yttr · GL05UBU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar m.m. (yrkandena 1-12 och 24-44) jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. behandlar i det följande de avsnitt i den berörda delen av budgetpropositionen som avser de beräknade sammanlagda utgifterna inom utgiftsområdena 15 Studiestöd respektive 16 Utbildning och universitetsforskning. Därjämte behandlar utskottet berörda delar av motionerna 1997/98:Fi206 (m), 1997/98:Fi218 (c), 1997/98:Fi212 (fp), 1997/98:Fi220 (v), 1997/98:Fi219 (mp) och 1997/98:Fi215 (kd). Vidare behandlar utskottet motionerna 1997/98:Kr305 (fp) yrkande 17, 1997/98:Kr601 (v) yrkande 4 och 1997/98:Kr603 (kd) yrkande 1, vilka utskottet har beslutat att med eget yttrande överlämna till finansutskottet. Förslag att omfördela medel mellan utgiftsområdena 16 och 17 Utskottet behandlar inledningsvis tre yrkanden vilka alla - som utskottet har uppfattat dem - syftar till att anvisa medel från det anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning genom vilket finansieras. De statliga bidragen till folkhögskolor och studieförbund anvisas under anslaget Bidrag till folkbildningen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det är som fördelar de av anvisade medlen mellan folkhögskolorna och studieförbunden. I motion 1997/98:Kr603 (kd) erinras om att det avsatts 10 000 platser till folkhögskolorna inom ramen för . Enligt bör ett bestämt antal platser inom ramen för även tilldelas studieförbunden. Motionärerna föreslår att skall besluta om ett eget utbildningsanslag inom för studieförbunden (yrk. Ett likartat yrkande framförs i partimotion 1997/98:Kr305 yrkande 17, där det begärs ett uttalande av om att studieförbunden ur ramen för skall garanteras medel motsvarande 10 000 studieplatser för fördelning av . Även i den här motionen erinras om att får fördela 10 000 platser på folkhögskolor inom ramen för . anför i sin partimotion 1997/98:KrU601 att det inom ramen för också blir aktuellt med en intensifierad satsning på uppsökande verksamhet och olika typer av motivations- och orienteringskurser m.m. De lättast motiverade personerna har dragits in i , och det gäller nu att stimulera betydligt fler till studier. Medel bör omfördelas till för att utveckla nya former för rekryteringsarbete och olika typer av preparandkurser (yrk. anser att finansutskottet skall avstyrka alla tre yrkandena. Utskottet är alltså inte berett att förorda en omfördelning av medel mellan de båda nu berörda ramarna i syfte att "öronmärka" ytterligare medel inom ram för folkbildningsverksamheten, utöver dem som regeringen inom utgiftsområde 17 föreslår bli anvisade till . Det är utskottets bestämda uppfattning att det är de studerandes egna önskemål som skall vara vägledande för hur studierna skall genomföras. Detta kan tillgodoses om kommunerna - som lokalt har ansvaret för utbildningssatsningen - är lyhörda för individernas önskemål. I sådana fall där det bedöms lämpligt och ändamålsenligt bör kommunerna anlita andra utbildningsanordnare än den egna kommunala vuxenutbildningsorganisationen. Utskottet har tidigare pekat på denna möjlighet för kommunerna, senast i sitt yttrande till finansutskottet i anledning av den ekonomiska vårpropositionen 1997 (1996/97:UbU5y s. 7 f.). Utskottet erinrade där bl.a. om den förordning om statligt stöd till särskilda satsningar på utbildning för vuxna som reglerar den del av satsningen som kommunerna skall ha ansvar för (SFS 1996:1502, ändrad och omtryckt 1997:633). I förordningen föreskrivs att verksamheten skall planeras och anordnas så att utbildningens inriktning och omfattning kan bestämmas med utgångspunkt i den studerandes önskemål, behov och förutsättningar. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Av närmast följande sammanställning framgår dels regeringens nu framlagda förslag till ram för , dels den i den ekonomiska vårpropositionen 1997 angivna beräkningen samt den i budgetpropositionen beräknade ramen för budgetåren 1999 och 2000. 