yttr · GL05NU8Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) jämte motioner i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. behandlar förslagen på tilläggsbudget i ett separat yttrande, 1997/98:NU9y. tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. Till yttrandet har fogats 11 avvikande meningar. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut (delvis) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 5.5). De motioner som behandlas här är följande: 1997/98:Fi17 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om företagande och nya jobb, (delvis) beslutar godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi18 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som anförts i motionen, 23. beslutar om utförsäljning av statligt ägande i företag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A), 7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenklat företagande, 27. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökad kärnkraftssäkerhet i och . 1997/98:Fi20 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkande 4 (delvis) att med avslag på regeringens förslag godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 14, tabell 2). 1997/98:Fi21 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att 10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre spelregler för företagen, (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 3), (delvis) godkänner den i motionen beskrivna inriktningen av politiken inom utgiftsområdena som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1). 1997/98:Fi22 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkande 4 (delvis) att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1). 1997/98:Fi25 av m.fl. (m, fp, kd) vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om genomförande av Småföretagsdelegationens första betänkande, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den politiska prioriteringen av avregleringsarbetet, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål för avregleringsarbetet, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatorisk konsekvensanalys, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en s.k. solnedgångsprincip. 1997/98:Fi34 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den kooperativa företagsformens roll och möjligheter när det gäller att utveckla välfärdstjänster inom kommunsektorn. 1997/98:Fi41 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kooperation för kompetensutveckling och delaktighet i IT-samhället. Utgiftsområdet omfattar verksamheterna energiforskning och energiteknisk utveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samt ekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning. Utgiftsområdet omfattar också ett program för energieffektivisering m.m. i bl.a. och . uppgår de totala utgifterna för utgiftsområdet enligt statsbudgeten till . har fastlagt riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. Därvid tillstyrktes inriktningen och omfattningen på ett i propositionen redovisat program för omställning av energisystemet om totalt . har därefter beslutat om finansiering och anvisat medel för (prop. 1996/97:150, bet. FiU20 och prop. 1997/98:1 utgiftsområde 21, bet. Det energipolitiska programmets huvudinriktning är en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik, sägs det i propositionen. Målet är att under kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Myndighetsfunktionen inom energiområdet skall tydliggöras och förstärkas. Programmet omfattar även åtgärder som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el från förnybara energikällor. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att utveckla el- och värmeförsörjningen i . Fortsatta energipolitiska insatser på klimatområdet skall genomföras. Ramen för utgiftsområdet beräknas till 1 831, 1 592 respektive . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. Förslaget att avveckla lönsam, säker och miljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statliga kostnader för energipolitiken, bl.a. i form av olika bidrag, anförs det i motion 1997/98:Fi17 (m). Motionärerna avvisar såväl stängningen av fungerande kärnkraftverk som den bidragspolitik som avvecklingen för med sig. Det gäller också inrättandet av en ny energimyndighet. är det viktigt att säkra resurser för energiforskning, menar motionärerna. De föreslår därför att från utgiftsområde 16 skall föras för energiforskning till Naturvetenskapliga forsknings-rådet. Ytterligare ca föreslås föras från utgiftsområdet till utgiftsområde 24 Näringsliv för att inordna myndighetsansvaret för energifrågorna i Närings- och teknikutvecklingsverkets () verksamhet. Energiforskningen bör underlättas genom att det s.k. tankeförbudet - dvs. 6 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, den s.k. kärntekniklagen - slopas, anför motionärerna. För utgiftsområde 21 föreslås följande utgiftsramar : (mindre än regeringens förslag), (mindre) respektive (mindre). Regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 21 Energi är en konse-kvens av energiöverenskommelsen, som slutit med regeringen och , konstateras det i motion 1997/98:Fi18 (c). Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till säkerheten för folk, svensk miljö och svensk ekonomi - inte minst sysselsättningen, anförs det i motion 1997/98:Fi19 (fp). I är en successiv omställning med säkerhet, miljö och ekonomi som ledstjärnor att föredra framför en forcerad avveckling av kärnkraften, anser motionärerna. De menar att regeringens beslut om att stänga av reaktorerna är oansvarigt och präglat av teknikfientlighet samt att den sänder en signal om att politiken inte styrs av förnuftsmässiga överväganden. Det sägs också komma att tvinga fram utgifter av kompenserande slag, t.ex. för ökad kalkning av skogar och sjöar i . Eftersom motionärerna anser att kärnkraftverket i inte skall stängas avvisar de också en ny elledning till . För utgiftsområde 21 föreslås följande utgiftsramar : (mindre än regeringens förslag), (mindre) respektive (mindre). , och träffade en överenskommelse om energipolitiken, konstateras det även i motion 1997/98:Fi20 (v). Inriktningen i denna överenskommelse - som är ett långsiktigt arbete och som skall utvecklas, utvärderas och fullföljas under en rad år - innebär en kretsloppsanpassning av energisektorn, säger motionärerna. De påpekar att står bakom propositionen i här aktuell del. För att nå målet om en snabb omställning av energisystemet krävs såväl en omläggning av skattesystemet, med bl.a. införande av skatteväxling, som ett ökat övergångsvis stöd till forskning och installation av ny energiteknik, anförs det i motion 1997/98:Fi21 (mp). Insatserna bör riktas såväl till åtgärder för en minskad och effektivare energianvändning som till utveckling och introduktion av förnybara energikällor - biobränsle, vindkraft, solvärme m.m., anser motionärerna. För utgiftsområde 21 föreslås följande utgiftsramar : (mer än regeringens förslag), (mer) respektive (mer). föreslår i motion 1997/98:Fi22 (kd) att utgiftsområdet skall tillföras ytterligare medel för investeringsbidrag till bl.a. vindkraft. inbesparas medel genom minskade kostnader för den särskilda delegationen för energiförsörjningen i . Totalt föreslås utgiftsramen minskas med för och motsvarande belopp kommande år. För utgiftsområde 21 föreslås således följande utgiftsramar : 1 731, 1 492 respektive . behandlade frågan om energipolitikens inriktning och utformning i betänkande 1997/98:NU2. I reservationer (m; fp; mp; kd) presenterades respektive partiers uppfattning om hur energipolitiken bör utformas. går här inte vidare in på denna fråga utan hänvisar till detta betänkande. konstaterar att förslagen till ramar för utgiftsområde 21 Energi följer de riktlinjer för energipolitiken som fastlade och som baserade sig på den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, . Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet de i vårpropositionen framlagda förslagen till ramar för utgiftsområde 21. Samtliga här aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca till näringspolitik, till teknologisk infrastruktur, till konkurrensfrågor, till teknisk forskning och utveckling, till utrikeshandel och export- och investeringsfrämjande samt till konsumentfrågor. Regeringen avser att tillföra utgiftsområdet för småföretagsutveckling, främst för ökad tillgång till såddkapital, dvs. kapital till företag som befinner sig i tidiga utvecklingsskeden och som har svårt att finna finansiering på den egentliga riskkapitalmarknaden. beslöt , på regeringens förslag, att avsätta - den s.k. Östersjömiljarden (prop. 1995/96:222, bet. Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta, anser regeringen och beräknar att ytterligare skall tillföras , dvs. Vidare beräknas utgiftsområdet tillföras och vardera för ökade insatser för att främja de små och medelstora företagens handel med . Slutligen beräknas tillföras utgiftsområdet och vardera inom ramen för den IT-satsning som aviseras i finansplanen (avsnitt 1.5.2). Avsikten är bl.a. att stimulera utvecklingen av elektronisk handel i och att underlätta för små och medelstora företag att utnyttja IT i syfte att öka konkurrenskraften hos dessa företag samt att förstärka den hushållsrelaterade miljöinformationen. Ramen för utgiftsområdet beräknas till 2 870, 2 852 respektive . I bilaga redovisas en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar. Regeringens näringspolitik har resulterat i att har fått färre egna företagare, anförs det i motion 1997/98:Fi17 (m). Huvudorsaken till svaga tillväxt och låga sysselsättning ligger i det dåliga företagsklimatet. Motionärerna anser att näringspolitiken kan bidra till att lösa en del av problemen. I motionen hänvisas till en avsiktsförklaring om avregleringsarbetet som Moderata samlingspartiet, liberalerna och gjorde , i vilken följande framhålls: - Målet för avregleringen skall vara att alla regler som berör företagare skall ha granskats i syfte att förenkla och minska regelmassan . - Småföretagsdelegationens förslag i betänkandet Bättre och enklare regler (SOU 1997:186) kan genomföras omgående. - Arbetet med regelförenklingar måste ges en hög politisk prioritet och ledas av statsministern och finansministern, med en referensgrupp av företagare och forskare. - Alla förslag från regeringen och föreskrifter från myndigheter som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna - en obligatorisk konekvensanalys. - En s.k. solnedgångsparagraf bör införas, dvs. företagsregler som inte använts skall tas bort. De statliga företagen bör privatiseras, gärna genom breda försäljningar till allmänheten, sägs det vidare i motionen. Näringspolitiken skall skapa gynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt, fler företag, fler jobb och god konkurrens, anser motionärerna och menar att det inte är en politisk uppgift att driva företag. En privatisering av offentligt ägda företag skulle, enligt motionärerna, leda till följande: (i) renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare, (ii) stärkande av de privatiserade företagen, (iii) spridande av intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddning av riskkapitalmarknaden samt (iv) tillskott till statens inkomster, vilket skulle kunna användas för mer angelägna ändamål. Privatiseringarna under nästa mandatperiod bör omfatta , anser motionärerna. I motionen föreslås lägre ramar än regeringen - för (mindre än regeringens förslag), för (mindre) och för (mindre). skall tillföras medel för att åter ansvara för statens administration av energipolitiken och också få ett tillskott av medel för verksamheten med såddfinansiering. Regeringens förslag på detta område välkomnas, men anses både otillräckligt och alltför senkommet. Den tekniska forskningen bör vidare tillföras resurser för att minska skadeverkningarna av regeringens forskningspolitik, sägs det. Stiftelsen attachéverksamhet och konkurrensforskningen föreslås också tillföras ytterligare medel. I flerpartimotion 1997/98:Fi25 (m, fp, kd) föreslås tillkännagivanden om genomförande av Småföretagsdelegationens första betänkande, om den politiska prioriteringen av avregleringsarbetet, om mål för avregleringsarbetet, om obligatorisk konsekvensanalys samt om en s.k. solnedgångsprincip. Regeringens förslag på avregleringsområdet är otillräckliga, anser motionärerna och hänvisar till att endast 4 av de 26 förenklingsförslag som framlades i Småföretagsdelegationens betänkande aviseras i vårpropositionen. De viktigaste förslagen som utelämnas i vårpropositionen är, enligt motionärerna, följande: - Kommunala bolag bör granskas, genom bl.a. ett särskilt råd med företrädare för stat och näringsliv; kommunerna skall ägna sig åt kärnuppgifterna och inte driva affärsverksamhet. - Alla som vill starta företag och som inte är belagda med näringsförbud bör ges rätt att få F-skattsedel. - Självdeklarationen för företagare bör bli enklare. - De allmänna försäkringarna bör göras enklare, genom att enhetligt beräkningsunderlag för sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring införs. - En storleksgräns bör införas för uppgiftslämnande till (), och urvalsreglerna bör ändras för småföretag. - Ett patentskydd för enklare uppfinningar bör införas. - till arbetsförmedlingen bör slopas. I motionen hänvisas också till Småföretagsdelegationens andra rapport, Bättre