yttr · GL05SKU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — De skattesatser som tillämpas enligt regeringens förord-ning (1997:761) om fastställande av omräknade belopp för alkohol-skatt bör föras in i lagen så att de gäller även efter det att reglerna om indexering har slopats. En del av lagförslagen i propositionen gäller lagrum som också berörs i andra propositioner som behandlas i skatteutskottet och socialförsäk-rings-utskottet. Lagförslagen bör samordnas i dessa delar. Utgiftsområde 3 omfattar , skattemyndigheterna och . uppgår de totala utgifterna inom utgiftsområdet till ca , varav ca till skatteförvaltningen. Beträffande skatteförvaltningen anförs i propositionen (s. 100) att de prio-riterade uppgifterna är att fortsätta uppbyggnaden av skattemyndigheternas skattebrottsenheter och att slutföra omorganisationen inom ramen för den nya regionindelningen. måste kontrollverksamheten värnas och utvecklas med sikte på en förbättring av den preventiva effekten. Beträffande bekämpningen av bedrägerier inom alkohol- och tobaksområ-det och de ökade beslagen av narkotika hänvisar regeringen till förslagen i proposition 1997/98:100 om en ny kontrollverksamhet inom Tullen. att Tullen skall få bättre möjligheter att kontrollera underlaget för punktskatter avseende alkohol, tobak och mineraloljor i den EU-interna trafiken. - Resultatet av den översyn som pågår beträffande anslaget till (SOU 1998:18) kommer att redovisas i budget-pro-po-si-tio-nen för . Under förutsättning att godkänner proposition 100 föreslår regeringen att utgiftsområdet tillförs ytterligare . I flera motioner yrkas att utgiftsområdet tillförs ytterligare medel för kontrollåtgärder. Motionerna Fi18 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 3, Fi19 av m.fl. (fp) yrkandena 2-4, Fi20 av m.fl. (v) yrkandena 2-4, Fi21 av m.fl. (mp) yrkandena 42 och 43 och Fi22 av m.fl. (kd) yrkandena 2-4 innehåller krav på ytterligare för sådana ändamål. Som framgår av redogörelsen i propositionen pågår en om-organisation inom såväl skattemyndigheterna som . Syftet är fram-för allt att förbättra kontrollverksamheten och ingripandena mot skattebrott genom en effektivare organisation och andra förstärkningar. Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa detta arbete noga och beakta erfarenhe-terna i samband med den närmare avvägningen av anslagsfrågorna i budget-pro-po-si-tio-nen för . Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det är angeläget att åstadkomma väsentliga förbättringar. Vad utskottet anfört innebär dock att det saknas skäl att räkna upp anslagen utöver vad regeringen nu föreslagit. Utskottet behandlar regeringens förslag i proposition 100 om en förbättrad punktskattekontroll i sitt betänkande 1997/98:SkU28. Under förutsättning att i huvudsak godtar detta förslag tillstyrker utskottet det förslag som regeringen nu lägger fram i anslagsfrågorna på utgiftsområde 3 och avstyrker motionerna i dessa delar. Motsvarande frågor behandlar utskottet i sitt yttrande 1997/98:SkU5y angående tilläggsanslag. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitikens inriktning (m) (), (), () och () anför: Från Moderata samlingspartiets sida riktas en skarp kritik mot Socialdemo-kraternas förlamande skattehöjningar. Skatteskärpningarna upp-går i snitt till nästan per hushåll och urholkar den grund-läggande sociala tryggheten att kunna leva på sin lön. Det höga skattetrycket motverkar också möjligheterna för vårt näringsliv att utvecklas. Den eko-nomiska politiken måste läggas om helt för att skapa förutsättningar för snabb tillväxt, en kraftig ökning av antalet nya arbetstillfällen, en god real-löneutveck-ling och minskat bidragsberoende. Vi Moderater vill främja nyföretagande och ge dagens företag, små som stora, möjlighet att växa i . Det program som läggs fram i motion Fi17 av m.fl. (m) innebär därför sänkt skatt på företagande och arbete, sänkta kommunal-skatter, förvärvsavdrag och särskilda skattelättnader för hushållstjänster. Att