yttr · GL05KU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda tillfälle att avge yttrande över proposition 1996/97:155 om enhetlig registerlagstiftning på socialförsäkringsområdet, m.m. jämte följdmotioner såvitt avser förslaget till socialförsäkringsregisterlag. begränsar sitt yttrande till de frågor som berör utskottets ansvarsområde. Vad gäller motionerna behandlar utskottets yttrande motionerna 1996/97:Sf41 yrkande 1 samt 1996/97:Sf42 i dess helhet. I propositionen föreslås bl.a. att de båda nuvarande lagarna om personregister för socialförsäkringsadministrationen - lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna och lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister - ersätts av en ny socialförsäkringsregisterlag. Lagen omfattar också register som behövs för administrationen av ärenden om tandvårdsersättning. Inom ramarna för de ändamål som anges i lagen föreslås att de allmänna försäkringskassorna och () själva skall få avgöra vilka socialförsäkringsregister som behövs för verksamheten. Regeringens befattning med registerlagstiftningen minskar därmed. Regeringen föreslår att det i den nya lagen anges de grundläggande allmänna bestämmelser för personregistren som behövs från integritetssynpunkt. De ändamål för vilka socialförsäkringsregister får föras anges i lagen. Som huvudregel föreslås gälla att integritetskänsliga uppgifter inte får registreras. Undantag från förbudet att registrera integritetskänsliga uppgifter bör dock enligt regeringen medges i viss omfattning. I propositionen föreslås också att försäkringskassorna och RFV får möjlighet att använda sig av s.k. elektroniska akter vid ärendehandläggningen. Enligt regeringen bör sambearbetning mellan socialförsäkringsregister få ske. Direkt åtkomst till ett socialförsäkringsregister föreslås i princip bara den registeransvarige ha. Regeringen föreslår därutöver att lagen till skydd för den enskildes personliga integritet skall innehålla bestämmelser om sökbegrepp, utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehandling, gallring och informationsskyldighet. Socialförsäkringsregisterlagen föreslås träda i kraft . Ärendet och dess beredning Huvuddelen av det offentliga ekonomiska trygghetssystemet i form av socialförsäkringsförmåner, inklusive bidrag av olika former, administreras av () och de allmänna försäkringskassorna. Hos försäkringskassorna finns ett ADB-stöd för handläggningen, som främst används för utbetalningsfunktionen. ADB-systemen inom socialförsäkringsadministrationen omfattar ett flertal personregister i den mening som avses i datalagen (1973:289). För förande av lokala ADB-register för väsentligen sjukpenning- och rehabiliteringsärenden gäller lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (SjfrL). Det pågår arbete med att tillskapa lokala rehabiliteringsregister. Vidare gäller för försäkringskassornas registerhantering lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL). Denna lag gäller i princip för de ärenden inom socialförsäkringsområdet som inte omfattas av SjfrL. Enligt SofrL får ett socialförsäkringsregister föras endast om regeringen genom en förordning har beslutat att inrätta registret. Fyra sådana register har inrättats. Flertalet av de personregister som används inom socialförsäkringsadministrationen förs ännu på grundval av tidigare meddelade tillstånd av Datainspektionen och de övergångsbestämmelser som medger att de ännu får användas. Under arbetet med att bygga upp de lokala sjukförsäkringsregistren och under förberedelserna med att ta fram underlag till de förordningar om inrättandet av övriga register som behövs har RFV pekat på vissa tillämpningsproblem och effektivitetsförluster som har sin grund i att SjfrL och SofrL inte är kongruenta. Mot denna bakgrund aviserade regeringen i proposition 1995/96:128 Följdändringar till reformen om tvåpartsprocess vid de allmänna förvaltningsdomstolarna samt vissa registerfrågor inom socialförsäkringsadministrationen en översyn av vissa bestämmelser i främst SjfrL och uttalade att det i samband med en sådan översyn finns anledning att överväga en sammanslagning av de båda registerlagarna. I enlighet med vad som uttalades i proposition 1995/96:128 har det gjorts en översyn av registerlagstiftningen inom socialförsäkringsområdet. har redovisat denna översyn i departementspromemorian Översyn av registerlagarna inom socialförsäkringsadministrationen, Ds 1996:70. Promemorian har remissbehandlats. Nuvarande registerreglering inom socialförsäkringsområdet Datalagen (1973:289) innehåller de allmänna bestämmelser som reglerar inrättande och förande av personregister. Med personregister avses register, förteckning och andra anteckningar som förs med