yttr · GL05KU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — Motionärerna anser därutöver att sekretesskyddet inte är tillräckligt i regeringens förslag i fråga om elektroniska akter vid ärendehandläggningen. Om en riksdagsmajoritet väljer att genomföra förslaget, måste enligt motionärerna en översyn göras av behovet av ett starkare och mer sammanhållet sekretesskydd inom socialförsäkringsområdet. När det gäller sambearbetning mellan registren anser motionärerna det vara högst tveksamt att myndigheterna själva skall få avgöra i vilken utsträckning sambearbetning skall få göras. Detta bör enligt motionärerna i största möjligaste mån regleras i lagtexten. Regeringens förslag att uppgifter som finns i handlingar i elektroniska akter inte behöver tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen strider enligt motionärerna mot 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen. Motionärerna anser att uppgifter i elektroniska akter självklart måste omfattas av rätten för den enskilde att få registerutdrag. Något annat är oacceptabelt. Vid avslag på yrkande 1 hemställer motionärerna att vad som anförts i denna del ges regeringen till känna (yrkande 4). Utskottet vill inledningsvis anföra följande. Av redogörelsen ovan framgår att regeringen i proposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik har redovisat förslag till en övergripande nationell strategi. I denna slås bl.a. fast att den offentliga förvaltningen skall utnyttja IT för att effektivisera verksamheterna och ge god service till företag och medborgare. Vid behandlingen av propositionen i ställde sig i sitt yttrande till trafikutskottet bakom propositionens förslag till handlingsprogram för rättsordningen (1995/96:KU7y). Utskottet konstaterade att det pågick ett omfattande utredningsarbete i med inriktning på att ta fram underlag för en rationell användning av IT. Bland prioriterade rättsområden återfanns integritetsskydd och regler för elektronisk dokumenthantering, områden som enligt utskottets mening var särskilt angelägna. I den nu aktuella propositionen framhåller regeringen att de mål som regering och riksdag har lagt fast för den offentliga förvaltningens IT-användning är i hög grad relevanta för socialförsäkringsadministrationen. Regeringen konstaterar vidare att ett väl fungerande ADB-stöd är av central betydelse för utförandet av försäkringsadministrationens uppgifter. De nuvarande registerlagarna för socialförsäkringsområdet är enligt regeringen inte utformade på ett sätt som befrämjar ett effektivt utnyttjande av ADB-tekniken. Regeringen anför att med en gemensam registerlag för alla socialförsäkringsförmåner kan flera gränsdragningsproblem och pedagogiska svårigheter undvikas och ärendehandläggningen göras effektivare utan att skyddet för den enskildes integritet därför blir sämre. Regeringen anser att en samordning av lagarna bör ske. Utskottet delar regeringens uppfattning och anser att propositionen inte bör avslås såsom föreslås i motionerna 1996/97:Sf41 yrkande 1 och 1996/97:Sf42 yrkande 1. Utskottet behandlar härefter de särskilda frågor som har tagits upp i motionerna. I motion Sf42 avvisas regeringens förslag att de allmänna försäkringskassorna och RFV själva skall få avgöra vilka socialförsäkringsregister som behövs för verksamheten. Enligt motionärerna kan inte ett tillräckligt integritetsskydd upprätthållas med den föreslagna modellen. Vad som anförts om tydligare ansvar för försäkringsregistren bör ges regeringen till känna (yrkande 2). Utskottet vill härvid framhålla att registerändamålen föreslås bli utömmande reglerade i registerlagen. Lagen föreslås också innehålla andra regler till skydd för den personliga integriteten, t.ex. begränsningar i fråga om registerinnehåll och bestämmelser om sambearbetning. Vidare är en registeransvarig enligt datalagen skyldig att föra en förteckning över de personregister som han är ansvarig för. I detta sammanhang bör också erinras om den tillsyn som Datainspektionen utövar. Mot denna bakgrund kan enligt utskottets mening den föreslagna ordningen godtas. Motionen bör således avstyrkas i denna del. I motion Sf42 framförs också synpunkter på regeringens förslag i fråga om registerinnehållet (yrkande 3). Motionärerna tar härvid upp förslaget att regeringen skall ges ett bemyndigande att få föreskriva att uppgifter om sjukdomsdiagnos får registreras i socialförsäkringsregister om det behövs för angelägna uppföljningsändamål. Enligt motionärerna bör vikten