arbeta lönar sig enligt vårt förslag, och vi skapar en god grund för tillväxt och nya arbetstillfällen, inte minst inom den privata tjänstesektorn. Att avveckla regeringens skärpningar av marginalskatterna är viktigt av många skäl, inte minst för att man skall kunna leva på sin lön. Vi bör få en situation som innebär att den som är i behov av bidrag inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag. Skattereformens mål var en marginalskatt på för den helt övervägande delen av inkomst-tagarna och högst för övriga. Detta mål måste uppfyllas. I motionen föreslås därför ett förvärvsavdrag på av inkomsten upp till 7,5 basbelopp och en statligt finansierad kommunalskattesänkning på . Åtgärderna innebär att vi snabbt kan närma oss detta mål. Vi föreslår också att grundavdraget höjs till och ett extra grundavdrag på för varje barn vid den kommunala beskattningen. Regeringens förslag till nya skatteskärpningar för en stor del av dem som betalar statlig inkomstskatt avvisas. Bostadsbeskattningen bör ändras omgående för att avhjälpa den svåra situation som uppkommit för många på grund av kraftigt stegrade taxerings-värden och en höjning av skattesatsen för fastighetsskatten som Socialdemo-kraterna genomdrivit med hjälp av . Fastighetsskatten bör avvecklas och ersättas av en schablonintäkt. bör skatten sänkas till och därefter sänkas ned till nivån . Orimliga regionala skillnader bör lindras genom att ta upp endast hälften av markvärdet till beskattning och genom ett tak för markvärdet. För näringslivet måste vi skapa en helt annan situation än . För att få en positiv utveckling framför allt för små och medelstora företag måste dubbel-beskattningen av riskkapital avskaffas och förmögenhetsskatten avvecklas med början 1998. Även skatten på kapitalinkomster bör sänkas. En annan viktig åtgärd är att avskaffa stoppreglerna för fåmansbolagen. En företagare som har tagit upp en marknadsmässig lön bör kunna beskattas för resten av avkastningen från företaget såsom utdelning. Även annat krångel och onödig byråkrati bör avvecklas skyndsamt i syfte att så långt som möjligt förenkla för nya företag att komma fram och utvecklas. Det är också viktigt att reglerna här i landet utformas på ett sätt som innebär att svenska företag inte diskrimineras. bör energibeskattningen för jordbruken i ändras till vad som gäller för industrin i övrigt och för jordbruken i våra grannländer. är det enda land som går emot EU:s rekommendation om skatte-sänkningar för att begränsa arbetslösheten. Enligt vår uppfattning bör sänka skattetrycket väsentligt och även internationellt verka för att skatterna på arbete sänks. bör lämna en bindande handlingsplan till EU om åtgärder i denna riktning. Riktlinjerna i motion Fi17 innehåller även andra förslag till förbättringar i många hänseenden. Förslagen utvecklas också i motionerna Fi50 av m.fl. (m), Fi24 av och (), Fi48 av m.fl. (m) och Fi25 av m.fl. (m,fp,kd). Beträffande detaljutformningen hänvisar vi till sammanställningarna i motion Fi17 och till den redogörelse som lämnas i utskottets yttrande. De föreslagna skatte-sänkningarna uppgår till , och åtgärderna är fullt finansierade. Förslagen skapar förutsättningar för en ökad tillväxt som kan ge möjlighet att successivt sänka skatteuttaget med ytterligare . Med det anförda tillstyrker vi de aktuella riktlinjerna i dessa motioner och avstyrker propositionen i motsvarande del. Skattepolitikens inriktning (c) () anför: I motion Fi18 av m.fl. (c) redovisas ekono-miska politik och alternativ till regeringens ekonomiska vårproposition. har tagit ett stort ansvar för att få ekonomi på fötter. Räntorna är nu låga, inflationen stabilt låg och statens finanser har förbättrats kraftigt. Det saneringsprogram som har genomförts har inneburit stora påfrestningar för alla, och de analyser som redovisas i propositionen visar att bördorna på det hela taget har fördelats på ett rättvist sätt. Saneringen av statsfinanserna har dock i viss utsträckning lett till