hjälp av automatisk databehandling (ADB) och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften (1 §). Personregister får endast inrättas av den som fått licens av Datainspektionen (2 §). För vissa register kan därutöver krävas särskilt tillstånd av Datainspektionen. Registren står under tillsyn av Datainspektionen, som också har rätt att meddela föreskrifter i vissa avseenden för de enskilda registren. Undantagna från tillståndsplikt är s.k. statsmaktsregister, dvs. register vars inrättande beslutas av eller regeringen (2 a §). Även statsmaktsregister står under Datainspektionens tillsyn. Datainspektionen har generell rätt att meddela föreskrifter även för denna typ av register i den mån eller regeringen inte lämnat föreskrifter i samma hänseende. I samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1990/91:60 om offentlighet, integritet och ADB betonades vikten av författningsreglering vid registrering av känsliga personuppgifter (bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160). I enlighet med denna målsättning har inom socialförsäkringsområdet tillkommit lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister (SjfrL) och lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL). För registerhanteringen gäller därutöver vissa av regeringen beslutade förordningar. EG-direktivet om personuppgifter och förslag till persondatalag och rådet har antagit direktivet 95/46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. Direktivet gäller för behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg oavsett om uppgifterna ingår i ett register eller inte. Med personuppgift menas varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. Begreppet behandling av personuppgifter omfattar varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande person-uppgifter. För att behandling av personuppgifter skall kunna tillåtas ställs vissa förutsättningar upp. Behandlingen är tillåten om den registrerade otvetydigt har lämnat sitt samtycke. Behandling är tillåten även i vissa andra fall än när samtycke föreligger. Ett sådant fall är behandling i samband med myndighetsutövning. Det anges att behandling av personuppgifter är tillåten om den är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift som antingen är av allmänt intresse eller är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige eller den tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut. Enligt direktivet gäller särskilda regler för behandling av vissa känsliga personuppgifter. Det råder ett principiellt förbud mot behandling av uppgifter om ras eller etniskt ursprung, religiösa, filosofiska eller politiska åsikter, fackföreningsmedlemskap, hälsa och sexualliv. Förbudet mot behandling av nämnda känsliga personuppgifter gäller dock inte om den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen. Därutöver är det i ytterligare ett antal fall tillåtet att behandla denna typ av uppgifter. Ett sådant fall är när behandlingen rör uppgifter som är nödvändiga för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. Vidare får medlemsstaterna göra undantag från förbudet att registrera de nämnda känsliga uppgifterna av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. I direktivet anges att när det av hänsyn till viktiga allmänna intressen är nödvändigt måste medlemsstaterna kunna avvika från förbudet mot att behandla känsliga kategorier av uppgifter på vissa områden. Som exempel på ett område där avvikelser kan ske nämns folkhälsa och socialskydd, särskilt för att säkerställa kvalitet och lönsamhet i samband med ansökningar om förmåner och tjänster inom sjukförsäkringssystemet. Vidare nämns som exempel behandling av uppgifter i samband med vetenskaplig forskning och offentlig statistik. I direktivet betonas i detta sammanhang att det åligger medlemsstaterna att sörja för att det finns lämpliga och konkreta garantier för att skydda enskilda personers grundläggande rättigheter och privatliv. Enligt direktivet skall medlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet senast efter det att direktivet antogs, dvs. Vidare skall medlemsstaterna se till att sådan behandling av personuppgifter som redan pågår när de nationella bestämmelser som antas till följd av direktivet träder i kraft bringas i överensstämmelse med dessa bestämmelser från denna tidpunkt, dvs. senast efter antagandet av direktivet eller . har i sitt betänkande Integritet Offentlighet Informationsteknik (SOU 1997:39) lagt fram ett förslag till en persondatalag som skall ersätta datalagen (1973:289). I den föreslagna lagen meddelas föreskrifter om när behandling av person-uppgifter är tillåten. Lagen innehåller en uttömmande uppräkning av de fall då behandling är