yttr · GL05NU6Y · 1998-01-01 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts anser inte näringsutskottet att något initiativ av på dessa områden är erforderligt. Berörda motionsyrkanden avstyrks således. Flexibel användning av medel på regional nivå Regeringen tar i propositionen (avsnitt 9.1-9.2) upp begreppet det regionala tillväxtkapitalet. Med detta avses de "statliga resurser som mer direkt syftar till att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning". För en betydande del av det regionala tillväxtkapitalet fattas beslut om användningen på den regionala och den lokala nivån. För andra delar tas besluten centralt men de konkreta åtgärderna genomförs regionalt eller lokalt. För budgetåren 1997 och 1998 finns det enligt regeringens bedömning inom de aktuella politikområdena som kan sägas tillhöra det regionala tillväxtkapitalet. Häri ingår exempelvis inom de arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska områdena medel för vuxenutbildning samt medel inom jordbruks-, teknik-, miljö- och småföretagspolitikområdena. För flertalet län låg tillväxtkapitalet i intervallet . Enligt regeringens bedömning finns det, som tidigare nämnts, behov av ökade resurser för riskfylld finansiering till unga teknikföretag, s.k. såddkapital. Regeringen föreslår därför att anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder fortsättningsvis även skall kunna användas till såddfinansiering i enlighet med förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet. Ytterligare steg mot mer flexibel medelsanvändning på regional nivå aviseras inom arbetsmarknadspolitikens ram. I motion 1997/98:A20 (m) yrkas att avslår regeringens förslag om användningen av anslaget för regionalpolitiska åtgärder. I motion 1997/98:A47 välkomnas i princip regeringens förslag att länsstyrelserna respektive självförvaltningsorganen ges möjlighet att disponera det regionalpolitiska anslaget också till såddkapital för riskfylld finansiering till unga teknikföretag. Dock befarar motionärerna att förslaget knappast kan realiseras med nuvarande utomordentligt snäva anslagsutrymme inom länen. Även i motion 1997/98:A58 (fp) påtalas att det behövs bättre möjligheter att genom såddfinansiering stötta just de mindre företagen. Särskilt bör enligt motionären kvinnornas möjligheter att skaffa startkapital underlättas. kommer enligt sin motion 1997/98:A22 att redovisa sitt alternativ för såddfinansieringen i samband med ekonomiska vårproposition. Förutom de har Europeiska kommissionen på olika sätt uppmärksammat behovet av insatser för att öka tillgången på ägarkapital i småföretagen. Kommissionen har lagt fram förslag för rådet om nya åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag. Förslagen inbegriper bl.a. en riskkapitalfond och en ny garantimekanism för små och medelstora företag. Finansieringen av dessa initiativ avses ske bl.a. via EG:s budget. Det kan förväntas att rådet fattar beslut . Svenska företag har i princip samma möjlighet som företag i övriga EU att direkt och indirekt få del av dessa insatser. anser i likhet med regeringen att en fungerande kapitalförsörjning är en viktig del av en regional näringspolitik. Även om det inte kan sägas vara någon egentlig brist på riskkapital i allmänhet, tycks det råda brist på riskkapital ute i landet och brist på aktörer som är beredda att ta risken att investera i företag som befinner sig i tidiga skeden av sin utveckling. konstaterar att de aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A47 (v) och 1997/98:A58 (fp) i betydande utsträckning ligger i linje med regeringens förslag och näringsutskottets uppfattning. vill liksom tidigare framhålla att lika väl som det statliga stödet inom näringspolitiken bör vara neutralt mellan olika företagsformer bör det också vara neutralt mellan kvinnor och män. Att uppmärksamma kvinnor som företagare och deras kapitalbehov kan ses som en del i strävandena att åstadkomma en sådan neutralitet. I motion 1997/98:A47 redovisas farhågor att förslaget inte får avsedda effekter på grund av att volymen inte är tillräckligt stor. Även om volymen till en början inte blir särskilt stor förutsätter näringsutskottet att viktiga erfarenheter kan vinnas för framtiden. