yttr · GL05SKU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling och de motioner som har väckts i ärendet, såvitt rör skatteutskottets ämnesområde. Förslagen i propositionen innebär bl.a. att räntebidrags-systemet och reglerna om statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad ändras. Bland förslagen ingår att räntebidraget skall avvecklas långsammare för fastigheter i de s.k. kris-årgång-arna. Syftet är att motverka de kostnadsökningar som minskade bidrag och tillkommande fastighetsskatt har inneburit för dessa årgångar. Detta förslag beräknas medföra utgiftsökningar för staten under budgetåren 1999-2000 med 555, 590 respektive . Vid sidan härav föreslås att särskilt stöd skall kunna utgå till kommuner med övermäktiga ekonomiska åtaganden för boendet. På skatteområdet föreslås att det s.k. ROT-avdraget förlängs och att maximibeloppet höjs, för småhusen till . Propositionen innehåller också en beskrivning av målen och uppgifterna för den framtida bostadspolitiken och en redogörelse för behovet av fortsatta reformer. Av redogörelsen i propositionen framgår att regeringen kommer att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté för den allmänna översyn av fastighetsskatten m.m. som har planerats inom . Direktiv för kommitténs arbete har utfärdats av regeringen (dir. 1998:20). Motionerna Bo13 av m.fl. (s), Bo14 av m.fl. (c), Bo15 av m.fl. (m), Bo20 av m.fl. (v), Bo21 av Per m.fl. (mp), Bo22 av m.fl. (fp), Bo24 av och () och Bo26 av m.fl. (kd) berör skatteutskottets ämnesområde genom olika förslag om sänkningar av fastighetsskatten, bl.a. som ett alternativ till regeringens förslag beträffande de s.k. krisårgångarna. Motionerna innehåller också krav på andra uttalanden om fastighetsbeskattningens framtida utformning. Även ROT-avdraget och frågan om skattelättnader för hushållstjänster tas upp i en del av dessa motioner. Ett par yrkanden berör vissa andra detaljer i beskattningen. I motion Bo14 av m.fl. (c) yrkas att nu beslutar att sänka fastighetsskatten på bostäder från 1,7 till med verkan fr.o.m. (yrkande 1). I motionen yrkas också att , med verkan , skall besluta att slopa belägenhetsfaktorn för fastboende i vissa attraktiva områden och att fastställa storleken på en s.k. normaltomt till minst 300 kvm (yrkande 4) samt att den årliga omräkningen av taxeringsvärdena inte längre skall genomföras (yrkande 5). Yrkande 3 i motionen innehåller krav på ett riksdagsuttalande om att vissa aspekter på fastighetsbeskattningen, som anges i motionen, skall behandlas i en bred översyn. Yrkandena 1 och 7 i motion Bo15 av m.fl. (m) innehåller krav på ett riksdagsuttalande om vissa principer som enligt motionärernas uppfattning bör gälla för bostadspolitiken. På skatteområdet innebär dessa principer bl.a. att fastighetsskatten sänks till och därefter , att hälften av markvärdet successivt med början 1999 undantas från fastighetsskatt, att gränsen för förmögenhetsskatt höjs till och att fastighetsbeskattningen förändras till en schablon-beskattning i enlighet med förslag i SOU 1994:57. I motion Bo22 av m.fl. (fp) yrkande 4 krävs ett uttalande om att fastighetsbeskattningen måste sänkas genom särskilda åtgärder för dem som är mest utsatta för kraftiga höjningar av taxeringsvärdena och genom en omedelbar sänkning av skattesatsen till . Motionärerna anser också att förmögenhetsskatten bör slopas eller sänkas. Yrkandena 1 och 6 i motion Bo26 av m.fl. (kd) går i samma riktning. Motionärerna begär ett riksdagsuttalande om att fastighetsskatten bör trappas ned i takt med räntebidragen och i ett första steg sänkas genom att begränsa skattesatsen till och genom att undanta en del av tomtvärdet från beskattning. Enligt motionen bör fastighetsskatten ersättas med en avgift. Enligt motion Bo21 av Per m.fl. (mp) yrkande 4 bör bl.a. uttala att själva boendet inte bör beskattas