tillåten. Bland annat anges att personuppgifter får behandlas dels för att den persondataansvarige eller en tredje man till vilken person- uppgifter lämnas ut skall kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning, dels för ändamål som rör ett berättigat intresse hos den persondataansvarige eller hos sådana tredje män till vilken personuppgifterna lämnas ut när detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse. I överensstämmelse med direktivet innehåller den föreslagna persondatalagen också bestämmelser om förbud mot behandling av känsliga uppgifter och om undantag från detta förbud. Förbudet omfattar de uppgifter som anges i direktivet och undantagen är också utformade efter vad som anges i direktivet. Det föreslås således bl.a. att känsliga uppgifter får behandlas när behandlingen är nödvändig för att rättsliga anspråk skall kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. Ett undantag föreslås också beträffande behandling av känsliga personuppgifter för forskning och statistik. Sådan behandling skall enligt vara tillåten om den är nödvändig och om samhällsintresset av det forsknings- eller statistikprojekt vari behandlingen ingår klart väger över den risk för otillbörligt intrång i den enskildas personliga integritet som behandlingen kan innebära. Om projektet godkänts av en forskningsetisk kommitté, bör förutsättningarna anses vara uppfyllda. Vidare föreslås att lagen skall innehålla ett bemyndigande som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva om ytterligare undantag från förbudet mot behandling av känsliga uppgifter om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Beträffande ändamålet att rättsliga anspråk skall kunna fastställas framhåller att det förhållandet att en person har en sådan egenskap som avses med definitionen av känsliga personuppgifter kan vara en förutsättning för att denne skall ha rätt till en förmån eller ha en rättslig skyldighet gentemot någon annan. I sådana fall får uppgifter om den rättsligt relevanta egenskapen behandlas. Det framhålls att det faktum att någon är sjuk t.ex. kan ha betydelse för rätt att få försäkringsersättning. anför vidare angående det nödvändighetskrav som finns på flera ställen i direktivet att detta inte rimligen kan innebära att det skall vara faktiskt omöjligt att utföra en uppgift utan sådan behandling av personuppgifter som omfattas av EG-direktivet och den föreslagna persondatalagen. Om en uppgift däremot kan utföras nästan lika enkelt eller billigt utan att personuppgifter behandlas, kan det enligt kommittén inte anses nödvändigt att behandla personuppgifterna. Regeringen redovisade i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik förslag till mål för en övergripande nationell IT-strategi som pekar ut fortsatta väg in i informations- och kunskapssamhället. Regeringen lämnade också förslag till prioriterade statliga uppgifter - rättsordningen, utbildningen och samhällets informationsinsatser - samt redovisade ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. När det gäller handlingsprogrammet för rättsordningens område konstaterade regeringen bl. a. att den svenska datalagen länge har varit i behov av en totalrevision (s. 25). Med hänsyn till detta och EG-direktivet om personuppgifter fann regeringen en översyn av datalagen mycket angelägen. Regeringen anförde härvid att datalagen skall ersättas av en ny persondata- eller integritetslagstiftning. I anslutning till detta bör även en modernisering och anpassning av registerlagarna till en ny persondata- eller integritetslagstiftning påbörjas. Regeringen anförde vidare att elektronisk dokumenthantering blir allt vanligare inom förvaltning och i näringslivet som det saknas en fungerande rättslig reglering. skall det enligt regeringen finnas en generell rättslig reglering för elektronisk dokumenthantering inbegripet elektroniska signaturer inom förvaltningen. När det gäller målen för den offentliga förvaltningens IT-användning anförde regeringen att offentlig förvaltning bör vara ett föredöme som IT-användare (s. 66). Den offentliga förvaltningen skall bl.a. utnyttja IT för att effektivisera verksamheterna och ge en god service till företag och medborgare. Mer rationella arbetsrutiner, effektivare organisations- och samarbetsformer i den offentliga förvaltningen skall enligt regeringen förbättra servicen och minska kostnaderna. Vid sin behandling av propositionen konstaterade trafikutskottet att det råder en betydande samsyn om informationsteknikens möjligheter att påverka samhällsutvecklingen i positiv riktning. Utskottet framhöll vikten av att informationstekniken används i sådana former att samhällsutvecklingen främjas och att risker för regionala