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna 1997/98:A20 (m), 1997/98:A47 (v) och 1997/98:A58 (fp) i berörda delar. Regeringen föreslår (avsnitt 9.3) att godkänner ett program för utarbetande av regionala tillväxtavtal. Syftet är att åstadkomma en bättre samverkan mellan de organ som arbetar med tillväxt- och sysselsättningsfrågor på lokal, regional och central nivå. En första uppgift för de länsstyrelser respektive självstyrelseorgan som avser att vara med är att bjuda in det "regionala partnerskapet", dvs. näringsliv, kommuner, landsting, stiftelser, handelskammare, fackföreningar m.fl. att medverka. De regionala tillväxtavtalen skall enligt regeringen utarbetas stegvis i tre etapper. Etapperna 1 och 2 avser analys av regionernas styrkor och svagheter respektive framtagande av utkast till program. Dessa etapper bör enligt vad som sägs i propositionen genomföras . Under den tredje etappen, , genomförs förhandlingar mellan statens företrädare och övriga aktörer om programmets slutliga innehåll och finansiering. regionalt tillväxtavtal, som skall godkännas av regeringen. De första avtalen beräknas träda 2000. Regeringen framhåller vidare behovet av en bättre regional balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Det är viktigt att snabbare än kunna identifiera de områden där en brist på arbetskraft kan uppstå och att vidta åtgärder. Regeringen anser därför att s.k. regionala kompetensråd bör etableras. I partimotion 1997/98:A20 (m) avvisas regeringens förslag om regionala tillväxtavtal. Processen under vilken avtalen skall utarbetas leder till osäkerhet och därmed risker för den som skall investera, anser motionärerna. Den allvarligaste invändningen är dock att förhandlingsprocessen mellan län och centralstat i det sista steget är så selektiv att den hotar själva grundvalen för en ekonomi med förutsebara villkor, sägs det i motionen. I stället för en generell stimulanspolitik riskerar tillväxtavtalen att leda till att sjunker ännu djupare ner i planeringskulturen. Även i motion 1997/98:A22 (kd) befaras att regeringen bortser från företagares behov av långsiktighet. Motionärerna ställer frågan om vem som är beredd att starta en ny verksamhet på villkor som bara gäller . Det krävs långsiktiga förutsättningar om målet är långsiktig tillväxt- och sysselsättningsökning, påpekas det. anför i motion 1997/98:A47 att regionala tillväxtavtal är ett steg i rätt riktning men att det finns brister i den demokratiska förankringen på den regionala nivån. Det är otidsenligt att länsstyrelserna skall handha utvecklandet av tillväxtavtal, anför motionärerna och erinrar om att har fört fram idéer om inrättande av länsparlament som den naturliga politiska nivån i länen. I motion 1997/98:A44 (v) framhålls att tillväxtavtalen måste få ett underifrånperspektiv. Det är enligt motionären viktigt att länets befolkning får sina synpunkter hörda. Länets kommuner och landsting måste få en betydande roll liksom även de nya självstyrelseorganen. Enligt näringsutskottets uppfattning är regeringens förslag om tillväxtavtal ett led i en ny regional näringspolitik för tillväxt och sysselsättning. Förutom resultatet i form av ett underskrivet tillväxtavtal anser näringsutskottet att själva processen att komma fram till avtalet är en viktig del i en regional kraftsamling. Som näringsutskottet ser saken kan processen att arbeta fram regionala tillväxtavtal ge underlag för ett nytt tillväxtorienterat sätt att tänka i de olika regionerna. ser positivt på att de deltagande aktörerna kommer att ha möjlighet att lämna förslag till ändringar i regelverk m.m. i syfte att uppnå ökad flexibilitet vad avser arbetssätt och medelsanvändning inom ramen för avtalen. Med det anförda tillstyrks propositionen i aktuell del och avstyrks motionerna 1997/98:A20 (m), 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A44 (v) och 1997/98: A47 (v) i berörda delar. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), ()*, (), (), ()**, () (), (), (), (), (), () och (). *) Har deltagit i avsnitten under regional näringspolitik **) Har ej deltagit i avsnitten under regional näringspolitik (), (), (), (), () och () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Hållbar ekonomisk" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: har fallit från tredje till artonde plats i industriländernas välståndsliga. Den svenska ekonomin växer långsammare än genomsnittet för EU:s länder, och välståndsutvecklingen är svag. Ett mer dynamiskt företagande och fler riktiga arbeten kräver insatser över flera områden, i första hand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, engagemang i EU, energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områden saknar regeringen ett alternativ som har förutsättningar att fungera, såväl nationellt som på det regionala planet. Enligt näringsutskottets uppfattning, vilken överensstämmer med den som förs fram i motion 1997/98:A20 (m), 1997/98:A33 (fp) och 1997/98:A22 (kd), måste en framsynt regional näringspolitik ta sin utgångspunkt i