av information om registren och deras innehåll i största allmänhet understrykas. Motionärerna anser att det också skall finnas en möjlighet att kunna kontrollera vilka uppgifter som finns i registren om en själv. Utskottet konstaterar att rätten till information om socialförsäkringsregister föreslås regleras i en särskild paragraf i socialförsäkringsregisterlagen (21 §). Enligt denna bestämmelse skall den registeransvarige se till att den som är eller avses bli registrerad på lämpligt sätt får information om registret. Informationen skall innehålla en beskrivning av de uppgifter som registret får innehålla samt en upplysning om ändamålen med registret, de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret, rätten att få registerutdrag och rättelse enligt datalagen samt de begränsningar i fråga om direkt åtkomst, utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehandling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret. Mot denna bakgrund får enligt utskottets mening motionen i denna del anses tillgodosedd. Enligt motionärerna är vidare sekretesskyddet inte tillräckligt i förslaget när det gäller användandet av elektroniska akter vid ärendehandläggningen. Om förslaget genomförs anser motionärerna att en översyn måste göras av behovet av ett starkare och mer sammanhållet sekretesskydd inom socialförsäkringsområdet. Även i motion Sf41 tas sekretessfrågan upp. Motionärerna ifrågasätter om inrättandet av elektroniska akter är förenligt med högt ställda krav på sekretess och integritet. Utskottet konstaterar att frågan om ett förstärkt sekretesskydd på socialförsäkringsområdet har behandlats vid båda de nu gällande registerlagarnas tillkomst. har funnit att det saknats skäl att ändra sekretessreglerna. När det gäller den möjlighet till elektronisk akthantering som föreslås införas konstaterar utskottet att det finns sekretessbestämmelser som kommer att vara tillämpliga på uppgifter i de elektroniska akterna. Ett utlämnande av en uppgift måste därmed föregås av en sekretessprövning. Regeringens förslag innebär begränsningar när det gäller möjligheterna till direkt åtkomst av registren och för utlämnande av uppgifter på ADB-medium. Mot denna bakgrund anser utskottet att de rådande sekretessreglerna får anses ge ett tillfredsställande skydd. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att när det gäller de elektroniska akterna föreslår regeringen särskilda begränsningar för användandet av sökbegrepp och en kortare gallringsfrist för de registrerade uppgifterna. Enligt utskottets mening ges därmed ett tillfredsställande skydd för de registrerades integritet. I motion Sf42 anförs vidare att möjligheten att få göra sambearbetning av uppgifter ur olika register i så stor utsträckning som möjligt bör regleras i lagtexten. Av propositionen framgår att den föreslagna lagens begränsningar består av - utöver de särskilda reglerna om sambearbetning - bestämmelserna om registerändamål och registerinnehåll. Regeringen påpekar att alla sambearbetningar måste ske inom ramen för vad som gäller i dessa avseenden för berörda register. Möjligheterna till bearbetning är alltså beroende av vilka personuppgifter som får finnas i det register som skall tillföras uppgifterna. Sambearbetning är inte tillåten om den innebär att ett register skulle tillföras uppgifter som inte får finnas i det. Utskottet har inte något att invända mot den föreslagna ordningen. I motion Sf42 behandlas också förslaget att uppgifter i de elektroniska akterna inte skall behöva tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen. Enligt motionärerna strider detta mot 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen (RF). Regeringens förslag i denna del bör därför avslås (yrkande 4). Också i motion Sf41 anförs att förslaget är oförenligt med det grundlagsfästa kravet på skydd för den enskildes personliga integritet vid dataregistrering av uppgifter. Utskottet vill i detta sammanhang först framhålla att genom 2 kap. 3 § andra stycket RF slås fast att det skall finnas en datalagstiftning till skydd för den personliga integriteten, men att den närmare omfattningen av skyddet får regleras i vanlig lag. I den nu aktuella propositionen påpekar regeringen att om hjälpmedlet elektroniska akter blir så utnyttjat i socialförsäkringsverksamheten som det finns anledning att anta, skulle en ordning enligt vilken alla handlingar i sin helhet måste återges i registerutdrag medföra att sådana utdrag blev mycket omfattande. Utskottet