obalanser, försämrat integritetsskydd, ökad sårbarhet och kunskapsmässiga skillnader mellan olika grupper i samhället motverkas. För att stärka den parlamentariska förankringen ansåg utskottet att borde ge regeringen till känna att den bör återkomma till med en skrivelse som redovisar utvecklingen på IT-området. Vidare tillstyrkte trafikutskottet regeringens förslag till mål och prioriterade uppgifter för en nationell IT-strategi och framhöll vikten av att det redovisade handlingsprogrammet genomförs snabbt och fullt ut (bet. 1995/96:TU19). Utskottet förutsatte att målen för IT-användningen kommer att vidareutvecklas och förtydligas. föreslogs ge regeringen till känna att säkerhets- och sårbarhetsfrågorna inom IT-användningen bör uppmärksammas tydligare och att regeringen bör återkomma till med en utvecklad strategi för detta arbete. följde utskottet (rskr. 1995/96:282). I regeringens skrivelse 1997/98:19 Utveckling i informationssamhället lämnas mot bakgrund av tillkännagivande en första redovisning på sedan IT-propositionen presenterades. I skrivelsen beskrivs den allmänna utvecklingen på IT-området, regeringens bedömningar av centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informationssamhället redovisas samt en redovisning ges av genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Frågor som berörs i motionerna Regeringen föreslår att lagen (1994:1517) om socialförsäkringsregister (SofrL) och lagen (1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna (SjfrL) ersätts av en för socialförsäkringsadministrationen gemensam registerlag, benämnd socialförsäkringsregisterlag. Denna lag skall också omfatta ärenden om tandvårdsersättning. Enligt regeringen skall tillämpningsområdet för den nya lagen vara personregister för sådan verksamhet i fråga om socialförsäkringsförmåner samt andra förmåner och ersättningar som ankommer på de allmänna försäkringskassorna eller (). I skälen för sitt förslag framhåller regeringen att de mål som lagts fast för den offentliga förvaltningens IT-användning är i hög grad relevanta för socialförsäkringsadministrationen. En självklar utgångspunkt är enligt regeringen att socialförsäkringen skall tillämpas likformigt och rättssäkert samt att försäkringens resurser används effektivt och samordnas med samhällets övriga resurser. Ett väl fungerande ADB-stöd är därför av central betydelse för utförandet av försäkringsadministrationens uppgifter. Regeringen anför vidare att de nuvarande registerlagarna inom socialförsäkringsområdet inte är utformade på ett sätt som befrämjar ett effektivt utnyttjande av ADB-tekniken. Enligt regeringen gör sig hänsynen till den enskildes integritet lika starkt gällande över hela socialförsäkringsområdet. Ett sammanförande av de båda lagarna till en enda registerlag möter därför inget hinder från integritetssynpunkt. Med en gemensam registerlag för alla socialförsäkringsförmåner kan flera gränsdragningsproblem och pedagogiska svårigheter undvikas och ärendehandläggningen göras effektivare utan att skyddet för den enskildes integritet blir sämre. Regeringen anser därför att en samordning av lagarna bör ske. Regeringen föreslår att RFV och de allmänna försäkringskassorna själva inom ramen för de registerändamål som anges i lagen skall få bestämma vilka socialförsäkringsregister som behövs för deras verksamhet. Till skydd för den enskildes personliga integritet skall enligt regeringen liksom begränsningar gälla i fråga om vad ett register får innehålla och i fråga om bl.a. direkt åtkomst till registrerade uppgifter, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande av uppgift. I skälen för sitt förslag anför regeringen att en ordning med en mängd registerförordningar för handläggningen av olika slag av förmåner och ersättningar inte är ändamålsenlig från effektivitetssynpunkt. Detta innebär enligt regeringen att RFV och de allmänna försäkringskassorna själva inom lagbestämmelsernas ram bör få avgöra vilka register som behövs för verksamheten. Regeringen framhåller att registerändamålen föreslås bli uttömmande reglerade i registerlagen (se nedan). Vid ett sådant förhållande och i beaktande av de övriga skyddsregler som föreslås ingå i lagen kan det enligt regeringen inte anses möta något hinder från integritetssynpunkt att låta socialförsäkringsadministrationen själv bestämma om uppbyggnaden av de särskilda registren. I detta sammanhang vill regeringen erinra om skyldigheten enligt datalagen för en registeransvarig att föra en förteckning över de personregister som han är ansvarig för samt den tillsyn som utövas av Datainspektionen. Vad gäller förslaget att regleringen av vilka integritetskänsliga uppgifter som skall få registreras skall ske i lagen