en genuin förståelse av företagandets villkor. Regeringens regionalpolitiska proposition klarar inte ens att kompensera för de direkta försämringar för glesbygden och företag i glesbygd som regeringen tagit initiativ till . Höjningen av bensin- och dieselskatterna samt höjningen av gränsen för reseavdrag är exempel på detta. Höjningen av produktionsskatterna på el och den förtida avvecklingen av kärnkraften är åtgärder som riskerar att leda till höjda elkostnader och skapar därtill betydande osäkerhet om de långsiktiga villkoren för investeringar i industriell verksamhet i . Ekonomins globalisering förstärker konkurrensen som svenska företag möter. Informationstekniken fördjupar dynamiken i den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen. förbättrar informationstekniken förutsättningarna för företagande i hela landet och ger möjlighet till företagande i nya och växande branscher. Betydelsen av IT-utvecklingen för sysselsättningen bör inte underskattas. I stället för den traditionella regionalpolitikens olika bidragsformer bör företagen ges generella villkor och ett gott företagsklimat i hela landet. Bidrag bör växlas mot sänkta skatter. Här finns ingen motsättning mellan storstäder och små orter. Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningar som gör att små företag vill och kan bli större. Ett allvarligt tecken på näringsklimatets tillstånd är att antalet egenföretagare ökade fram för att sedan börja minska. Enligt ekonomen minskade antalet företagare med 39 000 . Målet om att halvera den öppna arbetslösheten kommer inte att kunna nås med nuvarande regeringspolitik. Enligt räknas med en öppen arbetslöshet på och en total arbetslöshet på (inklusive åtgärder) . Bara detta är ett skäl att lägga om kursen till ett samhälle som värnar om företag och företagare. måste få ett mer företagsvänligt klimat än . Småföretagsdelegationens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar. En generell sänkning av skatten på arbete ökar de enskilda hushållens möjligheter att också efterfråga tjänster. kvarstår emellertid så stora skattekilar att någon nämnvärd effekt sannolikt inte uppkommer i detta avseende. Det är därför nödvändigt att genomföra speciella åtgärder så att skatten på arbete sänks kraftigt för tjänster med stort arbetsinnehåll och som efterfrågas av enskilda hushåll. Ett förslag till sådana åtgärder har presenterats av Moderata samlingspartiet, liberalerna och . Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motionerna 1997/98:A19 (m), 1997/98:A20 (m), 1997/98:A22 (kd) och 1997/98:A33 (fp) i berörda delar. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den mån kraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Stabilare och mer gynnsamma villkor måste utformas för den privata sektorn, särskilt för de företag som har potential att växa. Det är i de små och medelstora företagen som de nya arbetstillfällena kan förväntas komma till stånd. För att detta skall ske måste fler människor se det som naturligt att starta ett eget företag och entreprenören måste vara väl ansedd i samhället. För att företagsklimatet ytterligare skall förbättras anser näringsutskottet att åtgärder bör prioriteras inom följande områden: främjande av det personliga ägandet, administrativa förenklingar, skattelagstiftning, kunskap och kompetens samt riskkapitalförsörjning. Dessa åtgärder gynnar även den regionala utvecklingen. instämmer i vad som sägs i motion 1997/98:A21 (c) om att den nya regionala näringspolitiken måste innehålla mer än de punktinsatser som föreslås i regeringens proposition. Den regionala näringspolitiken bör ha ett tydligt mål om utveckling i hela , vilket överordnas alla politikområden. Den bör omdanas till ett instrument för att skapa likvärdiga möjligheter till utveckling och tillväxt i alla regioner. Enklare regler för mindre företag, minskat byråkratiskt krångel och bättre samordning mellan olika samhällssektorer är inte bara glesbygdsfrågor utan lika viktiga för hela landet. Företagande och företagare bör uppmuntras med hänsyn till deras betydelse för sysselsättning och välfärd. Bristen på arbete är den tydligaste konsekvensen av den nuvarande regionala obalansen. För att öka tillväxt och sysselsättning är utvecklingen inom tjänstesektorn av avgörande betydelse. Även inom andra sektorer ökar tjänste- eller kunskapsinnehållet i produktionen. Många av de moderna företagen är relativt oberoende av avstånd och läge i landet eftersom de baserar sig på IT. Den nya regionala näringspolitiken kan därför än mer än tidigare baseras på decentralisering. Inom IT-området kan sysselsättningen förväntas öka, vilket bör gagna hela landet. Även inom vårdsektorn och sektorn för s.k. hushållsnära tjänster finns enligt näringsutskottets mening en stor sysselsättningspotential. Varje region är unik. En regions förutsättningar och möjligheter måste tas till vara bl.a. genom ett stort lokalt självbestämmande. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A21 (c) i berörda delar. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den mån kraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets mening har staten ett övergripande ansvar för näringspolitiken, vilket kräver att staten tar vissa initiativ. Näringslivet har ofta inte den erforderliga uthålligheten. vill också betona att försämrade arbetsrättsliga regler eller svaga fackföreningar inte är någon framkomstväg. instämmer med motion 1997/98:A47 (v) att en kraftsamling måste till för att bryta utvecklingen mot ökade regionala klyftor. Enligt näringsutskottets uppfattning har regeringen inte lyckats formulera en trovärdig strategi för att uppnå en hållbar utveckling och regional balans. De hittillsvarande regionalpolitiska målen om social och ekonomisk rättvisa och balanserad tillväxt har inte infriats. Regeringen avser nu att låta analysera regionalpolitikens hittillsvarande effekter på framför allt den regionala utvecklingen samt de framtida förutsättningarna för regional balans. Mot den tidigare angivna bakgrunden ser näringsutskottet positivt på en sådan analys. En utredning med bred parlamentarisk förankring bör tillsättas. Hela arsenalen av regionalpolitiska företagsstöd bör utvärderas i syfte att åstadkomma en regionalpolitik baserad på aktivt stöd till regional utvecklingskraft snarare än på passiva driftsbidrag. Vidare bör ett tydligt genusperspektiv ingå i en sådan analys. Alla regioner är beroende av hög tillväxt. Även om staten kan bidra med ett antal verktyg måste den viktigaste kraften dock komma från regionen själv. Underifrånperspektivet måste vara vägledande. vill i detta sammanhang betona de statliga företagens och affärsverkens betydelse. ser det som önskvärt med ett näringsliv med olika ägarformer: privat, kooperativt och samhällsägt. Eftersom det svenska näringslivet domineras av starkt koncentrerat privat ägande kan statligt ägande vara en rimlig motvikt. Anställda i statliga företag kräver inflytande över sina arbetsplatser, men de kräver också engagerade och aktiva ägare. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A47 (v) i berörda delar. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den mån kraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets mening är det politikens roll att underlätta framväxten av det goda - i bemärkelsen ekologiska och hållbara - näringslivet. Mångfald, dynamik, kreativitet och delaktighet är nyckelord för en sådan utveckling. Det skall vara företagsekonomiskt lönsamt att göra det som är långsiktigt hållbart. Ett framtida näringsliv måste vara en del av ett fungerande samhälle, inte något som befinner sig vid sidan om den sociala och ekologiska verkligheten. delar uppfattningen som framförs i motion 1997/98:A54 (mp) om att den nya regionala näringspolitiken ställer krav på aktiva insatser inom många olika politikområden. Staten har ett viktigt ansvar, men det är också väsentligt att politiken formas så nära människorna som möjligt. För att utveckla en ökad självtillit krävs en decentralisering av beslut till regionala organ som kan ta ökat ansvar för den lokala utvecklingen. Den gröna regionala näringspolitiken syftar till att göra regionerna allt mindre beroende av stöd. Ekonomisk och ekologisk balans bör uppnås i varje enskild region. De traditionella regionalpolitiska stöden i de utsatta regionerna har inte gett de utlovade resultaten och bör hanteras med försiktighet. I stället bör satsningar göras på medel som innebär utveckling av nätverk, individer, företagskultur, kompetensutveckling, kvinnors och nya svenskars företagande etc. Miljöaspekterna skall vävas in så att regionalpolitiken och den regionala näringspolitiken bidrar till målet om en ekologiskt hållbar ekonomi. Sådana satsningar som omfattar miljöteknik och/eller är särskilt sysselsättningsintensiva skall prioriteras. En önskvärd satsning gäller en landsomfattande enhetstaxa för telefon och IT. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A54 (mp) i berörd del. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den mån kraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande. (), (), (), (), () och () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om riskkapitalförsörjning som börjar med "ser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Grunden för en väl fungerande riskkapitalförsörjning är att dubbelbeskattningen på avkastningen av riskkapital avvecklas. Därtill kommer bl.a. att förmögenhetsskatten och beskattningen på arbete måste sänkas och att sparande bör uppmuntras. Om goda förutsättningar ges för utvecklande av effektiva riskkapitalmarknader behöver inte en statlig myndighet som agera mäklare av kapital. Norrlandsfonden är en dominerande finansiär för många företag i norra . Fonden fyller enligt näringsutskottets uppfattning en viktig roll för näringslivet i norr. anser däremot att det finns anledning till tveksamhet när det gäller regeringens önskan om en intensifierad användning av lånegarantier hos . Risken är att drar på sig problem genom att man inte har direktkontakt med de projekt som får lånegarantier. får till exempel inga tidiga signaler om att ett bolag börjar släpa efter med betalningarna. bör därför inte helt gå över till garantilåneverksamhet. Därmed tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A20 (m) i denna del. De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A21 (c) och 1997/98:A47 (v) avstyrks däremot av näringsutskottet. () och () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om riskkapitalförsörjning som börjar med "ser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: instämmer i vad som sägs i motion 1997/98:A47 (v) om att regeringens förslag på riskkapitalområdet går i rätt riktning men behöver kompletteras med stöd till regionala fonder och börser för att få en garanti att alla regioner kan få tillgång till riskkapital. Motion 1997/98:A47 (v) tillstyrks således i berörda delar. De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A20 (m) och 1997/98:A21 (c) avstyrks av näringsutskottet. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om riskkapitalförsörjning som börjar med "ser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: anser i likhet med vad som sägs i motion 1997/98:A21 (c) att den regionala riskkapitalförsörjningen ytterligare kan förbättras. Regeringen bör ta initiativ som gör det möjligt att använda det nya pensionssystemets premiereserv för att bygga upp regionala fonder. Vidare bör lokala mötesplatser som exempelvis regionala aktietorg eller innovationsmarknader stimuleras. Målet är att lokala placerare skall kunna investera i lokala företag. har en viktig roll för den regionala riskkapitalförsörjningen, särskilt när det gäller de mindre företagen. Med hänsyn till vikten av att de små företagen kan växa instämmer näringsutskottet med motionärerna i att ALMI:s resurser måste anpassas till efterfrågan på riskkapital. Såväl driftskapital som ytterligare medel till lånefonden bör tillföras . Regeringen bör i samband med budgetpropositionen för återkomma med ett sådant förslag. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A21 (c) i berörda delar. De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A20 (m) och 1997/98:A47 (v) avstyrks av näringsutskottet. (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om regelförenkling bort ha följande lydelse: I syfte att skapa tillväxt och sysselsättning är det viktigt att de små företagen kan växa. Därför måste befintliga tillväxthinder för småföretagandet undanröjas. delar uppfattningen som framförs i motion 1997/98:A32 (fp, m, c, kd) om att det finns ett stort antal aktörer som är ansvariga för regionalpolitikens genomförande. Detta leder till att summan av de regionala regelverken blir hämmande för näringslivet. Den regionala näringspolitiken måste därför ha inslag av regelförenklingar, direkt riktade till de små företagen. Det är nödvändigt att krånglet minimeras om företagen skall kunna utvecklas. Småföretagsdelegationens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar. Avsiktsförklaringen om avregleringsarbetet, daterad , från Moderata samlingspartiet, liberalerna och innebär att dessa partier är överens om att genomföra så gott som alla förslag i betänkandet Bättre och enklare regler från Småföretagsdelegationen. av de viktigaste förslagen är enklare registrering av företag, enklare självdeklaration för företagare, lättnader i uppgiftslämnandet, enklare tullprocedurer, patentskydd för enklare uppfinningar m.fl. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A32 (fp, m, c, kd) och 1997/98:A33 (fp) i berörda delar. Motion 1997/98:A20 (m) ligger i linje med utskottets ställningstagande. Det behandlade yrkandet i motion 1997/98:A21 (c) kan i det väsentliga anses tillgodosett med näringsutskottets ställningstagande. () och () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om regelförenkling bort ha följande lydelse: