yttr · GL05NU6Y · 1998-01-01 00:00:00 — De allmänna förutsättningarna för företagande är goda. Låg inflation, låg ränta och en stabil valuta gynnar investeringar och bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft i hela landet. Frågan om bättre och enklare regler för småföretag är, enligt näringsutskottets mening, av utomordentligt stor vikt när det gäller möjligheterna att skapa goda tillväxtförutsättningar. Att småföretagen kan växa sig starka ger också möjligheter till en mer differentierad arbetsmarknad, vilket har betydelse för att såväl kvinnor som män skall kunna finna sysselsättning. Betydelsen av tjänstesektorn för att få till stånd en ökad sysselsättning tas upp i en motion. Särskilt pekar motionärerna på vårdsektorn och s.k. hus-hållsnära tjänster. På detta område pågår ett antal olika utredningar och insatser, vilka redovisas i betänkande 1997/98:NU10. hänvisar till detta betänkande. Beträffande motionsyrkandet om avbrytande av den planerade avvecklingen av kärnkraften erinrar näringsutskottet om de synpunkter och den bakgrundsbeskrivning i övrigt som lämnades i betänkande 1997/98:NU5 . inställning till statliga företag är liksom tidigare att staten har en betydelsefull roll som ägare av företag inom såväl basindustrierna som andra branscher. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a. sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl samt som en motvikt till det privata näringslivet. vill tillägga att utskottet kommer att behandla dels nya riktlinjer för AB:s verksamhet (prop. 1997/98:121), dels revisorers förslag om statens roll som ägare av bolag (förslag 1997/98:RR9). har ingen annan uppfattning än den som redovisas i motion 1997/98:A19 (m) vad gäller betydelsen av IT-området för tillväxt och sysselsättning. IT är enligt näringsutskottets uppfattning en strategisk hörnsten i det nya näringslivet. Nya arbetstillfällen uppstår både i IT-branschen som sådan och i näringslivet till följd av en bred tillämpning av IT-baserade produktionsprocesser. Utan att gå in i detalj på samtliga de spörsmål som behandlas i motionerna konstaterar näringsutskottet att många krav ligger i linje med en pågående utveckling. Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker näringsutskottet propositionen i behandlad del och avstyrker motionerna 1997/98:A19 (m), 1997/98:A20 (m), 1997/98:A21 (c), 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A33 (fp), 1997/98:A47 (v), 1997/98:A54 (mp) och 1997/98:A58 (fp), samtliga i berörda delar. Regeringen gör i propositionen (avsnitt 8) den bedömningen att näringspolitik i hög grad handlar om att skapa bra produktionsbetingelser för företagen. De näringspolitiska utgångspunkterna är att i första hand stödja de allmänna förutsättningarna för företagsamhet. Att säkerställa ett stabilt och överskådligt regelverk, främja konkurrens på lika villkor och att främja olika marknaders funktionssätt stärker enligt regeringens mening drivkrafterna för tillväxt. Huvuddragen i näringspolitiken bör vara att identifiera och undan röja tillväxthinder, att bygga system för långsiktig kompetensförsörjning samt att utnyttja och utveckla samhällets resurser till förmån för såväl kvinnor som män. Vidare anser regeringen att det är en viktig uppgift för näringspolitiken att verka för positiva attityder till företagande och entreprenörskap. Att den internationella konkurrensen inom näringslivet tilltar innebär enligt regeringen ökade krav på anpassning och omställning. Bland annat måste marknaderna för arbetskraft och kapital fungera så effektivt och flexibelt som möjligt. I propositionen beskrivs olika verksamheter, bl.a. inom och , vilka syftar till att underlätta etablering och utveckling av småföretag inom ramen för näringspolitiken. Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen överlämnade rapporten och enklare regler (SOU 1997:186). Delegationen har enligt regeringen gett ett viktigt bidrag till arbetet med att förenkla och modernisera regelverket för småföretagen. Flera av förslagen kräver dock ytterligare beredning, sägs det i propositionen. Vidare redogörs i propositionen för designområdet samt för främjandet av utländska investeringar i genom organisationen in (). Regeringen redovisar också olika frågor om riskfinansiering i propositionen. Enligt regeringens bedömning kan statliga insatser i vissa fall kompensera för brister i det privata utbudet av riskfinansiering. Bland annat finns det behov av ökade resurser för riskfylld finansiering till unga teknikföretag, s.k. såddkapital. Regeringen aviserar att den kommer att ta ställning till denna fråga inklusive finansieringen. Vidare har vissa småföretag behov av stöd för att utarbeta prospekt i syfte att söka privat ägarkapital. och andra statliga organ bör enligt vad som sägs i propositionen i ökad utsträckning förmedla privat ägarkapital från riskkapitalbolag till små och medelstora företag. Regeringen anser också att bör erbjuda fördelaktiga lån till unga företagare samt intensifiera användningen av lånegarantier i syfte att öka småföretagens tillgång på lånekapital. I det följande redovisas motioner och vissa kompletterande uppgifter uppdelat på olika näringspolitiska frågor. ställningstagande redovisas under respektive avsnitt. I partimotionen 1997/98:A20 (m) tas upp olika frågor om riskfinansiering, bl.a. regeringens bedömning om önskvärdheten av ökad lånegarantiverksamhet från . Motionärerna befarar att en ökad garantigivning skulle medföra att ALMI:s direktkontakt med företagen försvinner, eftersom garantin ges till en finansiär som i sin tur lånar ut till företagen. framhåller i motion 1997/98:A21 att den regionala riskkapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras. För att på ett bättre sätt skall kunna svara upp mot efterfrågan på riskkapital bör ytterli gare medel tillföras. Regeringen bör återkomma till med förslag om ökade resurser till . I motionen föreslås vidare att regeringen skall ta inititativ som gör det möjligt att använda det nya pensionssystemets premiereserv för att bygga upp regionala fonder. framhåller i motion 1997/98:A47 att de finansieringsformer som finns behöver kompletteras med regionala fonder och börser för att få en garanti att alla regioner kan få tillgång till riskkapital. Alla regioner behöver sina marknadsplatser. En möjlighet är att upprätta regionala fonder, som har större lokalkännedom och - som motionärerna hoppas - en större uthållighet i investeringarna. I motionen föreslås vidare att det undersöks om bidrag med medel till småföretagsbörser kan vidgas till fler aktörer ute i landet. I motion 1997/98:A54 (mp) framhålls vikten av att företagen får en ökad lokal anknytning. Utan yrkande i saken pekar motionärerna på möjligheten att nå detta genom regionala börser. har som tidigare nämnts behandlat olika näringspolitiska frågor, bl.a. rörande kapitalförsörjningsområdet, i betänkande 1997/98:NU10, till vilket nu hänvisas. disponerar i statliga medel för att bl.a. stödja börser som är inriktade på små företag. är tre företag kvalificerade att få ta del av stödet. Stödformen innebär att bidrar med till börserna för varje nytt företag som noteras på listorna. Hälften av beloppet skall användas till det nya bolagets avgifter till marknadsplatsen. Villkoret för att marknadsplatserna skall få behålla pengarna är att de får godkännande som auktoriserade marknadsplatser. räknar med tre godkända aktörer och minst 45 nynoterade små bolag före . instämmer i bedömningen att tillgången till riskfinansiering är av avgörande betydelse för att nå ökad tillväxt i småföretagssektorn. Av särskild vikt för småföretagen är s.k. kompetent kapital, där kapitalet åtföljs av nätverk, kontakter, idéer om arbetssätt m.m. för att omsätta en innovation till en produkt på marknaden. ser positivt på att olika brister i det privata utbudet av riskfinansiering kompenseras av statliga insatser. Det kan röra sig om till exempel bristande tillgänglighet regionalt, brist på kapital till unga entreprenörer eller brist på kapital i tidigt skede av innovationer. Regionala