vill härvid framhålla att de begränsningar som föreslås gälla för sökmöjligheterna i de elektroniska akterna, och som är nödvändiga från integritetssynpunkt, torde innebära att det inte heller är möjligt att generellt söka fram uppgifter som rör en viss person. Regeringens lagförslag innebär emellertid att den registrerade har rätt till registerutdrag, av vilket framgår vilka handlingar som finns i akter rörande honom. Om den registrerade vill ta del av en handling har han, såsom regeringen anför, rätt till detta med stöd av offentlighetsprincipen och bestämmelserna om partsinsyn. Utskottet anser mot denna bakgrund att den föreslagna bestämmelsen inte kan sägas strida mot 2 kap. 3 § andra stycket RF. Utskottet har ej heller i övrigt något att invända mot regeringens förslag i denna del. I både motion Sf41 och Sf42 påpekas därutöver att det pågår ett arbete med att ta fram en ny datalagstiftning. Det vore enligt motionärerna därför bäst att avvakta med en ny registerlagstiftning inom socialförsäkringsområdet. Enligt regeringen bedöms den nu föreslagna lagen vara förenlig med EG-direktivet om personuppgifter i den meningen att regleringens huvudprinciper och konstruktion inte står i strid med direktivets bestämmelser. Regeringen påpekar att lagen ger besked i frågor som är avgörande för den långsiktiga uppbyggnaden av ett modernt ADB-stöd för socialförsäkringsadministrationen. Dessa besked bör enligt regeringen ges . Regeringen anför dock att ett antal ändringar, som inte kan i detalj överblickas, kommer att få göras i lagen i anslutning till den generella lagstiftningen för genomförandet av direktivet. Enligt regeringens mening bör detta emellertid inte få fördröja lagens ikraftträdande. Utskottet delar denna uppfattning. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), Axel (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), () och () anser att den del av yttrande som på s. 19 börjar med "Enligt motionärerna"och slutar med "registrerades integritet" bort ha följande lydelse: I motion 1996/97:Sf42 framhålls att sekretesskyddet inte är tillräckligt i förslaget när det gäller användandet av elektroniska akter vid ärendehandläggningen. Om förslaget genomförs anser motionärerna att en översyn måste göras av behovet av ett starkare och mer sammanhållet sekretesskydd inom socialförsäkringsområdet. Även i motion Sf41 tas sekretessfrågan upp. Motionärerna ifrågasätter om inrättandet av elektroniska akter är förenligt med högt ställda krav på sekretess och integritet. Utskottet vill först erinra om att för hälso- och sjukvårdssekretessen gäller ett omvänt skaderekvisit, vilket innebär en presumtion för sekretess. Sekretessen inom hälso- och sjukvårdsområdet är således starkare än inom socialförsäkringsområdet, där sekretesskyddet är utformat med ett rakt skaderekvisit. Inom socialförsäkringområdet är presumtionen alltså för offentlighet. En uppgift som förs över från hälso- och sjukvårdsområdet till socialförsäkringsområdet kommer således att där omfattas av ett svagare sekretesskydd. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att regeringens förslag innebär att de elektroniska akterna utan begränsningar får innehålla känsliga uppgifter. Regeringen föreslår visserligen begränsningar när det gäller möjligheterna till direkt åtkomst av de elektroniska akterna och för utlämnande av uppgifter på ADB-medium. Regeringen föreslår också särskilda begränsningar i fråga om sökbegrepp och en kortare gallringsfrist. Enligt utskottets mening kan vad regeringen föreslår dock inte anses utgöra ett tillräckligt skydd ur integritetssynpunkt. Utskottet anser att om förslaget om en elektronisk akthantering nu genomförs, måste en översyn göras av gällande sekretessregler inom socialförsäkringsområdet i syfte att förstärka skyddet för den enskilde. () och () anser att yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottet delar" och på s. 21 slutar med "denna uppfattning" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens uppfattning att en samordning av registerlagarna bör ske. Regeringens proposition är dock ur integritetssynpunkt otillräcklig på en rad punkter. Enligt utskottets mening bör av detta skäl, såsom anförs i motion 1996/97:Sf42 yrkande 1, propositionen avslås. Utskottet övergår härefter till att peka på de delar av regeringens förslag där det råder stora brister ur integritetssynpunkt. Enligt regeringens förslag skall försäkringskassorna och RFV själva få avgöra vilka