget B 11 Ersättning för aveckling av en reaktor i får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas (avsnitt 5.4.16), 34. att godkänner att Clearingfonden och Energiforskningsfonden avvecklas och att behållningen tillförs statsbudgeten (avsnitt 5.4.16), 47. att bemyndigar regeringen att låta få erbjuda täckning i exportkreditgarantier samt att låta få lämna rembursgarantier med mer än 12 månaders kredittid och 18 månaders risktid samt få försäkra remburser med s.k. ensidig bekräftelse (avsnitt 5.4.19), (delvis) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell. De motioner som behandlas här är följande: 1997/98:Fi17 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (9) att avslår regeringens förslag om bemyndigande och nytt anslag B 11 med anledning av avvecklingen av i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att 15. avslår förslaget att bemyndiga regeringen med anledning av förtidsavvecklingen av att, som underlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter som kan erfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över, 16. avslår förslaget att bemyndiga regeringen att under enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta att det under utgiftsområde 21 Energi föreslagna ramanslaget B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor i får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning av anslagbeloppet inte hinner inväntas, (delvis) på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag i förhållande till regeringens förslag i enlighet med specifikation i tabell B. 1997/98:Fi22 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att 9. avslår regeringen förslag om bemyndigande att utan ytterligare riksdagsbeslut träffa avtal med , 10. avslår regeringens förslag om inrättande av nytt ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor i . 1997/98:Fi27 av m.fl. (m, fp, kd) vari yrkas att 1. avslår förslaget att under utgiftsområde 21 Energi anvisa nytt ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor i , 2. avslår förslaget om bemyndigande för regeringen att träffa och genomföra för staten bindande avtal med och med eventuella andra parter, 3. avslår förslaget om bemyndigande för regeringen att överskrida ramanslaget B 11 under utgiftsområde 21. 1997/98:Fi46 av m.fl. (m) vari yrkas att 1. beslutar att under anslaget inom utgiftsområde 24 anvisa ett i förhållande till regeringen minskat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. beslutar att under anslaget C 2 inom utgiftsområde 24 anvisa ett i förhållande till regeringen ökat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. beslutar att under anslaget A 1 inom utgiftsområde 24 anvisa ett i förhållande till regeringen ökat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. beslutar att under anslaget A 1 inom utgiftsområde 21 anvisa ett i förhållande till regeringen minskat anslag med i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi56 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen på det nya anslaget B 10 Energiteknikstöd under utgiftsområde 21 Energi, 15. avslår regeringens förslag att låta få erbjuda täckning i exportkreditgarantier, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av det statliga stödet till ett svenskt deltagande i världsutställningen i . Ersättning för avveckling av en reaktor i Med stöd av det energipolitiska beslutet (prop. 1996/97:84, bet. NU12) och den därefter införda lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling beslutade regeringen att rätten att driva kärnkraftsreaktorn för att utvinna kärnenergi skall upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen har förordnat f.d. generaldirektören att företräda staten i förhandlingar med om avvecklingen av kärnkraftsanläggningen. Det är förhandlarens uppgift att söka nå en frivillig överenskommelse om ersättningen, som därefter skall fastställas i Det betonas i propositionen att en överenskommen ersättning kan bestå av såväl ersättning i pengar som överlåtelse av andra tillgångar samt andra åtaganden grundade på affärsmässiga och rättsliga överväganden. Utgångspunkten för statens förhandlingar med är den ersättningsnivå som det bedöms att en domstol skulle komma fram till. Regeringen föreslår nu i propositionen att regeringen, med