men däremot den miljöbelastning som bostäderna medför. Vidare bör fastighetsskatten avskaffas i sin nuvarande utformning. I motion Bo24 av och () krävs ett riksdagsuttalande om att skattereglerna bör ändras så att hyresgäster inte längre missgynnas. Yrkandena 2, 11 och 12 i motion Bo20 av m.fl. (v) går ut på att den planerade översynen utökas till att omfatta även skattereformen, förändringarna av räntebidragen och den pågående saneringen av statens finanser. I översynen bör även tidigare förslag från sida beaktas, bl.a. om en ny modell för fastighetsskatten som utgår från fastighetens inköpspris. Utskottet har vid sin återkommande behandling av likartade motions-yrkanden framhållit att det saknas utrymme för sådana skattelättnader och omläggningar av beskattningen som på nytt föreslås i en del av de aktuella motionerna. Utskottet har ansett att de grundläggande principerna för beskattningen bör ligga fast och har tagit sikte på tillfälliga lättnader i särskilda fall och på att begränsa uppräkningen av taxeringsnivå. Denna inställning har också delats av finansutskottet och godtagits av . I sitt avgivna betänkande 1997/98:SkU15 hänvisade utskottet också till finansutskottets ställningstagan-den i betänkande 1997/98:FiU1 (s. 148). anförde bl.a. att de dramatiskt höjda taxeringsvärdena inom vissa kustnära områden och skärgårdsområden medfört problem i synnerhet för de fastboende i dessa områden. Med anledning av en motion från sida underströk finansutskottet vikten av att arbetet inom (Fi 1997:07, dir. 1997:37), som skall vara klar före utgången av 1998 med sin genomgripande analys av samtliga faktorer som har inflytande på taxeringsvärdena, bedrivs skyndsamt och att frågan om bedömningen av lägesfaktorerna och deras bety-delse för taxe-ringen ges särskild prioritet. Enligt finansutskottet borde utreda-ren , helst , presentera resultatet av sina över-väganden när det gäller lägesfaktorerna och frågan om ett utökat lokalt infly-tande över fastighetstaxeringen med sikte på att uppnå förändringar av nuva-rande taxeringssystem med giltighet . uppfattning godtogs av som med anledning av motionen riktade ett tillkännagi-vande till regeringen av denna innebörd. I sitt nyssnämnda betänkande SkU15 fann skatteutskottet det alltjämt angeläget att arbetet fullföljs så att de taxeringsvärden som gäller påverkas. framhöll vidare att man inom övervägde frågan om en parlamentarisk utred-ning om de olika alternativ som står till buds i fråga om fastighetsbeskattningens allmänna utformning. Utskottet ansåg att det skulle vara värdefullt om den kritik som har riktats mot fastighetsskatten i olika hän-seen-den och möjligheterna att uppnå förbättringar snabbt kunde belysas inom ramen för en sådan utredning. Syftet borde vara att allsidigt belysa fördelar och nackdelar med olika tänkbara alternativ i en strävan att uppnå breda politiska lösningar av dessa viktiga frågor. I sammanhanget framhöll utskottet att det saknades utrymme för generella sänkningar av fastighetsskatten. Eventu-ella fram-tida sänkningar av fastighetsskatten måste, framhöll utskottet, vägas mot andra angelägna skattelätt-nader eller reformer. Enligt utskottet borde det däremot ingå i utredningens uppdrag att pröva om speciella skäl talar för särskilda lättnader för begränsade kategorier, t.ex. den bofasta skärgårds-befolkningen, och att avväga lämpligheten härav mot behovet av andra angelägna åtgärder. Utskottet utgick från att regeringen skulle tillsätta en parlamenta-risk utredning med denna inriktning. anförde utskottet att Fastighets-taxerings--utredningen vid sidan härav borde fullfölja sitt uppdrag skyndsamt enligt de intentioner som utskottet redovisat. Det anförda innebar enligt utskottets mening att syftet med de då aktuella motionerna helt eller delvis kunde anses tillgodosett. Utskottet avstyr-kte alltså motionerna