särskilda påfrestningar för personer i utsatta situationer och med låga eller måttliga inkomster. delar regeringens uppfattning att man nu bör styra över ökade resurser till skolan, sjukvården och omsorgen om barn och gamla och att ytterligare tillskott behövs även inom andra prioriterade områden. Skattesänkningar som äventyrar dessa verksamheter kan inte accepteras, och de åtgärder som kan komma i fråga måste ligga inom ramen för de mål som gäller för de offentliga finanserna. Det utrymme som står till buds på skatteområdet bör reserveras för sänkta skatter på arbete, boende och företagande. På så sätt kan bättre förutsättningar skapas för fler jobb, ökad trygghet och en bättre fördelning. De riktlinjer för skattepolitiken som läggs fram i motionen innefattar kon-kreta åtgärder för att sänka skatten på arbete. I motionen föreslås bl.a. att skatten för låg- och medelinkomsttagare sänks. Grundavdraget höjs för alla som tjänar under 7,5 basbelopp, dvs. ca 270 000 i årsinkomst. Åtgärden bör utformas så att de största skattesänkningarna uppgår till i inkomstlägen strax under 150 000 i årsinkomst. Det är också angeläget att skatten på boendet sänks, eftersom höjningen av skatteuttaget till i kombination med höjda taxeringsvärden slagit alltför hårt mot många, sär-skilt för dem som är bosatta i attraktiva områden. Som ett första steg föreslås att fastighets-skatten sätts ned till fr.o.m. och att särskilda åtgärder vidtas för att begränsa beskattningen för dem som är bosatta exempelvis i områden som är attraktiva för fritidsbebyggelse och har drabbats särskilt hårt av höjda taxeringsvärden. föreslås att förmö-genhetsskatten fasas ut ur skattesystemet i tre steg . I motionen framhålls att det behövs fler företag och företagare för att skapa tillväxt och välstånd. Att förbättra villkoren för företagande är nöd-vändigt för att sätta i arbete. Skattesänkningar på arbete och företa-gande måste genomföras och förenklingar av företagens regelverk måste komma till stånd. tillstyrker regeringens förslag till sänkt skatt på företagande men vill ha fler förbättringar för fåmansföretagen. avsätter för skattesänk-ningar för småföretagen och kommer senare att ange närmare hur dessa skall utformas. Förslagen finansieras delvis genom höjda energi- och miljöskatter. För att skapa fler arbeten måste arbets-givar-avgifterna sänkas, särskilt för de mindre företagen. föreslår också en försöksverksamhet med skatteavdrag för hushållsnära tjänster och ett system med hemservicecheckar för pensionärer i syfte bl.a. att underlätta en expansion inom denna del av tjänstesektorn. Situationen för de mindre företagen bör främjas även genom andra åtgärder. Så t.ex. bör svenskt jordbruk få konkurrensvillkor som är likvärdiga med vad som gäller i konkurrentländerna inom EU. Skatten på el bör därför avskaffas för jordbruket och skatten på eldningsolja sänkas till samma nivåer som gäller för industrin. Yrkesfiskarna i måste också få ett särskilt skatteavdrag enligt en dansk modell som har godkänts av . På miljöområdet leder de ökande utsläppen av kväveoxid till att Center-partiet föreslår en kväveoxidskatt med per kg för pannor i energipro-duktionen. Vidare bör produktionsskatten på el från kärnkraft höjas med per kWh som ett led i åtgärder för att utkräva ansvar för kostnader som är förknippade med kärn-kraf-ten. anser också att en skattefrihet för biobaserade drivmedel bör eftersträvas och att investe-ringar i anlägg-ningar för värme- och kraftvärmeproduktion med förnybara energikällor är en viktig del i omställ-ningen av energisystemet. Utvecklingen på detta område bör följas noga, och vid behov bör ett direktavdrag för sådana inves-teringar genomföras i enlighet med intentionerna ekonomiska vårproposition. Bland förslagen i motionen ingår också att miljöskatten på inrikes flyg återinförs. förslag till riktlinjer specificeras närmare i en särskild sammanställning i motionen och beskrivs i huvuddrag också i utskottets yttrande. Jag återkommer till tobaksskatten och till vissa anslagsfrågor under sär-skilda rubriker nedan. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall till riktlinjerna i motion Fi18 såvitt gäller skattefrågor (yrkandena 1 i denna del, 4, 5, 7-17 och 21. Skattepolitikens inriktning (fp) () anför: riktlinjer för beskattningen - motion Fi19 av m.fl. (fp) yrkandena 6-8 och 24 - innebär skattesänkningar på 1999 för att skapa förutsättningar för fler reguljära jobb i näringslivet. Skatterna på arbete måste sänkas om skall ha en chans att häva massarbetslösheten. Som framhålls i motionen är det nödvändigt att hundratusentals nya jobb tillkommer under nästa mandatperiod. För att det skall bli möjligt krävs en strategi för jobb genom företagande. Om skall bli ett attraktivt land att investera i, om företagare skall finna det lönsamt att expandera, om den stora potentialen av egenföretagare i skall tas till vara - då krävs en ny ekonomisk politik som bygger på insikt och förståelse för de motiv som driver människor och företag att utvecklas. Vi föreslår därför att skatter som är skadliga för arbete, företagande, sparande och investeringar sänks. En reformerad, enklare och lägre skatt införs för fåmansföretag, dubbelbeskatt-ningen av aktier och andelar i aktiefonder avskaffas och avdraget för pen-sions-sparande höjs. Bland kraven ingår att onödigt krångel och byråkrati slopas och att skatter inte skall behöva betalas före förfallodagen. Tjänstesektorn släpps loss genom skattelättnader och förenk-lingar, och det skall bli lättare att starta och driva företag. För att skapa förutsättningar för fler riktiga jobb föreslår vi att arbetsgivar-avgifterna i privat tjänsteproduktion sänks med 1999, och . vill vi genomföra särskilda åtgärder mot svartjobb och bidragsfusk. Ett steg i den riktningen är skattelättnader för s.k. hushållsnära tjänster. föreslår tillsammans med och Krist-demokraterna att det vita priset på exempelvis städning, fönsterputsning och trädgårdsarbete halveras direkt genom en skattereduktion av arbetskostnaden, högst med . anser också att skattereformen skall fullföljas och häv-dar principen om "hälften kvar". Den nya värnskatt som regeringen föreslår avvisas alltså. Riktlinjerna innebär också att fastighetsskatten sänks med 0,2 procent-enheter för både småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus. För särskilt utsatta områden med snabb stegring av taxeringsvärdena, t.ex. på grund av köpstarka sommar-gäster, bör skatten mildras särskilt. För att stödja de s.k. krisårgångarna bör införandet av fastighetsskatt för dessa årgångar skjutas upp. Bland åtgärderna ingår också att fribeloppet för förmögenhetsskatt höjs från till så att de flesta med ett normalt småhus slipper förmögen-hetsskatt. Sam-beskattningen av förmögenhet bör slopas, bl.a. av jämställd-hetsskäl. vill även återföra förmögen-hetsvärde-ringen av aktier till av marknads-värdet. bör förmögen-hetsskatten vara helt avskaffad. - Även i motion Fi28 av () föreslås lättnader i fastighetsskatten och förmögenhets-skatten för normalvillor med denna inriktning. Nivån på tobaksskatten bör enligt behållas av folkhälsoskäl. Även indexeringen av tobaksskatten och av skatten på alkohol bör behållas. Jag återkommer till detta under en särskild rubrik nedan. Enligt min uppfattning bör ansluta sig till de angivna riktlin-jerna. Jag tillstyrker alltså motionerna Fi19 och Fi28 i aktuella delar. Skattepolitikens inriktning (v) () anför: Motion Fi20 av m.fl. (v) yrkandena 9, 12-15 och 25 och 42 syftar bl.a. till en rättvis skatte- och fördelningspolitik och en bättre miljöpolitik. Enligt motionen har klassklyftorna ökat i . Budgetsane-ringens tyngsta bördor har fått bäras av dem med lägst inkomst, och hög-inkomsttagarna är 1990-talets vinnare. avvisar kraven på stora och omfattande skattesänkningar som hotar den gemensamma välfärden. Om utrymme finns för ett sänkt skatteuttag måste detta läggas ut så att det i främsta rummet gynnar de ekonomiskt sämst ställda. Regeringens förslag att ta bort värnskatten i löneläget kan enligt motionen inte anses som en fördelnings-politiskt riktig politik. Vänster-partiet föreslår att värnskatten ligger kvar och att ett nytt skikt på i statlig inkomstskatt införs för inkomster , beskattningsbar årsinkomst. För att öka konsumtionsförmågan för hushållen föreslås att den allmänna pensions-avgiften sänks från till . Pensionsreformen bör finansieras genom en statsskatt. Orättvisorna mellan de olika boendeformerna, där hyresrätten drabbats värst, skall enligt regeringen lösas genom en utredning om fastighetsskatten. motsätter sig inte denna utredning men anser att regeringen visar uppenbara brister i förståelsen av bakgrunden till orättvisorna. Utred-ningen bör inte begränsas till en översyn av enbart fastighetsskatten utan bör även omfatta en översyn av skattereformen, räntebidragen och bostadsbidra-gen. Högre boendekostnader framför allt i hyresrätten måste stoppas. Att lindra nedtrapp-ningen av räntebidragen för de s.k. krisårgångarna är bra men otillräckligt. Infasningen av dessa årgångar i fastighetsskattesystemet bör stoppas tills vidare. Beskattningen av förmånsbilar bör återställas av fördelningspolitiska skäl och som ett inslag i en grön skatteväxling som gynnar miljön. För att klara målet om halverade CO2-utsläpp bör bensinskatten höjas och skatten på bilismen differentieras så att den rörliga kostnaden ökar. Högre skatter och avgifter bör införas på bilismen i storstäderna där det finns effek-tiva alternativa transportmedel. bör en grön skatteväx-ling genomföras med ökad skatt på energi och miljö-störande verksamheter och med skattesänkningar på arbete enligt för-slag. En åtgärd i denna riktning är att införa en konsumtionsskatt på el även för industrin, med särskilda lättnader för elintensiva företag. Enligt utländska bedömare är företagsklimatet i i huvudsak gott. Trots detta har det pågått en omfattande och omoralisk skatteplanering i de stora företagen. Det är med viss förvåning som konstaterar detta. I motionen anförs att vi kunde ha haft en betydligt enklare skatte-lagstift-ning och en beskattning som i större utsträckning gynnar en ökad sysselsätt-ning om samtliga aktörer hade agerat på ett moraliskt riktigt sätt. Den bristande moralen hos de stora företagen äventyrar enligt uppfattning en översyn av stoppreglerna för de mindre och medelstora före-tagen. föreslår ett stöd för mindre företag i form av skattesänk-ningar inom privat tjänstesektor och i form av sänkt restaurang-moms. För arbetsgivare med högst tio anställda slopas inträdet i sjukförsäkringen. För jordbruken bör effekten av dieselskatten elimineras genom ett restitutionsförfarande. bör elskatten bli densamma som för industrin. höjd bolagsskatt från till för att komma i nivå med övriga en bolagsvärnskatt på vinster begränsning av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna begränsning av lättnaderna av dubbelbeskattningen slopad avdragsrätt för organisationskostnader. Bland förslagen i övrigt ingår en enhetlig kulturmoms och att momsen på böcker sänks till . För att uppmuntra större investeringar i kunskap och undvika utslagning av medelålders och äldre arbetskraft föreslås att skatte-befriade framtidsfonder skall inrättas för investeringar i höjd kunskapsnivå och bättre arbetsorganisation. Skattepolitikens inriktning (mp) () anför: Motion Fi21 av m.fl. (mp) innehåller krav på en radi-kal omläggning av skattepolitiken (yrkandena 1 såvitt avser skattefrågor, 8, 10-12, 14, 16-23, 25, 26, 30 och 33). anser att behöver en grön ekonomisk politik som rättar till de grundläggande strukturella felen i svensk ekonomi. måste den ekonomiska poli-tiken läggas om med en grön skattereform, förkortad generell arbetstid och bättre villkor för små och medelstora företag. En skatteväxling bör genomfö-ras inom ramen för det totala skatteuttaget med lägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning. Höjningen av energi- och miljörelaterade skatter bör ske successivt