anledning av avvecklingen av , skall bemyndigas att - som underlag för slutlig fastställelse i domstol - träffa och genomföra för staten bindande avtal med , och med andra eventuella parter, om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över. Vidare föreslår regeringen att under utgiftsområde 21 Energi för innevarande budgetår under ett nytt ramanslag (B 11) skall anvisa som ersättning för avveckling av en reaktor vid kärnkraftverket i . Anslaget skall kunna användas till förskott på ersättning fastställd i domstol eller till utbetalning av ersättning till och eventuella andra parter som en följd av ett avtal om slutlig ersättning fastställd i domstol. Anslaget skall finansieras genom inleverans till statsbudgeten av behållningen i Clearingfonden (se avsnitt i det följande). Regeringen understryker att anslagsbeloppet endast är av formell natur och att det självfallet kan komma att överskridas. Om anslagsbeloppet behöver överskridas avser regeringen, framhålls det, att i första hand återkomma till med förslag om höjning av anslaget på tilläggsbudget. Om emellertid detta av tidsskäl inte hinns med föreslås i propositionen - med hänvisning till gällande bestämmelser om ramanslag i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, den s.k. budgetlagen - att regeringen skall bemyndigas att besluta om att ramanslaget får överskridas. Om bemyndigandet utnyttjas kommer överskridandet samt dess finansiering att ingå i de utfallsredovisningar som regeringen framöver skall lämna till . Företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna och föreslår i en gemensam motion, 1997/98:Fi27 (m, fp, kd), att regeringens tre nu nämnda förslag skall avslås av . Partierna framför också liknande avslagsyrkanden i sina respektive partimotioner med anledning av propositionen, 1997/98:Fi17 (m), 1997/98:Fi19 (fp) och 1997/98:Fi22 (kd). En förtida avveckling av en kärnkraftsreaktor i kommer att belasta staten med miljardbelopp i ersättning till reaktorägaren, konstateras det i den förstnämnda motionen. Trots detta, fortsätter motionärerna, väljer regeringen att uppföra ett rent symboliskt anslag i statsbudgeten. Därtill fogas ett bemyndigande som skulle ge regeringen helt obegränsade möjligheter att ingå för staten bindande avtal med därav åtföljande kostnader för skattebetalarna. Från allmänna, demokratiska utgångspunkter är detta en helt oacceptabel ordning, heter det i motionen. Motionärerna menar vidare att den föreslagna ordningen strider mot grunderna för budgetlagen. Möjligheten för att bemyndiga regeringen att fatta beslut om att ett ramanslag får överskridas får enligt lagens förarbe ten tillämpas endast i rena undantagsfall, påpekas det. Med hänvisning till den begränsade kvarstående budgeteringsmarginalen för framhåller vidare motionärerna att de merutgifter som stängningen av reaktorn i förorsakar kommer att leda till att utgiftstaket överskrids. Det förda resonemanget i motionen leder alltså motionärerna till slutsatsen att inte bör fatta beslut om ett nytt ramanslag och än mindre ge regeringen det begärda bemyndigandet. Om regeringen skulle komma att träffa en förhandlingsuppgörelse med borde ett avtal härom på sedvanligt sätt villkoras av godkännande. Enligt motionärerna bör därefter sammankallas för att i ett sammanhang ta ställning till avtalet och dess finansiering. Enligt 6 § i budgetlagen får regeringen tillfälligt överskrida ett ramanslag genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarande högst av anvisat anslag. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. I den proposition som låg till grund för lagen (prop. 1995/96:220) framhölls beträffande den nu aktuella möjligheten till bemyndigande att det kunde tänkas situationer när det är nödvändigt, eller i vart fall lämpligt, att regeringen får besluta om utgifter på ramanslag utöver anvisat belopp. En snabb händelseutveckling kan, påpekades det, leda till att ett belopp som inte ryms inom den högsta kreditgränsen måste betalas utan dröjsmål och innan beslut om ett förhöjt anslag hinner komma. Som exempel angavs kraftigt höjda räntor på statsskulden i samband med oro på kreditmarknaden, tillkommande EU-avgifter, utgifter med anledning av katastrofer och utbetalningar till följd av infriade garantier. Som en ytterligare begränsning borde enligt regeringen gälla att ett överskridande måste avräknas mot reserver som har beslutat om eller så skall regeringen ha stöd i ett annat särskilt bemyndigande som har lämnat. I den ekonomiska vårpropositionen (s. 94) anges att den kvarstående budgeteringsmarginalen för uppgår till . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen enligt budgetlagen (42 §) för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 finansplanen, avsnitt 4.9) begärde regeringen, på motsvarande sätt som året innan, att skulle bemyndiga regeringen att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut inte hinner inväntas och om överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt regeringens bedömning skulle det endast undantagsvis bli nödvändigt att utnyttja denna möjlighet till överskridande. På förslag av finansutskottet (bet. 1997/98:FiU1 s. 212) bifölls regeringens begäran. förutsatte att överskridanderätten kommer att utnyttjas med stor återhållsamhet. I en reservation (m, fp, kd) betonades vikten av att regeringen håller sig till de av anvisade anslagen. Trovärdigheten för den nya budgetprocessen kräver att regeringen inte har möjlighet att göra överskridanden utan att underställa dessa för prövning, sades det. utnyttjade regeringen bemyndigandet för tre överskridanden (till rättsväsendet, totalförsvaret och EU-avgiften). Med anledning av regeringens beslut att dra in rätten att driva från utgången av har och hos Regeringsrätten ansökt om rättsprövning enligt lagen (1988:205) om rätts-prövning av vissa förvaltningsbeslut. Företagen har också ansökt om att regeringens beslut skall upphävas i avvaktan på Regeringsrättens slutliga dom, s.k. inhibition. Enligt uppgift väntas Regeringsrätten komma att fatta beslut beträffande yrkandet om inhibition. har vidare begärt att skall pröva regeringens beslut ur konkurrenssynpunkt. beslutade att en kärnkraftsreaktor i skall stängas av före och att förhandlingar skulle upptas med om denna stängning. Vidare fattade beslut om införande av en lag om kärnkraftens avveckling. Med stöd av denna lag beslutade regeringen att rätten att driva kärnkraftsreaktorn skall upphöra att gälla vid utgången av . Mot denna bakgrund ser näringsutskottet det som logiskt att nu bemyndigar regeringen att träffa och genomföra för staten bindande avtal med , och andra eventuella parter, om ersättning i form av pengar eller egendom som staten direkt eller indirekt förfogar över. Naturligtvis förutsätter utskottet att regeringen träffar en överenskommelse som är så fördelaktig som möjligt för staten. Det får betraktas som självklart att regeringen inte i förväg anger en bedömning av storleken på ersättningen för avvecklingen av reaktorn. tillstyrker därför förslaget i propositionen att nu skall anvisas på ett nytt anslag för ändamålet och att regeringen skall bemyndigas att - utan nytt beslut av - överskrida anslaget om regeringen av tidsskäl inte hinner invänta ett beslut av . Utskottet noterar att regeringen, om anslagsbeloppet behöver överskridas, i första hand avser att återkomma till med förslag om höjning av anslagsbeloppet på tilläggsbudget. I det här ärendet skulle det av budgetskäl men också av hänsyn till ansvar vara att föredra om fick fatta beslut om en sådan höjning av anslaget. Slutligen finner utskottet skäl att erinra om bestämmelsen i budgetlagen om att regeringen, vid risk för överskridande av utgiftstaket, skall vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. avstyrker med det nu anförda här behandlade yrkanden i motionerna 1997/98:Fi27 (m, fp, kd), 1997/98:Fi17 (m), 1997/98:Fi19 (fp) och 1997/98:Fi22 (kd). Övriga förslag under utgiftsområde 21 Energi Den nya energimyndigheten - - inrättades och övertog merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet från främst (). I propositionen föreslås att anslaget för förvaltningskostnader (A 1) skall ökas med och att en korresponderande minskning skall genomföras beträffande motsvarande anslag (A 1) till under utgiftsområde 24 Näringsliv. Förslaget innebär en slutjustering av förvaltningsmedlen mellan de båda myndigheterna. bemyndigar regeringen att i samband med stöd till energiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sålunda har regeringen bemyndigats