1997 Beräknat Beräknat 27 050 554 tkr Förslaget bygger i allt väsentligt dels på vuxenutbildningssatsningen, som skall byggas ut till totalt 124 300 platser (varav 10 000 platser avser folkbildningen och för vilka medel anvisas inom utgiftsområde 17), dels på utbyggnaden av högskolan, två förslag som regeringen presenterade i vårpropositionen. I denna senare hade regeringen - utöver vad hade beslutat om utbyggnad (+15 000 platser vartdera året) - föreslagit ytterligare 15 000 platser . I budgetpropositionen (volym 8 utg.omr. 16) föreslås att merparten av dessa tidigareläggs . Utbyggnaden av vuxenutbildningssatsningen omfattar även utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen till totalt 8 800 platser och en tidigareläggning av 1 000 platser av dessa . Regeringens beräkning av ramen innefattar vissa besparingsåtgärder, bl.a. föreslås en sänkning av statens bidrag till svensk undervisning i i utlandet samt tidigare beslutad besparing inom forskningen. I budgetförslaget ingår på skolområdet prioriteringar av utbildningens kvalitet och likvärdighet samt kvalitetsförstärkningar inom högskolan. Oppositionspartiernas förslag angivna såsom förändringar i jämförelse med regeringens förslag (belopp i ) ÅR F Ö R Ä N D R I N G m fp v mp kd 1998 + 811 +364 +347 +40 - 385 1999 - 292 +425 +40 - 839 2000 - 1 670 +425 +40 - 1 292 Partiernas motiveringar I de ekonomisk-politiska motionerna från oppositionspartierna återfinns följande motiveringar för respektive förslag i sammanfattning. Motion 1997/98:Fi206 (m) En långsiktig och sund utveckling av företagande och arbeten kräver utbildning och forskning i världsklass. En nationell skolpeng säkerställer att de resurser som avsätts för skolan verkligen används till att ge den yngre generationen bästa möjliga kunskaper. - ställer sig bakom en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen med 15 000 högskoleplatser , men anser till skillnad från regeringen att man bör avvakta med fördelningen av platserna. Denna måste vara baserad på att högskolan kan växa som kvaliteten i utbildningen kan garanteras. Enligt motionen satsar mer än regeringen på forskning. För ett kvalitetsinstitut, skolforskning, skolutveckling m.m. anvisar . En satsning på och ytterligare 1 miljard skall ge alla skolor tillgång till modern . 14 000 platser bör avsättas för kvalificerad yrkesutbildning och ytterligare 2 000 platser för tekniskt basår inom högskolan. Vidare förordas i motionen att medel anvisas för 90 000 platser i vuxenutbildningssatsningen, där platserna bör minskas till 70 000 respektive 50 000. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till 27 och beräknas för till och för till . Motion 1997/98:Fi218 (c) I motionen framhålls inledningsvis att den högre utbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen, nya möjligheter för vuxenstudier samt en satsning på grundutbildning är grundläggande för . vill skapa ett decentraliserat kunskapssamhälle. Man har en medveten strategi för hur en decentraliserad infrastruktur för kunskaps- och kompetensutveckling skall byggas upp i hela landet. Motionärerna redovisar hur har medverkat i regeringens satsning på den högre utbildningen, ett kunskapslyft för den vuxna befolkningen, utbyggnaden av den kvalificerade yrkesutbildningen samt inledandet av en ny IT-utbildning. - anser att högskolorna i , och samt skall bli universitet . Ramen för utgiftsområdet för föreslås vara densamma som den ram som regeringen föreslår, nämligen . I motionen anges att , efter överläggningar med regeringen inför budgetpropositionen, står bakom fördelningen av utgifterna på utgiftsområden. De preliminära utgiftstaken, heter det vidare, är en funktion av utgiftstaket . har därmed medverkat till de preliminära utgiftstaken . Motion 1997/98:Fi212 (fp) prioriterar jobben, vården och skolan. För att ännu bättre ta till vara barns lust att lära vill att alla barn skall erbjudas plats inom barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning. bör vara tioårig. kräver en ny gymnasiereform, där kunskap och kvalitet står i centrum. Krav framförs också på ökad kvalitet i skolan genom bättre läromedel, fler lektorer, i undervisningen och ökad internationalisering. - krävs ett större antal civilingenjörer. anvisar medel för fler doktorandtjänster () samt sommaruniversitet (). Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . 1997/98:Fi220 (v) förslag innefattar ett resurstillskott på 5 miljarder till kommunernas verksamhet, varav avser särskilda skolutvecklingsprojekt i utsatta bostadsområden. Skolforskningen tillskjuts mer än vad regeringen har föreslagit. Jämfört med regeringens förslag fördubblas enligt motionen anslaget till skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp. - ställer sig positivt till ökningen av antalet utbildningsplatser i högskolan under de två närmast följande åren och välkomnar förslaget om tidigareläggning av en del av platserna. anser att det bör finnas möjlighet till grundläggande universitetsstudier i allmänna ämnen i varje kommun. Detta bör kunna ske genom distansutbildning och kommunikation via IT. För fortsatt utvecklingsarbete anslås . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till . Någon beräkning av utgiftsområdet återfinns inte i motionen. Motion 1997/98:Fi219 (mp) Det är i och för sig, heter det i motionen, positivt och nödvändigt att satsa på utbildning för att höja arbetskraftens kompetens och för att öka internationella konkurrenskraft. Förutsättningen för detta är dock att utbildningen håller en hög kvalitet och att de studerande känner en god motivation för sina studier. Tillgången på bra lärare är en nyckelfaktor. I motionen anförs att det i arbetslöshetens spår blivit allt vanligare att studier bedrivs i brist på bättre alternativ. Motivationen försämras, om utbildningen dessutom inte leder till arbete utan följs av en ny arbetslöshetsperiod. En ökad satsning på utbildning måste kombineras med en arbetstidsförkortning, som gör att fler har chansen att få arbete efter studierna. Motionärerna begär att som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningssatsningen (yrk. - Extra medel anvisas för stöd till elever med behov av speciellt stöd i grundskola och gymnasium, i första hand resurser till hjälpmedel för elever med specifika läs- och skrivsvårigheter och fortbildning av lärare inom området samt till utveckling av undervisningsformer m.m. i gymnasieskolan genom fortbildning av lärare och skolledning. - Genom omfördelning tillförs () . Ett nytt anslag föreslås för information och utbildning om genteknikens miljömässiga, sociala och etiska problem. - Medel bör omfördelas från tillämpad forskning till grundforskning genom ett grundforskningsavdrag om på medel för tillämpad forskning inom statsbudgeten samt medel från vissa stiftelser och fonder. Medlen bör anvisas till forskningsråd och universitet (370 respektive ). För små och medelstora högskolor avsätts från grundforskningsavdraget. Avdraget ingår inte i utgiftsramen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Motion 1997/98:Fi215 (kd) Under utgiftsområde 16 erinras om åtgärder, föreslagna i motionen, vilka innebär att ytterligare tillförs kommunerna utöver vad regeringen föreslår för . Detta medger bl.a. att nödvändiga satsningar genomförs inom skolans område. avstyrker regeringens förslag om minskade bidrag till svenska skolor i utlandet (för ). Utbyggnaden av vuxenutbildningen och högskolan anser motionärerna vara nödvändig, men med hänvisning till riskerna för sämre utbildningskvalitet anser det nödvändigt med en något långsammare utbyggnadstakt: totalt bör 7 500 nya platser tillkomma inom vuxenutbildningen respektive högskolan fram . Av denna besparing (jämfört med regeringens förslag) avsätter till forskarutbildningen för att öka antalet disputerade lärare. - Den kvalificerade yrkesutbildningen bör anvisas en större del av de stora resurser som avsätts för vuxenutbildningen. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Som framgått vid presentationen av regeringens förslag till ram för utgiftsområdet bygger förslaget i allt väsentligt på den nu pågående vuxenutbildningssatsningen. godkände de av regeringen förordade riktlinjerna för denna (prop. 1995/96:222, yttr. UbU7y, bet. FiU15, rskr. Utskottet finner skäl att erinra om vad regeringen då anförde om behovet av ett kunskapslyft (prop. 1995/96:222 s. 6.2 ff.). skall konkurrera med kompetens, inte med låga löner. För att skapa en långsiktig stabil välståndsutveckling med en rättvis och rationell fördelning av inkomsterna måste konsekvent satsa på en snabb utveckling av kunskapssamhället. Den mest effektiva fördelningspolitiken är den som stimulerar den ekonomiska tillväxten, höjer kunskapsnivån och minskar arbetslösheten. I propositionen hänvisade regeringen till studier som tydligt visar att individer med låg utbildning generellt har sämre förutsättningar att få fotfäste och att lyckas på arbetsmarknaden. I samma proposition aviserade regeringen sina förslag i den kommande budgetpropositionen om en avsevärd utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. Utskottet konstaterar att kommunerna såsom närmast ansvariga för vuxenutbildningssatsningen på den lokala nivån har visat stort intresse samt att högskolan haft beredskap att ta emot allt fler studenter. Satsningen har visat sig så framgångsrik att regeringen föreslår en omfattande utbyggnad av såväl vuxenutbildningssatsningen som den grundläggande högskoleutbildningen samt en tidigareläggning (jämfört med vad som aviserades i vårpropositionen) av genomförandet av vissa delar. har inget att erinra mot detta. I det här sammanhanget vill utskottet understryka vad regeringen framhåller i propositionen, nämligen att målet för vuxenutbildningen är att överbrygga utbildningsklyftorna, medverka till arbetslivets förändring, bidra till full sysselsättning och tillgodose de vuxnas individuella önskemål om vidgade studie- och utbildningsmöjligheter och ge dem tillfälle att komplettera sin ungdomsutbildning. Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot vad regeringen anför vid beskrivningen av utgiftsområdet och regeringens beräkning av ramen. Detta innebär att utskottet anser att skall ställa sig bakom de förslag till besparingar på vissa områden som regeringen för fram, bl.a. inom forskningen. Det ekonomiska läget för staten är fortfarande sådant att även i och för sig angelägna områden bör vara beredda att ta sin del av nödvändiga besparingar. Med hänvisning till vad utbildningsutskottet här har anfört bör finansutskottet avstyrka motionerna 1997/98:Fi206 yrkandena 4 och 5, 1997/98: Fi212 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Fi215 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Fi219 yrkandena 12, 19 och 20 samt 1997/98:Fi220 yrkande 4, samtliga yrkanden i motsvarande del. Av närmast följande sammanställning framgår dels regeringens nu föreliggande förslag till ram för , dels den i den ekonomiska vårpropositionen 1997 angivna beräkningen samt den i budgetpropositionen beräknade ramen för budgetåren 1999 och 2000. 1997 Beräknat Beräknat 21 333 755 tkr Skillnaden mellan förslaget i den ekonomiska vårpropositionen och det i den föreliggande budgetpropositionen (+517 miljoner kronor) förklaras på annat ställe i budgetpropositionen (volym 8 utg.omr. 15 s. 16) med att medel har beräknats för ytterligare 10 000 platser inom högskolan samt att utgifterna för räntor på studielånen väntas öka mer än beräknat. I sammanhanget bör noteras att regeringen inom utgiftsområde 15 föreslår en höjning av studiebidraget i studiehjälpen fr.o.m. , en beräknad kostnad för på . Ej heller detta var förutsett i den ekonomiska vårpropositionen. - Beträffande besparingsåtgärder föreslås bl.a. en slopad timersättning vid svenskundervisning för invandrare, skärpta regler för utlandsstudier samt skärpt efterkontroll av inkomster inom studiemedelssystemet. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m., studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd. Regeringen framhåller att studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken och skall bidra till att de övergripande målen för utbildningspolitiken nås. Budgetförslaget bygger i mycket på den vuxenutbildningssatsning och utbyggnad av högskolan som regeringen förordar inom utgiftsområde 16. Oppositionspartiernas förslag angivna såsom förändringar i jämförelse med regeringens förslag (belopp i ) ÅR F Ö R Ä N D R I N G m fp v mp kd 1998 -1 355 -275 +939 0 -497 1999 -2 975 -8 0 -599 2000 -3 325 +52 0 -851 Partiernas motiveringar Motion 1997/98:Fi206 (m) motsätter sig höjningen av studiebidraget. Likaså avstyrks besparingen om på stödet till studenter som vill läsa utomlands. - föreslår en besparing på studiestödet på , och 2,8 miljarder som en konsekvens av att man beräknar färre platser i vuxenutbildningssatsning. Dock bör de som studerar inom kunna fullfölja sina studier, framhåller motionärerna. Vidare föreslås att anslaget till s.k. NT-svux reduceras (-). förordar i sammanhanget ett "rakt studielånesystem", som uppmuntrar studenterna att låna så litet som möjligt. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Motion 1997/98:Fi218 (c) I motionen skisseras riktlinjerna för en reformering av studiestödet. Det nuvarande systemet med låg bidragsdel leder till en hög skuldsättning, en livslång skuldfälla. För vidareutbildning mitt i livet föreslår en modell med individuella kompetenskonton som preciserar ett delat ansvar mellan arbetstagare, arbetsgivare och samhälle, baserat på ett samhällskontrakt som ställer kunskaps- och kompetensutveckling i centrum. anser att det i samband med förhandlingar om hur produktivitetsökningen skall fördelas bör införas en ordning som innebär att kortsiktigt ökade löner växlas mot långsiktiga avsättningar för kompetensutveckling. Ramen för föreslås vara densamma som i regeringens budgetförslag, nämligen . För beräkningen av ramen gäller för vad som ovan sagts under utgiftsområde 16. Motion 1997/98:Fi212 (fp) föreslår - jämfört med regeringens förslag - en ökning med för studier i utlandet och för barntillägget i det särskilda vuxenstudiestödet för vuxna (svux) och det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa). Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Motion 1997/98:Fi220 (v) Beträffande det särskilda utbildningsbidraget (som kan lämnas studier) anser att det är omöjligt för många kortutbildade och studieovana att uppnå avsedd kompetensnivå. För att finansiera en tredje termin för dem som studerar med det särskilda utbildningsbidraget beräknas . Ramen för utgiftsområdet föreslås för till . Det finns ingen beräkning av ramen . Motion 1997/98:Fi219 (mp) förslag sammanfaller med regeringens. Det finns ingen motivering. Motion 1997/98:Fi215 (kd) Ramen är beräknad utifrån en långsammare utbyggnadstakt för högskole- och vuxenstudieplatser än vad regeringen föreslår. Motionärerna motsätter sig också tidigareläggning av högskoleplatser . - Man vill införa striktare krav på studietakt för att få fulla studiemedel och en kontroll av studieaktiviteten, en besparing på . Motsvarande medel bör i stället avsättas för att rejält höja fribeloppet. Man avvisar det särskilda NT-stödet och stipendier till dem som har genomgått godkänt basår inom statlig och vuxenutbildning. vill återinföra barntillägget i svuxa och avstyrker förslaget om slopad timersättning för sfi-studerande och förslaget om försämrade villkor för studiemedel för utlandsstudier. Ramen för utgiftsområdet föreslås för till och beräknas för till och för till . Utskottet instämmer i vad regeringen anför om att studiestödet är en viktig del av