fonder och börser tas upp i motion 1997/98:A47 (v). har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller önskvärdheten att riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Enligt näringsutskottets mening har regeringen vidtagit ett antal olika åtgärder för att öka tillgången på kapital och bredda marknadsplatserna. Vidare håller marknadsplatser för aktier i små företag på att utvecklas med stöd från . till vad som anförts avstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A47 (v) i aktuella delar. Enligt näringsutskottets mening fullgör många viktiga funktioner när det gäller växande småföretag, bl.a. utlåningsverksamhet, garantigivning och satsningar på kvinnor. Med en utökad garantiverksamhet inom kan småföretagen tillföras större lånevolymer och därmed bättre utvecklingsmöjligheter utan direkt ökade kostnader för staten. När det gäller behovet av utökade resurser till har utskottet således en annan uppfattning än den som framförs i motion 1997/98:A21 (c). Inte heller anser näringsutskottet att pensionssystemets premiereserv bör användas för att bygga upp regionala fonder. De aktuella yrkandena i motion 1997/98:A21 (c) avstyrks. Beträffande synpunkterna i motion 1997/98:A20 (m) på ALMI:s kontakter med de företag som får lånegarantier utgår näringsutskottet från att ALMI:s rutiner är sådana att garantilånen kan följas upp. Därmed avstyrks motion 1997/98:A20 (m) i denna del. framhåller i motion 1997/98:A21 att företagsklimatet i måste förbättras. Förenklingar i lagar och regler är ett prioriterat område. Ett alltför omfattande regelverk är en av de mest hämmande faktorerna för de mindre företagen. I motion 1997/98:A33 (fp) tas småföretagens betydelse för landsbygden upp. Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstiftning som är illa anpassad till deras verksamhetsformer, anser motionärerna. betonar i motion 1997/98:A22 att det är nödvändigt att förenkla regelverket för företagande. Nya arbetstillfällen på landsbygd och i glesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföretagen. Även i motion 1997/98:A32 (fp, m, c, kd) redovisas behov av förenkling och förbättring av regelverk för företag. Motionärerna beklagar att Småföretagsdelegationens förenklingsförslag inte har kunnat beaktas i den regionalpolitiska propositionen. I motionen föreslås en avregleringsmekanism, bestående av tre steg. I första steget gäller det att begränsa utfärdandet av nya lagar, i det andra att tillskapa rimliga regler och i det tredje handlar det om att avveckla onödiga regler vid årlig kontroll. För att genomföra avregleringsarbetet bör ett avregleringskontor inrättas som stabsfunktion till regeringen. Moderata samlingspartiet framhåller i motion 1997/98:A20 att krånglet måste minimeras för att företagen skall kunna utvecklas. Småföretagsdelegationens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar. Även arbetsrätten bör förenklas. har i tidigare nämnda betänkande 1997/98:NU10 också behandlat motioner om avreglering inom företagsområdet. Där ges en utför lig redovisning av frågan och den utveckling som pågår. Bland annat lämnas uppgifter om Småföretagsdelegationens arbete. hänvisar till detta betänkande. Företrädare i för Moderata samlingspartiet, liberalerna och har avgett en avsiktsförklaring om hur de vill hantera avregleringsfrågorna om de kommer i regeringsställning efter valet . Partierna är överens om att alla regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan . Småföretagsdelegationens förslag i betänkandet Bättre och enklare regler skall genomföras omgående. Bedömningar av det svenska företagsklimatet har gjorts såväl internationellt som av . har redovisat sin senaste bedömning av (Economic Surveys, , 1998). Därvid berörs även vissa frågor om tillväxtpotential och regelförenkling. I sammanfattande bedömning ges ett gott betyg beträffande budgetbalans, låg inflation och låga räntor m.m. Däremot anser att det behövs initiativ för att främja näringsklimatet. Avregleringsprocessen går ganska långsamt