att fatta beslut om stöd till forskning och utveckling inom energiområdet på totalt . Detta beställningsbemyndigande har setts över, och regeringen föreslår i propositionen att det skall höjas till totalt (240, 190, 160, 130, 90 respektive ). I det energipolitiska beslutet har sammanlagt till energiforskning beräknats fram t.o.m. . För innevarande budgetår har anvisats som bidrag till Energiteknikfonden (B 5). Medel från denna fond, som inrättades (prop. 1987/88:90, bet. NU40), disponeras för stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och branscher. Forskningsinsatser som är strategiska för teknikutvecklingen skall genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet. Från början finansierades fonden genom en särskild skatt på olja och senare med medel motsvarande per kubikmeter olja av den allmänna energiskatten på olja. Fr.o.m. /94 har fonden tillförts dessa medel - av koldioxidskatten på oljeprodukter - via ett särskilt anslag på statsbudgeten. Enligt uppgift i propositionen uppgår behållningen i fonden till ca . I det energipolitiska beslutet har beräknats sammanlagt för Energiteknikfondens finansieringsverksamhet för . Enligt regeringen bör Energiteknikfonden avvecklas, varvid fondens behållning skall inlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten och utestående åtaganden överföras till . skall fonden - utan att det genomförs någon ändring av inriktningen på verksamheten eller omfattningen av denna - tillföras medel över ett ramanslag som skall disponeras av . Regeringens förslag i propositionen om ett nytt anslag för ändamålet (B 10 Energiteknikstöd) på motsvarar storleksmässigt summan av innestående behållning på fonden och det anslag om som tidigare anvisats och som skall dras in. Enligt ett ytterligare förslag i detta avsnitt skall regeringen - på motsvarande sätt som beträffande energiforskning - bemyndigas att fatta beslut om stöd till ny energiteknik innebärande utgifter på högst sammanlagt (100, 80, 65, 50, 40 respektive ). Avveckling av Clearingfonden och Energiforskningsfonden Enligt regeringens förslag skall Clearingfonden och Energiforskningsfonden avvecklas och behållningen på totalt ca tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. Avgifter för clearing av oljeprodukter har tidigare tillförts Clearingfonden, vars behållning nu uppgår till ca . Vidare har det tidigare energiforskningsprogrammet finansierats genom en höjning av den särskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter. De inkomster som svarade mot avgiftshöjningen avskiljdes och tillfördes Energiforskningsfonden, där nu är innestående. /87 redovisas inkomster från avgifterna direkt på statsbudgetens inkomstsida och fonderna tillförs inga nya medel. Det påpekas också i propositionen att medlen på de båda fonderna inte har använts. Den nya ellagen (1997:857) trädde i kraft och ersatte bl.a. den gamla ellagen (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3). Bestämmelser om tillsyn finns i kapitel 12 i den nya lagen. Där stadgas bl.a. att den myndighet som utövar tillsyn såvitt avser frågor om elsäkerhet, , får meddela förbud i vissa angivna avseenden. I motsats till den gamla ellagen saknas det dock möjlighet enligt den nya ellagen att förena ett sådant förbud med vite. Med hänvisning till att ett vitesföreläggande är det mest verksamma påtryckningsmedlet vid överträdelser mot de aktuella förbuden (12 kap. 4 § punkterna 2-4) anser regeringen att det bör införas en möjlighet att förena ett förbud med vite och framlägger förslag om erforderlig ändring i ellagen. Mot bakgrund av att förslaget innebär oförändrat rättsläge jämfört med det som gällde innan den nya ellagens ikraftträdande har regeringen avstått från att höra Lagrådet i frågan. Regeringen föreslår härutöver ändringar i lagens sista kapitel i två paragrafer som behandlar straffansvar och rätten att överklaga (13 kap. 1 och 5 §§). På grund av förbiseende i samband med att regeringen lade fram förslaget till ny ellag blev hänvisningar till andra paragrafer felaktiga, vilket nu föreslås bli korrigerat. Lagförslagen återges på s. 65 i propositionen. I motion 1997/98:Fi46 (m) avvisas förslaget om justering av förvaltningsmedel mellan och . Motionärerna erinrar om att Moderata samlingspartiet ansåg