och mer tillgänglig information (SOU 1998:64), med ytterligare 17 förslag. Motionärerna anser att flera av dessa bör genomföras . De framför i övrigt samma uppfattningar som de som redovisades i den nyssnämnda motion 1997/98:Fi17 (m) och som baserades på avsiktsförklaringen (m, fp, kd) om avregleringsarbetet. I motion 1997/98:Fi18 (c) föreslås att skall besluta om utförsäljning av statligt ägande i företag i enlighet med vad som anförts i motionen. Staligt ägande av börsnoterade företag som driver affärsverksamhet är inte motiverat, anser motionärerna och förordar att under första hälften av nästa mandatperiod bör försäljning ske av statligt ägda aktier i bolag som Nordbanken (Holding) AB, , , . och (med undantag för specialfastigheter). Staten skall, enligt motionärerna, inte äga företag som inte uttryckligen tjänar ett sam-hällsintresse. Det är mycket som tyder på att riskkapitalmarknaden framöver kommer att få en kraftig tillströmning av kapital, hävdar motionärerna och anser därför att är lämliga för att sälja ut statligt ägande i företag. Intäkterna från utförsäljningen avses användas för att betala av på statsskulden, vilket också sänker statens löpande räntekostnader. Enligt en grov uppskattning skulle den förordade utförsäljningen inbringa , vilket skulle innebära sänkta räntekostnader med . Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har i sitt betänkande En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:67) anfört att livsmedelssektorn måste ges stöd till utveckling genom aktiva insatser inom näringspolitiken, erinras det vidare om i motionen. En del av åtgärderna berör jordbruket och trädgårdsnäringen, medan andra riktar sig till livsmedelsindustrin. I enlighet med utredningens förslag föreslår motionärerna att medel skall tillföras för forskning och utveckling med , för exportfrämjande åtgärder med samt för gårdsförädling av livsmedel med . Regeringens förslag om att tillföra Östersjösatsningarna anses positivt. Förslaget om medel för IT-satsningar anses dock oklart, och verksamheten bör, enligt motionärerna, kunna rymmas inom ordinarie anslag. Även förslaget om medel för att främja de små och medelstora företagens handel med bör avvisas, sägs det. Sammantaget föreslås högre ramar än regeringen - för (mer än regeringens förslag), för (mer) och för (mer). Näringspolitiken måste få en helt ny inriktning, anförs det i motion 1997/98:Fi19 (fp). Den skall syfta till att skapa generellt goda villkor för företagandet, vilket innebär reformer på en rad områden. bör t.ex. säljas och de selektiva företagsstöden avvecklas. Motionärerna avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag till nya typer av stöd till företagens utrikeshandel m.m. Säkerheten inför en olycka vid ett kärnkraftverk bör förbättras, anser motionärerna och föreslår att skall ställas till förfogande för höjd säkerhet där den är i särklass sämst, dvs. i kärnkraftsanläggningarna i närområde i - , och . För att få större genomslag i verksamheten bör dessutom göra åtaganden om matchande finansiering. För den händelse de nu föreslagna medlen om inte skulle räcka bör den s.k. östramen hos (Sida) användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande, menar motionärerna. För utgiftsområde 24 föreslås lägre ramar än regeringen - för (mindre än regeringens förslag), för (mindre) och för (mindre). Det lönar sig att sälja statliga bolag - för skattebetalarna, konkurrenterna och demokratin - sägs det vidare i motionen. Offentligt ägande bryter mot den parlamentariska demokratins princip om en rollfördelning mellan styrande och styrda, hävdar motionärerna. De anser att staten generellt sett är ineffektiv som ägare, eftersom staten har många andra mål för sin verksamhet än hög lönsamhet. Motionärerna bedömer att kan statliga företag för totalt ca säljas, vilket skulle ge en räntevinst på på den reducerade statsskulden, minus ett bortfall av utdelningar från berörda bolag. behöver fler arbetsgivare, men många uppfattar det som alltför svårt och krångligt att bli egen företagare, sägs det slutligen i motionen. Motionärernas uppfattning är att i stort sett samtliga förslag som Småföretagsdelegationen lagt fram i sitt första betänkande bör genomföras, vilket framgår av den tidigare nämnda avsiktsförklaringen (m, fp, kd), till vilken motionärerna hänvisar. I motion 1997/98:Fi20 (v) föreslås olika åtgärder i syfte att främja ett gott företagsklimat, särskilt för de små företagen. Ökade