fram utom när det är fråga om särskilda branscher, t.ex. telekommunikationer. Effektiviteten hos de stora multinationella företagen skiljer sig markant från de små företagen som uppenbarligen inte kan växa till medelstorlek eller därutöver, säger . Företagandet hämmas bl.a. av skatter och regleringar. Det finns inte separata bestämmelser för små och mellanstora företag, påpekar och efterlyser nya initiativ på området. Vidare har det kanadensiska konsultföretaget undersökt näringsklimatet i 42 städer, varav 27 i och och 15 i fem europeiska länder. , och är de svenska städer som har undersökts. hamnar totalt sett på andra plats efter med rimliga arbetskostnader, låg energikostnad och konkurrenskraftig nivå på företagsbeskattningen. På uppdrag av Närings- och har , som tidigare berörts, gjort en undersökning av näringslivsklimatet i . Därvid har låtit intervjua 242 av de 500 omsättningsmässigt största företagen i om deras syn på näringsklimatet. av företagen anser att näringslivsklimatet förbättrats, tycker att det är oförändrat och säger att det har blivit sämre (Företagsledares syn på näringsklimatet i , B1998:3). Företagsledarna har också fått jämföra förutsättningarna i med andra länder på en rad viktiga områden. av alla företagsledarna ansåg att förhållandena var bäst i . Av företagsledarna i de företag som har mer än hälften av alla anställda utomlands - och som därmed kan antas ha goda förutsättningar att göra direkta jämförelser med andra länder - bedömer att det är bäst utomlands. Undersökningen ägde rum . ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) aviseras att småföretagsperspektivet än mer kommer att sättas i centrum. När Småföretagsdelegationen har lagt sitt slutliga förslag avser regeringen att presentera ett program för regelförenkling innehållande bl.a. ett system för att säkerställa att effektiva konsekvensanalyser görs av hur olika förslag påverkar Vidare aviseras ett generellt direktiv för utredningsväsendet om att småföretagens speciella förutsättningar skall beaktas. I syfte att förbättra villkoren för företagande föreslås i vårpropositionen vissa nya åtgärder, bl.a. på skatteområdet. Enligt näringsutskottets uppfattning är det väsentligt att företagen har stabila spelregler för att kunna planera framtida verksamhet och investeringar. Detta är en central del i ett gott näringsklimat. Den sanering av statsfinanserna som genomförts i samarbete mellan Socialdemokraterna och har skapat förutsättningar för låga räntor och låg inflation. Detta arbete har fått ett gott betyg av . vill också peka på att ett antal av- och omregleringar har genomförts i syfte att skapa konkurrens på olika marknader i - bl.a. i fråga om inrikesflyget, postdistributionen och teleområdet. För de mera perifera regionerna har förändringarna i vissa fall lett till försämringar i tillgängligheten av kommersiell och offentlig service, medan mer centrala regioner ofta kunnat dra nytta av den ökade konkurrensen i form av ökad valfrihet och lägre priser. har noterat att regeringen har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att säkerställa att tillämpningen av konkurrensreglerna inte förhindrar sådan samverkan mellan småföretag som kan vara av nytta för konsumenterna och samhällsekonomin. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag . Småföretagsdelegationens förslag angående regelförenkling bereds av regeringen. ser positivt på att regeringen prövar möjligheterna att förenkla reglerna och minska regelmängden för företagen. De små företagens förutsättningar att hålla sig informerade om regelverk på många olika områden måste beaktas. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker näringsutskottet motionerna 1997/98:A21 (c), 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A33 (fp) i berörda delar samt motion 1997/98:A32 (fp, m, c, kd). Resurscentrum i samband med kvinnors företagande kräver i motion 1997/98:A21 att mer måste satsas på kvinnors företagande, bl.a. på kvinnliga resurscentrum. Centrum på länsnivå bör enligt motionärerna permanentas och vidareutvecklas. Det nationella centrumet bör vara en offensiv och viktig aktör gentemot myndigheter och organisationer. Detta centrum, som ligger inom , bör också permanentas som dess självständighet bör garanteras, anser motionärerna. I motion 1997/98:A47 (v) anförs att är huvudman för regionala resurscentrum och därför bör ansvara för basverksamheten. Kommunerna bör på motsvarande sätt vara huvudmän för lokala resurscentrum. anser att per län bör avsättas för regionala Motionärerna föreslår vidare att det nationella resurscentrumet garanteras en långsiktig finansiering. Det är rimligt, sägs det i motionen, att anslås för att garantera att kvinnor åtminstone får en viss del av de regionalpolitiska medlen. begär i motion 1997/98:A54 att regionala resurscentrum ges bättre ekonomiska förutsättningar. För att nå framgång bör det också finnas en samordnande organisation på central nivå. Även länens lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) bör enligt motionärerna stärkas. Enligt vad som anförs i motion 1997/98:A38 (s) är det viktigt med en samordning av de insatser som riktas mot kvinnor, speciellt resurscentranätverket och verksamheten med kvinnliga affärsrådgivare. Tydligare rollfördelning och klarare riktlinjer för aktörer på lokal, regional och central nivå efterfrågas. Moderata samlingspartiet ställer sig i motion 1997/98:A20 avvisande till fortsatta satsningar på ett nationellt resurscentrum för kvinnor. Enligt motionärerna visar erfarenheten att effekterna av projekten ofta är tämligen ytliga och kortvariga. Något yrkande framställs emellertid inte i frågan. I motionen sägs vidare att det är en självklarhet att kvinnors kompetens tas tillvara i samhället och att människors insatser värderas lika oavsett kön. Därför delas inte regeringens bedömning att det även i fortsättningen krävs särskilda insatser för kvinnor inom regionalpolitiken. Enligt regleringsbrev för utgiftsområde 19, Regional utjämning och utveckling, får disponera högst till förvaltningskostnader för nationellt resurscentrum för kvinnor. Vidare skall avsätta lägst till projekt för regionala och lokala resurscentrum för kvinnor. Medlen skall användas till att stödja tillväxtorienterat utvecklingsarbete med inriktning på näringsliv och sysselsättning. En förutsättning är att det finns medfinansiering från länsstyrelserna m.fl. med . Beträffande lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU), som finns i varje län, utökas stödet till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen med till ett anslag på (inom utgiftsområde 24, Näringsliv). Uppgifter om kvinnors företagande och de olika insatser som görs på detta område har lämnats i betänkande 1997/98:NU10, till vilket hänvisas. Det kan nämnas att näringsminister svarade på fråga (1997/98:560) om kvinnligt företagande av (). I sitt svar berörde näringsministern bl.a. uppdrag att stödja uppbyggnaden av lokala och regionala resurscentrum för kvinnor. Stöd till projekt skall användas för tillväxtinriktat utvecklingsarbete med inriktning på näringsliv och sysselsättning, framhöll statsrådet och betonade att häri ingår kvinnors företagande som en naturlig del. Enligt näringsutskottets mening måste den nya regionala näringspolitiken - liksom regionalpolitiken - uppmärksamma kvinnors företagande. I propositionen nämns två insatser som framför allt riktar sig till kvinnor, nämligen resurscentranätverket och verksamheten med kvinnliga affärsrådgivare. bör enligt regeringens uppfattning arbeta för att finna lösningar som gör att dessa båda insatser i större utsträckning än samordnas. Enligt vad som sägs i propositionen har verksamheten med resurscentrum för kvinnor gett goda resultat. För lokala och regionala resurscentrum tillförs under innevarande budgetår nya väsentliga resurser. instämmer i regeringens bedömning att särskilda insatser bör göras under ännu en period. Med hänsyn till att det är fråga om en försöksverksamhet med nationellt resurscentrum förutsätter näringsutskottet