att ansvaret för energifrågorna skulle ligga kvar hos och att någon ny energimyndighet inte skulle bildas. En sådan lösning är fortfarande att föredra, inte minst därför att många av de anställda valt att inte flytta med till dess nya lokaliseringsort med ökade kostnader som följd, sägs det i motionen. Förslaget i propositionen om att anvisa till det nya anslaget Energiteknikstöd är föremål för ett yrkande i motion 1997/98:Fi56 (mp). Där påpekas att de gröna i sitt budgetförslag för förordade kraftiga ökningar av anslagen till att främja ny elproduktion från förnybara energikällor och för att stödja en effektivare energianvändning m.m. Jämfört med regeringens förslag innebar partiets förslag en höjning av ramen för utgiftsområdet med totalt . Av detta belopp skulle anvisas till anslaget (B 2) för investeringar i elproduktion från förnybara energikällor, till anslaget (B 1) för att minska elanvändningen, till anslaget (B 3) till åtgärder för effektivare energianvändning, till anslaget (B 6) för introduktion av ny energiteknik, som bidrag till Energiteknikfonden (B 5) och till energiforskning (B 4). Enligt motionärerna bör de nu av regeringen föreslagna medlen användas inte bara för stöd till utveckling av ny energiteknik utan fördelas på övriga aktuella anslag inom utgiftsområdet enligt den inriktning som föreslog i sitt budgetmotion. tillstyrker regeringens förslag att anslaget till förvaltningskostnader skall ökas med och att en motsvarande minskning skall göras av förvaltningsanslag. Utskottet har svårt att förstå motivet för avslagsyrkandet i motion 1997/98:Fi46 (m), nämligen att motionärerna tidigare motsatte sig att ansvaret för energifrågorna skulle överföras från till en ny energimyndighet. Oavsett tidigare åsikter i frågan har bildats, och det har konstaterats att det bör göras en justering av förvaltningsmedlen mellan de båda myndigheterna. Motionen avstyrks i här aktuell del. Vidare tillstyrker utskottet förslaget i propositionen att Energiteknikfonden skall avvecklas och att summan av medel som har anvisats som bidrag till fonden och fondens innestående behållning skall anvisas under ett nytt ramanslag för stöd till ny energiteknik. Därmed avstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motion 1997/98:Fi56 (mp). Regeringens förslag till bemyndigande avseende framtida åtaganden på området tillstyrks också. Förslagen i övrigt under detta utgiftsområde om förändrat bemyndigande för stödet till energiforskning, om avveckling av Clearingfonden och Energiforskningsfonden och om ändring i ellagen har näringsutskottet inget att erinra mot. har ställt sig bakom principen att () vid sin garantigivning normalt skall tillämpa ett system med självrisker och att täckningsgraden i en garanti normalt får uppgå till högst (prop. 1989/90:44, bet. I enlighet med detta har i förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti föreskrivits att sådan garanti får avse högst eller i särskilda fall av den uppkomna förlusten. I propositionen framhålls att motiven för självrisk föreligger framför allt när det gäller kommersiell risktäckning. Däremot, betonas det, har garantitagaren oftast inga eller mycket begränsade möjligheter att bedöma den politiska risken och påverka skeendet vid politiska händelser. Med politiska risker avses bl.a. krig, revolution, naturkatastrof eller åtgärd från utländsk myndighet som hindrar eller fördröjer betalning. Regeringen instämmer därför i ett förslag från EKN att nämnden skall få erbjuda upp till 100-procentig täckning i sina exportkreditgarantier. Med sitt förslag - om det godkänns - avser EKN att införa en täckningsgrad på normalt för politiska risker och för kommersiella risker. Det påpekas i propositionen att garantiinstituten i flera andra länder, bl.a. , , och , kan erbjuda hundraprocentig täckning. Vidare föreslås att EKN skall få lämna rembursgarantier med mer än 12 månaders kredittid och 18 månaders risktid, som är de nuvarande maximalt tillåtna tiderna för sådana garantier. Som motiv för förslaget påpekas att marknaderna för remburser har förändrats genom att kredittiderna har blivit längre och bankernas behov av riskdelning har ökat. Enligt ett ytterligare förslag i propositionen skall EKN få försäkra remburser med s.k. ensidig bekräftelse.