insatser på mentorskap, nätverksbyggande och forskarbyar förordas. Vidare föreslås ökade satsningar på kooperativ, turism, teknisk forskning och utveckling, småföretag i utsatta regioner, kvinnliga företagare, invandrares företagande och växande företag. Viktiga områden för svensk industri- och näringspolitik är vidare, enligt motionärerna, den nationella och internationella rymdverksamheten. Deltagande i olika rymdprojekt anses kunna vara en möjlig väg för försvarsindustrin att finna en ny och civil inriktning av sin verksamhet. På konsumentområdet förordar motionärerna också förstärkningar. Sammantaget föreslås i förhållande till regeringen utökade ramar för utgiftsområde 24 för åren 1999-2001- för (mer än regeringens förslag), för (mer) och för (mer). Förnyelsen och växtkraften hos små företag har varit bristfällig och utgör ett av svensk ekonomis allra största problem, anförs det i motion 1997/98:Fi21 (mp). Mänsklig skaparkraft och kreativitet måste tas till vara bättre i näringspolitiken, säger motionärerna och hänvisar till att det särskilt är de små och medelstora företagen som drabbas av kom-plicerade regelverk, stelheter på arbetsmarknaden, hög arbetsbeskattning och höga realräntor. Näringspolitiken måste särskilt inriktas på de små och medelstora företagen och på kvinnor som företagare, anför motionärerna och menar att endast marginella förslag läggs i vårpropositionen på dessa områden. anser att vissa anslag inom utgiftsområde 24 är att beteckna som företagsstöd, där de aktuella företagen eller branscherna bör ha möjlighet att själva i större utsträckning finansiera verksamheter. Motionärerna föreslår mindre anslag än regeringen till bl.a. turistfrämjande verksamhet, teknisk forskning och utveckling, rymdverksamhet och investeringsfrämjande verksamhet. föreslås en uppräkning av stöden till kooperativ utveckling och till konsumentorganisationer. För utgiftsområdet föreslås sammantaget lägre ramar än regeringen - för (mindre än regeringens förslag), för (mindre) och för (mindre). Det sammantagna näringsklimat som skapas främst genom skatte-, energi-, arbetsmarknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, måste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag, anförs det i motion 1997/98:Fi22 (kd). Bland hindren nämns stelbent arbetsrättslagstiftning, krångel omkring företagandet, dubbelbeskattning av riskkapital, brister i utbildningssystemet och skattereglerna för den privata tjänstesektorn. Regeringens förslag om att skall tillföras småföretagsutveckling, främst för ökad tillgång på såddkapital, ligger väl i linje med vad föreslagit tidigare, sägs det. Förslaget om att anslå för den kommande femårsperioden för satsningar på bör däremot avslås av , anser motionärerna och hänvisar till att generellt goda betingelser för företagen är bättre än av politiker anvisade stöd till vissa sektorer. I motionen föreslås lägre ramar för utgiftsområdet än regeringen - för (mindre än regeringens förslag), för (mindre) och för (mindre). Många människor, framför allt småföretagare, upplever sig ofta kämpa mot en kompakt byråkrati, vilket kan verka avskräckande för att starta företag, hävdas det i motionen. Regeringen går i vårpropositionen vidare med endast en bråkdel av de förslag som Småföretagsdelegationen presenterade i sitt första betänkande, säger motionärerna. De förordar att åtgärder skall vidtas i enlighet med vad som förordas i den tidigare nämnda avsiktsförklaringen (m, fp, kd). föreslår vidare en utförsäljning av statliga företag , vilket minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Det förbättrade saldo som därvid uppstår på statsbudgeten innebär lägre statsskuld och därmed lägre räntekostnader, sägs det. I två motioner - 1997/98:Fi34 (s) och 1997/98:Fi41 (s) - begärs uttalanden av om de kooperativa företagen. I den förstnämnda motionen föreslås - i anslutning till regeringens förslag om ett extra tillskott till den kommunala sektorn med att användas inom områdena skola, vård och omsorg - ett riksdagsuttalande om den kooperativa företagsformens roll och möjligheter. Ett liknande uttalande föreslås i den andra motionen - i anslutning till regeringens förslag om att ytterligare skall avsättas för särskilda insatser, med tonvikt på skolan, för att stimulera IT-användningen. Den kooperativa företagsformen förenar ideellt engagemang och ekonomisk delaktighet (medlemsnytta) med kvalitet i utförandet (samhällsnytta), sägs det i de båda motionerna.