utbildningspolitiken. Studiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till högt deltagande i utbildningen och ha en utjämnande verkan som främjar ökad social rättvisa. Med hänvisning härtill och till vad utskottet i det föregående förordat om utbyggnad av högskolan och vuxenutbildningssatsningen tillstyrker utskottet den föreslagna expansionen av ramen för utgiftsområdet jämfört med beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen. Utskottet har heller inget att erinra mot de besparingsåtgärder som aviserades i vårpropositionen och som fullföljs. När det gäller skärpta regler för utlandsstudier delar utskottet regeringens bedömning att det finns anledning att överväga om reglerna behöver justeras så att resurserna används så effektivt som möjligt. Självklart är det viktigt att slå vakt om internationaliseringsprocessen inom utbildningsområdet och studerandeutbytet länder emellan. Men detta får inte - mot bakgrund av det statsfinansiella läget - hindra vissa nödvändiga besparingar. Med hänvisning till vad utbildningsutskottet här har anfört bör finansutskottet avstyrka motionerna 1997/98:Fi206 yrkandena 4 och 5, 1997/98: Fi212 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Fi215 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Fi219 yrkandena 19 och 20 samt 1997/98:Fi220 yrkande 4, samtliga yrkanden i motsvarande del. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), () och () anför: Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Med hänvisning till motiveringen i motion 1997/98:Fi206, som sammanfattningsvis återgivits i det föregående, föreslår vi att finansutskottet skall tillstyrka det av framlagda förslaget till ram 1998 och beräkningen av ramen för de två närmast följande åren. När det gäller fördelningen av de nya permanenta högskoleplatserna vill vi understryka vikten av att utbyggnaden av högskolan inte sker i sådan hög takt att kvaliteten blir lidande. Vi anser därför att man bör avvakta med tilldelningen av platser för lärosätena. Vidare menar vi att mera resurser bör avdelas för den kvalificerade yrkesutbildningen. Också med hänvisning till den motivering som återfinns i motion 1997/98:Fi206 föreslår vi att finansutskottet skall tillstyrka det av framlagda förslaget till ram för utgiftsområdet för och beräkningen i samma motion av ramen för de två närmast följande åren. I fråga om våra motiveringar vill vi erinra om att vi avvisar regeringens förslag att begränsa möjligheten till studier utomlands. () anför: Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Som framgår av motion 1997/98:Fi218 har medverkat vid fastställandet av regeringens förslag till ram för utgiftsområde 16 och beräkningen av ramen . Jag vill särskilt bl.a. peka på strävandena efter decentralisering, som bör ligga till grund för utbyggnaden av högskolan. Som exempel vill jag nämna att de i motionen angivna högskolorna bör bli universitet . Jag föreslår att finansutskottet vid tillstyrkandet av regeringens förslag till ram för som sin motivering skall anta vad jag här har anfört och vad som i frågan anförs i vår motion 1997/98:Fi218. När det gäller motiveringen för vissa av anslagen för föreligger det skillnader mellan och regeringen i fråga om utbildning i utlandet. - I det här sammanhanget är jag angelägen om att erinra om den modell för ett nytt studiestödssystem för vidareutbildning mitt i livet som presenteras i motion 1997/98:Fi218. Jag förslår att finansutskottet i sin motivering för bifall till regeringens förslag till ram för utgiftsområdet tar med vad jag här har sagt och vad anför i sin ekonomisk-politiska motion. () anför: Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Jag föreslår att finansutskottet skall tillstyrka den ram 1998 som föreslås i motion 1997/98:Fi212. Beträffande motiveringen för förslag till ram vill jag här lyfta fram vad i motionen sägs om att alla barn bör erbjudas plats inom barnomsorg med tydlig pedagogisk inriktning och att bör vara tioårig.