att verksamheten utvärderas därefter. Verksamhetsformer och resultat vid lokala och regionala resurscentrum bör också redovisas. Med det anförda avstyrker näringsutskottet de aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A21 (c), 1997/98:A47 (v), 1997/98:A54 (mp) och 1997/98:A38 (s). Enligt partimotion 1997/98:A21 (c) ger turismen nya möjligheter för landsbygden. Bristen på samordning mellan olika aktörer och myndigheter är dock ett stort hinder, anförs det i motionen. Vidare behöver små företag mer kunskaper om bl.a. marknadsföring. Enligt motionärerna bör utbildning och forskning på turismområdet ske i dialog med de mindre företagen. framhåller i motion 1997/98:A22 att den småskaliga landsbygdsturismen inte har dragit någon större nytta av det regionalpolitiska stödet. Bondgårdsturism, sameturism osv. är goda exempel som bör utvecklas. Detta bör lyftas upp på ett nationellt plan till ett programarbete som ger bygdeturismen en profil. För att landsbygdsturismen skall utvecklas krävs en målmedveten samordning mellan de olika intressenterna. Målsättningen bör enligt motionärerna vara att skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållig näring. Även Moderata samlingspartiet och tar i sina partimotioner 1997/98:A20 respektive 1997/98:A54 upp turismens betydelse, dock utan att framställa några yrkanden. I den förstnämnda motionen framhålls att turismen är en av de branscher som skulle kunna förbättra sysselsättningssituationen i många av de mest utsatta regionerna och att det först har lagts ett mera näringsmässigt perspektiv på turismen. Enligt är turismen världens största och mest expansiva näring. Dock får inte en ökad turism innebära att natur- och kulturvärden exploateras ovarsamt, påpekas det. Beträffande tidigare riksdagsbeslut om medel och inriktning samt olika pågående insatser avseende turismen hänvisas till betänkande 1997/98:NU10. Vidare kan nämnas att näringsminister besvarade en interpellation (1997/98:133) av () om turistsatsningen i glesbygd. Det finns ingen bransch som staten har så stort engagemang i som turistnäringen, framhöll näringsministern. Förutom regionalpolitiska och andra insatser hänvisade näringsministern till att tillsammans med EG tagit fram ett femårigt program på i EG:s strukturfondsprogram för turismen. Enligt näringsministerns uppfattning bör besluten fattas ute i länen när det gäller det regionalpolitiska länsanslaget och i beslutsgrupperna när det gäller strukturfondsprogrammen. Han skulle dock vilja se ett starkare engagemang också från branschen. Denna har enligt näringsministern inte svarat upp mot det avtal som finns mellan staten och branschens företrädare. Han pekade vidare på extra engångssatsningar i marknadsföring - - samt på mycket stora satsningar på forskning och utveckling inom området. Det kan nämnas att har utarbetat ett handlingsprogram för småskalig landsbygdsturism med rubriken näring med en hållbar utveckling (). I programmet föreslås bl.a. framtagande av guideutbildningsprogram som är anpassade för landsbygdsturismen. har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller turistnäringens betydelse för regionerna, inte minst i glesbygden. Turismen har en stor sysselsättningspotential i glesbygds- och landsbygdsområden och spelar en viktig roll i arbetet med att stärka den regionala utvecklingen. Ett näringsmässigt perspektiv på turismen kan främja näringen, men det får inte stå i strid med en ekologiskt hållbar utveckling. har alla möjligheter att utvecklas som turistland. För att främja den småskaliga landsbygdsturismen anser näringsutskottet i likhet med regeringen att utbildning av lokala resurspersoner och lokala turistguider för upplevelseturism i gles- och landsbygden är en viktig insats. Särskilda utbildningsplaner finns framtagna, varav en är anpassad för den samiska ursprungsbefolkningen, redovisas det i propositionen. ser positivt på regeringens avsikt att till en kostnad om på försök inrätta sådana utbildningar inom regionalpolitiskt prioriterade områden.