socialförsäkringsregister som behövs för verksamheten. I motion Sf42 avvisas detta förslag (yrkande 2). Motionärerna befarar att ett tillräckligt integritetsskydd inte kan upprätthållas med den föreslagna modellen. Utskottet delar denna farhåga. Förslaget är alltför långtgående när det gäller försäkringskassornas och RFV:s möjligheter att själva disponera över registren. Enligt utskottets mening krävs en tydligare reglering när det gäller vilka socialförsäkringsregister som skall få finnas och hur de skall användas. I detta sammanhang vill utskottet också erinra om att det just nu pågår ett arbete med att ta fram en ny datalagstiftning. Det vore enligt utskottets mening därför bäst att avvakta med en ny registerlagstiftning tills man vet hur begreppsapparaten i den nya lagstiftningen kommer att se ut. När det gäller reglerna för registerinnehållet bör enligt propositionen regeringen ges ett bemyndigande att få föreskriva att uppgifter om sjukdomsdiagnos skall få registreras om det behövs för angelägna uppföljningsändamål, t.ex. forskning. Utskottet vill härvid i enlighet med vad som anförs i motion Sf42 yrkande 3 understryka vikten av information till den berörda patientgruppen och behovet av information om registren och deras innehåll i allmänhet. Utskottet vill också framhålla att det skall finnas en möjlighet för den enskilde att kunna kontrollera vilka uppgifter som finns om honom eller henne i registren. Utskottet vill vidare peka på att registeranvändningen inom forskningen skall ses över av utredningen om forksningsetik. Enligt utskottets uppfattning vore det därför lämpligt att regeringen avvaktade denna utrednings slutsatser. I motion 1996/97:Sf42 framhålls att sekretesskyddet inte är tillräckligt i förslaget när det gäller användandet av elektroniska akter vid ärendehandläggningen. Om förslaget genomförs anser motionärerna att en översyn måste göras av behovet av ett starkare och mer sammanhållet sekretesskydd inom socialförsäkringsområdet. Även i motion Sf41 tas sekretessfrågan upp. Motionärerna ifrågasätter om inrättandet av elektroniska akter är förenligt med högt ställda krav på sekretess och integritet. Utskottet vill härvid framhålla att regeringens förslag innebär att de elektroniska akterna utan begränsningar får innehålla känsliga uppgifter. Regeringen föreslår visserligen begränsningar när det gäller möjligheterna till direkt åtkomst av de elektroniska akterna och för utlämnande av uppgifter på ADB-medium. Regeringen föreslår också särskilda begränsningar i fråga om sökbegrepp och en kortare gallringsfrist. Enligt utskottets mening kan vad regeringen föreslår dock inte anses utgöra ett tillräckligt skydd ur integritetssynpunkt. Utskottet anser att om förslaget om en elektronisk akthantering nu genomförs, måste en översyn göras av gällande sekretessregler inom socialförsäkringsområdet i syfte att förstärka skyddet för den enskilde. Utskottet vill också, såsom anförs i motion Sf42, framhålla att möjligheterna att få göra sambearbetning av uppgifter ur olika register i så stor utsträckning som möjligt bör regleras i lagtexten. I motion Sf42 behandlas vidare förslaget att uppgifter i de elektroniska akterna inte skall behöva tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen. Enligt motionärerna strider detta mot 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen (RF). Regeringens förslag i denna del bör därför avslås (yrkande 4). Också i motion Sf41 anförs att förslaget är oförenligt med det grundlagsfästa kravet på skydd för den enskildes personliga integritet vid dataregistrering av uppgifter. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att rätten till registerutdrag enligt 10 § datalagen är av central betydelse i lagen. Enligt denna bestämmelse ges den enskilde rätt till insyn i personregister. Utskottet delar inte regeringens uppfattning att offentlighetsprincipen och reglerna om partsinsyn kan ersätta denna rätt. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag att rätten till skydd för den personliga integriteten i datasammanhang, som grundlagsfästs genom 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen, urholkas. Regeringens förslag i denna del bör därför inte bifallas. () anser att den del av yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottet delar"och på s. 21 slutar med "denna uppfattning" bort ha följande lydelse: Utskottet delar regeringens uppfattning att en samordning av registerlagarna bör ske. I enlighet med vad som anförs i motion 1996/97:Sf41 anser utskottet dock att propositionen uppvisar stora brister när det gäller analysen av vilka persondata- och integritetsskyddsfrågor som kommer att aktualiseras med den föreslagna ADB-hanteringen. Enligt utskottets mening bör propositionen därför avslås. Utskottet övergår härefter till att peka på de delar av förslaget som enligt utskottets uppfattning uppvisar stora brister ur persondata- och integritetsskyddssynpunkt. Utskottet konstaterar att regeringen ser ett utvecklat ADB-stöd som en förutsättning för att komma till rätta med fusket inom socialförsäkringsområdet. Härvid instämmer utskottet i vad som anförs i motion Sf41 om att fuskets omfattning dock inte kan anses tillräckligt säkerställt för att kunna tas som intäkt för det kontrollsystem som regeringen förordar. Detta kan enligt utskottets mening innebära förödande konsekvenser för medborgarnas rätt till sekretess- och integritetsskydd. I motion Sf41 anförs att det starkt kan ifrågasättas om inrättandet av elektroniska akter är förenligt med högt ställda krav på sekretess och integritet. Liknande farhågor framförs i motion Sf42. Utskottet vill härvid framhålla att regeringens förslag innebär att de elektroniska akterna utan begränsningar får innehålla känsliga uppgifter. Regeringen föreslår visserligen begränsningar när det gäller möjligheterna till direkt åtkomst av de elektroniska akterna och för utlämnande av uppgifter på ADB-medium. Regeringen föreslår också särskilda begränsningar i fråga om sökbegrepp och en kortare gallringsfrist. Enligt utskottets mening kan vad regeringen föreslår dock inte anses utgöra ett tillräckligt skydd ur integritetssynpunkt. Regeringens förslag innebär vidare att uppgifter i de elektroniska akterna inte skall behöva tas med i registerutdrag enligt 10 § datalagen. I motion Sf41 anförs att förslaget är oförenligt med det grundlagsfästa kravet på skydd för den enskildes personliga integritet vid dataregistrering av uppgifter. Samma uppfattning framförs i motion Sf42. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att rätten till registerutdrag enligt 10 § datalagen är av central betydelse i lagen. Enligt denna bestämmelse ges den enskilde rätt till insyn i personregister. Utskottet delar inte regeringens uppfattning att offentlighetsprincipen och reglerna om partsinsyn kan ersätta denna rätt. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag att rätten till skydd för den personliga integriteten i datasammanhang, som grundlagsfästs genom 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen, urholkas. Regeringens förslag i denna del bör därför inte bifallas. Enligt utskottets uppfattning utgör den nu aktuella propositionen en anpassning av svensk lag till EG-direktivet om personuppgifter. Utskottet anser att propositionen innebär en forcering av reformarbetet med registerlagstiftningen inom socialförsäkringsområdet. Härvid vill utskottet peka på att EG-direktivet medger att medlemsstaterna gör undantag från förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter, om det sker av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. förslag till en ny persondatalag (SOU 1997:39) innehåller ett bemyndigande till regeringen att föreskriva sådana undantag. Utskottet vill framhålla att det har satts i fråga om denna lagtekniska konstruktion överensstämmer med regeringsformen. Vidare har anförts att då man inte med säkerhet kan bedöma EG-direktivets inverkan på den svenska offentlighetsprincipen är det av stor vikt att kommande justeringar i persondatalagen sker genom en sedvanlig lagstiftningsprocess. Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion Sf41, att de nu nämnda aspekterna på hur EG-direktivet förhåller sig till regeringsformen och offentlighetsprincipen inte har belysts i tillräcklig utsträckning i förslaget till en ny socialförsäkringsregisterlag. Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Ärendet och dess beredning 2 Nuvarande registerreglering inom socialförsäkringsområdet 2 EG-direktivet om personuppgifter och förslag till persondatalag 3 EG-direktivet om personuppgifter 3 förslag till persondatalag 4 En nationell IT-strategi 5 Frågor som berörs i motionerna 6 En enhetlig registerlagstiftning 6 Särskilt om registrering av uppgifter om hälsotillstånd 9 Möjlighet till elektronisk akthantering 10 Sekretessen på socialförsäkringsområdet 10 Avslag på propositionen 22 Avslag på propositionen 23 Enhetlig registerlagstiftning på socialförsäkringsområdet