yttr · GL05KRU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda kulturutskottet tillfälle att avge yttrande över vissa delar av ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) jämte motioner i de delar som rör kulturutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har ett antal motioner väckts. yttrar sig i det följande över propositionen i vad avser förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för , såvitt rör utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid jämte motionerna 1997/98:Fi19 (fp) yrkandena 12 och 13, Fi20 (v) yrkandena 36-39, Fi29 (fp), Fi31 (m) och Fi56 (mp) yrkandena 8-10. Utskottet har i yttrande 1997/98:KrU4y yttrat sig över förslagen i vårpropositionen rörande den preliminära fördelningen på utgiftsområden som skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete, såvitt rör utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid jämte motioner. I vårpropositionen föreslår regeringen att inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid på tilläggsbudget för skall besluta om en omfördelning av medlen inom utgiftsområdet. De verksamhetsområden som berörs är Allmän kulturverksamhet och Bild och form samt konsthantverk. Vidare lämnas förslag rörande området Radio och TV i allmänhetens tjänst vilket påverkar det s.k. rundradiokontot och således inte berör statsbudgeten. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet och att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från andra myndigheter och institutioner inom kulturområdet. skall dessutom ta fram metoder, rutiner och förslag till uppläggning av hur en regional analys kan utvecklas samt, som jämförelse med statens insatser, ange kommunala och landstingskommunala insatser inom kulturområdet. har även fått i uppdrag att sammanställa och sammanfatta de centrala museernas återrapportering om förbättring av samlingarnas status. Eftersom uppdragen fordrar att tillförs extra resurser föreslår regeringen att anslaget skall ökas med . Finansiering föreslås ske genom att anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. Motionärerna bakom motion Fi31 (m) anser att de redovisade regeringsuppdragen bör rymmas inom ordinarie anslag och föreslår att skall avslå regeringens förslag om medelsökning av anslaget (yrkande 1). Enligt utskottets uppfattning har regeringen på ett övertygande sätt visat att behöver tillföras ökade resurser för sina utökade utredningsuppdrag. Bakgrunden till uppdraget är bl.a. begäran om en översyn av den regionala fördelningen av statens stöd till kulturinstitutioner (bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129; se även bet. 1997/98:KrU1 s. 34-35). Utskottet tillstyrker således förslaget i propositionen och avstyrker motions-yrkandet. A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Medel för anvisas under förevarande anslag (anslagsposten 3.2). bedriver informationsverksamhet vid Arena i . Under ordförandeskap i är - enligt regeringen - behovet av samnordiska informationsinsatser i större än vanligt. För att tillgodose detta behov behöver ett särskilt stöd, nämligen , till verksamheten vid Arena . Regeringen föreslår att medelsökningen finansieras genom att anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön I propositionen föreslås att finansieringen av förslagen ovan under anslagen A 1 och A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete skall ske genom att anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön skall minskas med . I motion Fi20 (v) föreslår motionärerna att regeringens förslag om en minskning av anslaget D 2 med skall avslås. Dessutom begär motionärerna ett förslag om ett med höjt anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkande 36). Motionärerna bakom motion Fi56 (mp) begär en analys av uppkommet överskott på anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (yrkande 8). Av Statens konstråds budgetunderlag för räkenskapsåren 1999-2001 under . fick ett vidgat uppdrag. Med detta följde en förstärkning av anslaget D 2 med . Inom verksamheten har en rad projekt påbörjats som inte medför betydande utbetalningar . förstärktes anslaget med ytterligare . har ett anslagssparande på anslaget D 2 motsvarande och på det tidigare anslaget C 25 motsvarande . föreslår att dessa medel ej skall tillgodoräknas verksamheten för . Utskottet har inhämtat att ett annat skäl, än det som ovan nämns, till att medlen för ej tagits i anspråk till fullo är att verksamheten inom med det nya vidgade uppdraget inte kom i gång förrän in . räknar med att anvisade medel framöver till fullo kommer att utnyttjas. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna Fi20 (v) yrkande 36 och Fi56 (mp) yrkande 8. Radio och TV i allmänhetens tjänst Regeringen föreslår att () fr.o.m. skall få särskilda medel från det s.k. rundradiokontot för kvalificerad programproduktion. I propositionen redovisas att regeringen aviserade en omfattande satsning på radio och TV i allmänhetens tjänst i syfte att stärka mångfalden på mediemarknaden. Satsningen innebär bl.a. att SVT får möjlighet att starta nya programkanaler samt att sända via satellit. Enligt regeringens bedömning kommer övergången till ny digital sändningsteknik att ställa ökade krav på programföretagen under ett initialskede. Till detta kommer angelägna satsningar på nya programkanaler. Programföretagen bör därför få ett medelstillskott . Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till med förslag till medelstilldelning för satsningar på ny teknik och nya programkanaler. Vidare anförs i propositionen att SVT:s ansvar att stå för både bredd och djup när det gäller produktion och sändning av TV-program ökar i en situation där det totala TV-utbudet flerfaldigas. Det är viktigt, menar regeringen, att SVT kan vara konkurrenskraftigt när det gäller ett programutbud av hög kvalitet även för ett teknikskifte. Som ett led i satsningen på public service föreslår regeringen att SVT skall tilldelas ett nytt årligt stöd ur rundradiokontot på (prisläge enligt kompensationsindex) för särskilt kvalificerad programproduktion av typen dokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. De särskilda medlen för programproduktion skall i hög grad användas till att ytterligare skapa förutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt för samarbetsprojekt med fria filmare och producenter. Stödet bör utgå med början från , vilket innebär att medelsbehovet uppgår till . Invändningar mot regeringens förslag framförs i fyra motionsyrkanden. Motionärerna bakom motion Fi31 (m) menar att regeringens metod att öka mångfalden inom etermedierna innebär att den vill öka stödet till den redan dominerande public service-verksamheten i () och SVT. Motionärerna som avstyrker regeringens förslag anser att uppdraget för public service-verksamheten inte bör utformas med syftet att dominera programutbudet. I stället bör public service-uppdragets syfte vara att tillföra ett utbud av program som publiken annars inte skulle få tillgång till. Företagen bör inte se konkurrensen med de fristående TV-kanalerna och radiostationerna som sin främsta uppgift utan i stället ge prioritet åt kvalitet i det programutbud som man själv bidrar med (yrkande 3). Enligt motionärerna bakom motion Fi19 (fp) har SVT större ekonomiska resurser än någon annan aktör på den svenska TV-marknaden. Detta är enligt motionärerna inte något problem så länge SVT har speciella uppgifter som inte utförs av andra företag. Om SVT däremot skulle se som sin uppgift att vara konkurrent till andra TV-bolag uppstår fråga om konkurrensneutralitet. Det är mot denna bakgrund som regeringens förslag skall ses, anför motionärerna, som också anser att det är fullt möjligt för SVT att ge programverksamheten en mer kvalitativ inriktning utan att tillföra nya resurser. Regeringens förslag till inriktning på det nya stödet avstyrks (yrkande 12), liksom förslaget till medelstilldelning (yrkande 13). Även motionärerna bakom motion Fi29 (fp) avstyrker regeringens förslag och framhåller att det enligt deras uppfattning är fullt möjligt för SVT att ge programmen mer kvalitativ inriktning utan nya anslag (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att det är oklokt att brandskatta rundradiofonden. Det bör, menar de, finnas en buffert i fonden med tanke på att TV-publikens betalningsvilja kan förändras. Utskottet erinrar om att tog ställning till public service-verksamheten för tiden . Ställningstagandet innebär bl.a. att public service-företagen skall tjäna hela publiken och att de skall kunna erbjuda både bredd, djup och kvalitet i programutbudet. Den snabba tekniska utvecklingen på etermedieområdet med ett ökande antal TV-kanaler har fått till följd att SVT - och även SR - befinner sig i en ny och annorlunda situation. som stora investeringar i ny teknik måste göras kommer etablerandet av nya programkanaler att innebära att programutbudet kommer att öka. Utskottet understyrker betydelsen av att i denna situation värna de värden som public service-verksamheten står för. Utskottet har tidigare i vår utförligt behandlat frågan om public service-företagens uppdrag i förhållande till företagens interna publikmål (bet. 1997/98:KrU11). I det sammanhanget påpekade utskottet bl.a. att de sändningsvillkor som gäller för SVT och SR innehåller bestämmelser om att företagen skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet och att även mindre gruppers intressen skall tillgodoses i görlig mån då en stor del av befolkningen kan ta del av programmen. Utskottet framhöll att det ankommer på att följa i vad mån programföretagen lever upp till reglerna i sändningstillstånden. Utskottet har mot den angivna bakgrunden funnit att det kvalitetsstöd som regeringen föreslagit är väl motiverat. I sammanhanget beaktar utskottet att teknikskiftet inom SVT av allt att döma kommer att medföra ökade kostnader. Utskottet utgår dock från att företagen inte avser att minska de ordinarie resurserna för kostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att den av regeringen föreslagna medelsförstärkningen i stället innebär att SVT kan höja ambitionsnivån då det gäller produktionen av kvalitetsprogram. Det anförda leder fram till att utskottet välkomnar regeringens förslag. Utskottet anser vidare att det är glädjande att SVT:s möjligheter att anlita fria filmare och producenter nu kommer att kunna öka. Det bör i sammanhanget tilläggas att det enligt utskottets uppfattning är en fördel att medlen för kvalitetsproduktion skall särredovisas i SVT:s redovisning till statsmakterna. Därmed bör det tydligt framgå hur resurserna har utnyttjats, vilket torde underlätta en kommande utvärdering av stödet. Med hänvisning till vad som anförs i motion Fi29 (fp) om TV-tittarnas betalningsvilja och behovet av en buffert i rundradiokontot gör utskottet bedömningen att behållningen på rundradiokontot kommer att förbli positiv även med beaktande av den medelstilldelning som föreslagits. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Fråga om inrättande av en utvecklingsfond för filmproduktion I motion Fi29 (fp) anförs att SVT är den helt dominerande beställaren på den svenska TV-marknaden och att den som fått nej till en idé hos SVT inte har någon annan att vända sig till. Yrkande 2 i motionen syftar till att regeringen skall lämna förslag till om en fristående TV-fond på grundval av vad som föreslagits av en särskild utredare i betänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172). Motionärerna bakom motion Fi56 (mp) anser att fler oberoende finansieringskällor bör finnas ur vilka fria TV-producenter kan söka medel för kvalificerad programproduktion (yrkande 9). Regeringen bör skyndsamt komma med förslag till med den angivna inriktningen. Utskottet har under innevarande behandlat likartade yrkanden (se bet. 1997/98:KrU11 och 1997/98:Kr16). För ett referat av innehållet i det utredningsbetänkande som nämns i motion Fi29 (fp) hänvisar utskottet främst till sitt betänkande 1997/98:KrU11 s. 16. Utskottet har vid båda tillfällena ansett att inte bör föregripa regeringens överväganden med anledning av utredningsförslaget. Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motionerna Fi29 (fp) yrkande 2 och Fi56 (mp) yrkande 9 avstyrks. /beslutade att staten skall överta huvudmannaskapet för i och att en samlad etnografisk myndighet skall inrättas i . Myndigheten skall innefatta i , samt tre museer i , nämligen - , och (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Beslutet innebar vidare att en organisationskommitté skulle tillsättas för att förbereda sammanförandet av de fyra museerna samt skapa ett nytt i . En organisationskommitté har därefter tillsatts med uppdrag som innebär att kommittén bl.a. skall utveckla en grundläggande verksamhetsprofil för den nya myndigheten, lämna underlag till budgetpropositionen för , lämna preliminära anslagsberäkningar , lämna de förslag till finansiering som föranleds härav, utarbeta förslag till instruktion och organisation, lösa lokalfrågor i i samarbete med och , lösa problem av rättslig karaktär som kan uppstå och i övrigt lämna de förslag och vidta eller förbereda de verkställighetsåtgärder som föranleds av uppdraget (dir. 1996:110). I vårpropositionen gör regeringen - utan att förelägga något förslag - följande bedömning rörande . Med utgångspunkt i de förslag som för ett (Ku 1996:07) förelagt regeringen bedömer regeringen att en yta bruttoarea (lokalarea) är en ändamålsenlig storlek för den nya museibyggnaden. Investeringskostnaden för byggnaden har beräknats till , ett belopp som ryms inom den av beslutade låneramen för Statens fastighetsverks investeringar. I budgetpropositionen för redovisade regeringen att särskilda medel, , avsatts för nyetableringen av museet . Finansieringen av de totala kostnaderna för investeringen ryms inom de ramar som avsatts för ändamålet. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en arkitekttävling för museibyggnaden. Frågor rörande behandlas i tre motionsyrkanden. Motionärerna bakom motion Fi31 (m) har noterat att regeringen uppdragit åt att genomföra en arkitekttävling för en ny museibyggnad i . Det är, anförs det i motionen, anmärkningsvärt att regeringen går vidare med den konkreta planeringen av museiverksamheten i utan att först ha avvaktat resultatet av den pågående utredningens arbete. Motionärerna anser att det råder oklarhet om vad den nya museibyggnaden skall inrymma och om vilka planer regeringen har att överföra museisamlingar från de tre berörda Stockholmsmuseerna till det nya museet i . Motionärerna framhåller slutligen att det inte framgår av propositionen om övriga museer skall bidra till den nya museiverksamheten genom minskade anslag. Dessa oklarheter bör enligt motionärerna klarläggas innan ytterligare beslut fattas (yrkande 2). I motion Fi20 (v) yrkas att det avtal som skall tecknas med om hyressättning, drift och underhåll för den nya museibyggnaden i skall utformas på sådant sätt att medel för en god verksamhet kan garanteras för de publika verksamheterna både vid museet i och vid museerna i (yrkande 37). Motionärerna bakom motion Fi56 (mp) anser att regeringen redan nu bör redovisa hur de löpande kostnaderna för det nya skall finansieras (yrkande 10). Motionärerna kan inte acceptera att en finansiering av museet sker inom den ekonomiska ramen för övriga statligt stödda museer. Med hänvisning till de synpunkter som framförts i den moderata motionen, Fi31 (m), om en arkitekttävling m.m. vill utskottet anföra följande. Enligt utskottets uppfattning innebär det förhållandet att regeringen uppdragit åt att efter samråd med organisationskommittén genomföra en arkitekttävling inte några låsningar för framtida ställningstaganden rörande museets verksamhetsinriktning, vad museibyggnaden skall innehålla etc. Utskottet har inhämtat att den typ av tävling som avser att utlysa är en internationell allmän tävling, där även ett fåtal särskilt inbjudna arkitekter deltar. Tävlingen genomförs i två steg. Det första steget är en s.k. idétävling som har till syfte att belysa de möjligheter till funktion och gestaltning som den aktuella tomten och stadsmiljön erbjuder och att ge förslag till lösningar på olika problemställningar. Först när dessa yttre förutsättningar klargjorts är det att utifrån resultaten av det första steget utforma ett detaljerat program för nästa tävlingsetapp. Den första etappen av arkitekttävlingen utgör enligt utskottets synsätt ett naturligt led i planeringen av det nya museet och innebär inte att regeringen föregriper resultatet av organisationskommitténs arbete. Utskottet vill i sammanhanget understryka värdet av att arkitekttävlingar genomförs för att hög kvalitet skall uppnås på den slutliga produkten. Som angavs i proposition 1997/98:117 Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design kan en tävling innebära att en problemställning belyses ur flera synvinklar och att ett debattstimulerande material kommer fram (prop. s. 27). För att det nya museet skall kunna stå färdigt - vilket numera är utgångspunkten för organisationskommitténs arbete - är det angeläget att redan nu påbörja planeringen. Med hänvisning till förslaget i motion Fi20 (v) konstaterar utskottet att frågor rörande kvaliteten på verksamheten vid den nya museimyndighetens samtliga museienheter är föremål för överväganden inom ramen för organisationskommitténs uppdrag. Frågor om hyressättningen som också berörs i samma motion, Fi20 (v), kommer att bli föremål för förhandling mellan och dess hyresgäst, dvs. skall också komma med förslag till finansieringen av det nya museets verksamhet, en fråga som behandlas i motionerna Fi31 (m) och Fi56 (mp). Utskottet är inte berett att föregripa resultatet av kommitténs arbete och regeringens överväganden med anledning därav. Sammanfattningsvis anser kulturutskottet att finansutskottet skall avstyrka här aktuella motionsyrkanden. I motion Fi20 (v) konstateras att stora besparingar har gjorts på folkbildningsanslaget . Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att skall begära att regeringen återkommer med förslag på tilläggsbudget för om ett med förhöjt anslag till folkbildningen (yrkande 38). behandlar i sitt betänkande 1997/98:KrU17 regeringens proposition 1997/98:115 Folkbildning jämte motioner. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag till nya syften med statsbidraget till folkbildningen. I proposition 1997/98:115 har regeringen aviserat att medel skall beräknas i den ekonomiska vårpropositionen inom utgiftsområde 17 för att förstärka folkbildningens möjligheter att möta människors framtida behov av kunskaper, social kompetens och förmåga att fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle. I vårpropositionen (prop. 1997/98:150) har regeringen därefter angett att utgiftsområdet tillförs för för detta ändamål. Utskottet har i sitt yttrande 1997/98:KrU4y tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområde 17 för , inklusive ökningen av medlen till folkbildningen. Utskottet kan inte tillstyrka att skall begära att regeringen skall återkomma med förslag på tilläggsbudget om en ökning av utgiftsområdet för en förstärkning av folkbildningen . Utskottet avstyrker således motion Fi20 (v) yrkande 38. I motion Fi20 (v) föreslås vidare att skall göra ett tillkännagivande till regeringen om att medel avsedda för skall omfördelas till folkhögskolorna för att antalet utbildningsplatser för arbetslösa vid folkhögskolorna skall kunna ökas (yrkande 39). Medel till har för innevarande budgetår anvisats dels inom utgiftsområde 16 för kommunernas verksamhet, dels inom utgiftsområde 17 för 10 000 platser vid folkhögskolor. När kommunerna beslutar om anordnande av utbildning inom kan de både utnyttja sin egen utbildningsorganisation och upphandla utbildning av andra utbildningsanordnare, t.ex. studieförbund och folkhögskolor. har redan i tidigare sammanhang uttryckt sin uppfattning att det är viktigt att kommunerna inte endast utnyttjar sin egen utbildningsorganisation för att anordna utbildning inom utan att de även bör anlita folkbildningen. För många av deltagarna i olika slag av utbildning inom , t.ex. för de studieovana, kan folkbildningens pedagogik och arbetsformer underlätta studierna och medverka till att deltagarna lättare kan slutföra dem. I sitt betänkande 1997/98:KrU17 (s. 27-28) redovisar utskottet att avgivit ett delbetänkande (SOU 1998:51) med en rapport från den första verksamhetsperioden inom . Utskottet redovisar i betänkande 1997/98:KrU17 kommitténs bedömning av gjorda erfarenheter från kommunernas upphandling av utbildning, bl.a. från folkbildningen. Kommittén anser att det är för tidigt att göra välgrundade bedömningar beträffande kvaliteten på kommunernas utbildningar och mångfalden i kommunernas upphandlingar. förutsätter att regeringen i den kommande budgetpropositionen redovisar sina bedömningar av de resultat och erfarenheter som framkommit. avstyrker i betänkandet ett motionsyrkande om omfördelning av resurser inom till folkhögskolorna. anser att finansutskottet bör avstyrka det nu aktuella motionsyrkandet om omfördelning av medel till folkhögskolorna. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (v), (), (), (), () och (). , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Enligt kulturutskottets uppfattning bör det vara fullt möjligt för att inom ramen för sitt myndighetsanslag utföra de uppdrag som regeringen i årets regleringsbrev ålagt myndigheten. Utskottet anser således att med bifall till förslaget i motion Fi31 (m) yrkande 1 skall avslå regeringens förslag i detta hänseende. D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (v) anser att den del av utskottets yttrande under rubriken gestaltning av den gemensamma miljön som börjar med "Med hänvisning" och slutar med "yrkande 8" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion Fi20 (v) om vikten av konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Enligt utskottets uppfattning bör anslaget D 2 inte minskas. bör således i enlighet med motion Fi20 (yrkande 36) avstyrka regeringens förslag. Dessutom bör, som motionärerna föreslår, regeringen återkomma med förslag på tilläggsbudget till statsbudget för om en ökning av anslaget med . Detta bör med anledning av motion Fi20 (v) yrkande 36 som sin mening ge regeringen till känna. Radio och TV i allmänhetens tjänst , och (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under rubriken i allmänhetens tjänst som börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrker motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar inte regeringens uppfattning att den i propositionen föreslagna satsningen på SVT är ett sätt att stärka mångfalden på mediemarknaden. Utskottet anser i stället att regeringens förslag om medelsökning till SVT kan leda till en begränsning av konkurrensen inom etermedierna. Utskottet konstaterar att SVT möter konkurrensen från andra programkanaler genom att satsa på lättare program i stället för att konkurrera med kvalitet. Därmed tar inte programföretaget sitt public service-uppdrag på allvar. I stället för att sträva efter kvalitet i programverksamheten låter företaget utbudet styras av tittarsiffror, vilket utskottet inte kan acceptera. Enligt utskottets uppfattning är det inte en huvuduppgift för SVT att producera underhållningsprogram av lättare karaktär och att sända dessa på bästa sändningstid.