anför regeringen att den är medveten om de praktiska problem det medför att ha uppräkningen av de känsliga uppgifterna i lagen. Denna ordning innebär att en förändring måste beslutas av i stället för av regeringen. Detta gör att proceduren att få till stånd en ändring kommer att ta än om regeringen hade ett bemyndigande att i förordning meddela erforderliga föreskrifter. Av integritetsskyddsskäl vill dock regeringen inte nu frångå den i departementspromemorian föreslagna modellen. Regeringen anför vidare att den föreslagna registerlagen innebär att register som förs i enlighet med lagen skall anses inrättade av i den mening som avses i 2 a § datalagen (1973:289). Regeringen föreslår att socialförsäkringsregister skall få innehålla uppgifter om den som förekommer i ett ärende som omfattas av lagen. Socialförsäkringsregister skall också, då förberedande åtgärder för handläggning vidtas, få innehålla uppgifter om en person som kan förekomma i ett sådant ärende. Vidare skall som förutsättning för registrering gälla att uppgifter i fråga om personen har betydelse för handläggningen av ärendet. Enligt regeringen skall i socialförsäkringsregister få förekomma allmänna och särskilda ärendeuppgifter. Allmänna ärendeuppgifter är identifierings- och adressuppgifter samt uppgift om kön, civilstånd, medborgarskap och födelseort. Särskilda ärendeuppgifter är uppgifter om sådana ekonomiska och personliga förhållanden som har betydelse för handläggningen av ärenden. Regeringen föreslår att särskilda ärendeuppgifter som utgör känsliga uppgifter i princip inte skall få registreras. Undantag skall dock medges härifrån i vissa särskilt angivna fall. Vidare föreslår regeringen att sjukdomsdiagnos normalt inte skall få regi-streras i de register som förs gemensamt av försäkringskassorna och RFV. I register som förs för handläggning av ärenden om tandvårdsersättning skall dock uppgift om behandling få anges, men endast i kodad form. Regeringen föreslås i förordning ytterligare kunna begränsa innehållet i socialförsäkringsregister. Därutöver föreslås regeringen få bemyndigande att föreskriva att uppgifter om sjukdomsdiagnos får registreras i socialförsäkringsregister om det behövs för angelägna uppföljningsändamål. Sådan registrering skall vara av begränsad omfattning och får endast avse vissa socialförsäkringsregister. Vidare föreslår regeringen att försäkringskassorna och RFV skall få möjlighet att använda sig av s.k. elektroniska akter vid ärendehandläggningen. En sådan akt skall få innehålla handlingar som har kommit in eller framställts i ärendet, även om handlingen innehåller sådana känsliga uppgifter som enligt huvudregeln inte får registreras. Särskilda skyddsregler skall därför gälla för de elektroniska akterna. I skälen för sitt förslag anför regeringen att det i den nya registerlagen så klart som möjligt bör anges vilka uppgifter som får registreras. Det är dock totalt sett för alla ärendeslag fråga om en mycket stor mängd uppgifter, som till stor del redan är definierade genom innehållet i de materiella författningarna. En uppräkning är därför enligt regeringen varken möjlig eller nödvändig. När det gäller registrering av integritetskänsliga uppgifter konstaterar regeringen att det enligt SjfrL inte är tillåtet att i sjukförsäkringsregister registrera vissa uppgifter. I SofrL är reglerna om registrering av känsliga uppgifter konstruerade på ett annat sätt. I SofrL läggs som en grundläggande princip fast att inga integritetskänsliga uppgifter får registreras. Från detta medges dock undantag i viss omfattning. Det sker genom en uppräkning av uppgifter som får registreras. Den modell som används i SofrL bör enligt regeringen också användas i den nya lagen. Regeringen anför att med integritetskänsliga uppgifter menas här sådana uppgifter som anges i 4 och 6 §§ datalagen. Som exempel nämner regeringen uppgifter om att någon misstänks eller har dömts för brott eller avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål för vissa andra i lagen uppräknade tvångsingripanden. Känsliga uppgifter är vidare bl.a. uppgift om någons sjukdom, hälsotillstånd eller uppgift om att någon fått ekonomisk hjälp eller vård inom . Som känsliga personuppgifter räknas också uppgifter som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Regeringen anför vidare att de känsliga uppgifter som föreslås få registreras överensstämmer i stort med vad som gäller enligt SofrL. Vissa ändringar och kompletteringar föreslås dock. Särskilt om registrering av uppgifter om hälsotillstånd I propositionen konstaterar regeringen att ett flertal remissinstanser har anlagt synpunkter på frågan om i vilken omfattning uppgifter om hälsotillstånd skall få registreras.