för att ge företag och hushåll möj-lighet att planera för en smidig anpassning och bör omfatta ca . De aktuella förslagen grundar sig bl.a. på uppfatt-ningen att budgetsaneringen medfört en ej acceptabel förstärkning av inkomst-skillnaderna. I motionen föreslås därför en rad omfördelningar till dem som har små inkomster och till utsatta grupper. Skatten på arbete sänks med 1999, 2000 och 2001 jämfört med regeringens förslag. Skattesänkningarna finansieras med höjda skatter på energi och miljö-skadliga utsläpp och genom lägre kostnader för arbetslöshet. Sänkningen av skatten på arbete för hushållen bör ha en tyngdpunkt på låg- och mellanlönegrupper, bl.a. för att underlätta en arbetstidsförkortning. Egenavgifterna sänks och skall avskaffas helt. För inkomsttagare i måttliga lönelägen höjs grundavdragen med som högst . På inkomster som överstiger taket för egenavgifterna blir den statliga inkomstskatten fortfarande , men föreslås att gränsen för statlig skatt höjs med ett belopp som motsvarar den uteblivna höjningen 1997. Gränsen för resekostnader sänks så att avdrag medges för belopp , och ändras avdraget till en skattereduktion. Skatten på bilförmån höjs så att intäkterna återställs till nivån före sänkningen 1997. föreslår också att arbetsgivaravgifterna sänks gradvis under till av löne-summan. innebär förslag att inkomstskatten sänks med med tyngdpunkt på lägre inkomster och att inkomstskatten för höginkomsttagare höjs med . Höjningen av fastighetsskatten på bostäder har, i kombination med höjda taxeringsvärden, inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. anser därför att skattesatsen, inom ramen för en skatteväxling, bör återställas till den tidigare nivån . bör den statliga fastighetsskatten på boende i sin nuvarande form avskaffas helt. Situationen för de s.k. krisårgångarna bör underlättas genom att skjuta upp infasningen i fastighetsbeskattningen i avvaktan på resultatet av den utred-ning som påbörjats om den framtida fastighetsskatten. Bland förslag ingår att bolagsskatten höjs till för att bekosta ett slopande av sambeskattningen av förmögenheter och att avdraget för representation avskaffas. Regeringens förslag att sänka tobaksskatten avstyrks. Skattepolitikens inriktning (kd) () anför: I motion Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 5 krävs en genomgripande omläggning av skattepolitiken. Enligt motionen har regeringen genom utom-ordentligt omfattande skattehöjningar pressat många hushålls ekonomier över den gräns där de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag. Även andra åtgärder som regeringen vidtagit har varit förödande för enskilda människor och ett uttryck för en okänslighet för människors faktiska situa-tion. Som exempel nämner motionärerna besparingar på änkepensionerna och bostadsbidragen och försämringar för ålders-pensionärer. I motionen framhålls att skattetrycket måste sänkas också för att skall kunna behålla en position bland världens ledande industrinationer. Regeringens propåer om särskilda och gynnsamma skattevillkor för utländska experter visar i all sin absurditet det omöjliga i att har ett väsentligt högre skattetryck än omvärlden. Enligt är det angeläget att fler skall klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekono-min att gå ihop. I motionen föreslås därför att grundavdraget i den kommu-nala beskatt-ningen höjs med så att den disponibla inkomsten i genomsnitt ökar med ca eller ca . Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär bl.a. att man kan tjäna skattefritt jämfört med . Vidare sänks avdragsgränsen för resor till och från jobbet så att mer än blir avdragsgillt. Värnskatten avskaffas helt och förslaget att skärpa marginalskatten avvisas. Tobaksskatten bör behållas på nuvarande nivå. Väsentliga skattesänkningar för alla uppnås även genom att sänka skatten på bostäder. föreslår att fastighetsskatten i ett första steg sänks till och att den endast beräknas på en tredjedel av det markvärde som överstiger .