i dessa delar, och utskottets förslag godtogs av . De direktiv som regeringen nu har utfärdat för den aktuella utredningen har det innehåll som utskottet förutsatt, och de motioner som åter har väckts i dessa frågor innehåller inte något nytt som bör föranleda ändrade ställnings-taganden. Vad som anförs i motionerna bekräftar endast angelägen-heten av att allsidigt belysa fördelar och nackdelar med de olika alternativen i syfte att uppnå breda politiska lösningar av dessa viktiga frågor. Utskottet vill också tillfoga att regeringen i vårpropositionen 1997/98:150 (s. 169) föreslagit att omräkningstalen för bostäder skall frysas vid sin nuvarande nivå även för . Utskottet avstyrker alltså motionerna i nu berörda delar. Vad utskottet nu har anfört innebär också att utskottet inte kan ställa sig bakom tanken att nu befria krisårgångarna från fastighetsskatt eller skjuta upp infasningen i fastighetsbeskattningen för fastigheter i dessa eller andra yngre årgångar. Som framgår av direktiven skall också de särskilda undantag som gäller för nya fastigheter övervägas inom den nya kommittén. Att nu utöka dessa generella skattelättnader kan enligt utskottets mening inte ses som något godtagbart alternativ till regeringens förslag om andra lättnader för krisårgångarna. Utskottet avstyrker alltså motionerna även i dessa delar (Bo14 yrkandena 2 och 7, Bo15 yrkandena 2 och 5, Bo20 yrkande 10, Bo22 yrkandena 5 och 6 och Bo26 yrkandena 3 och 4). I motion Bo20 begär också ett uttalande om att regeringens bostadspolitik leder till fortsatt instabila villkor på grund av höjningar av fastighetsskatten, förändringar av ROT-avdraget och avtrappningen av räntebidraget (yrkande 1). Syftet med den utredning som planeras är att skapa förutsättningar för stabila regler på skatteområdet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet för sin del detta yrkande. Enligt motion Bo13 av m.fl. (s) bör den kommande utredningen belysa möjligheterna för olika boendeformer att avsätta medel till fonder för framtida underhåll. Motionärerna anför att de allmännyttiga bostadsföretagen tidigare kunde göra avsättningar för sådana ändamål men att detta system har upplösts efter övergången till konventionell beskattning. års taxering har den tidigare schablonbeskattningen av allmännyttiga bostadsföretag ersatts av en konventionell beskattning (prop. 1992/93:241, SkU30). Vad som anförs i motionen tyder inte på att de allmännyttiga bostadsföretagen därmed fått en sämre ställning än andra bostadsföretag. Om de nya reglerna har medfört problem i något hänseende hindrar inte direktiven att utredningen bedömer även denna fråga, utan något särskilt uttalande från sida. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. I avvaktan på den ökning av byggverksamheten som regeringen väntar föreslås att perioden för det s.k. ROT-avdraget förlängs och att avdragsrätten utökas. Enligt nuvarande regler medges skattereduktion av arbetskostnaderna för byggnadsarbeten på bostadshus 31 december 1998, med vissa beloppsmässiga begränsningar. Perioden förlängs alltså t.o.m. . För byggnadsarbete som har utförts efter innebär förslaget att maximibeloppen höjs från 10 500 till högst för småhus och från 5 000 till högst för bostadsrätter som inte är småhus. För hyreshus är skattereduktionen maximerad till det största av beloppen eller fastighetsskatten . Maximi-gränsen för hyreshus höjs enligt förslaget till högst eller högst fyra gånger fastighets-skatten . Kostnaden för förslaget beräknas till , varav 350 för och 570 för . I motion Bo26 av m.fl. (kd) yrkas avslag på propositionen till den del som avser bostadsrätter och småhus (yrkande 8). Motionärerna begär i stället ett riksdagsuttalande om ett bredare system med en permanent skattereduktion för alla hushållstjänster av arbetskostnaderna per hushåll och år. Den maximala skattereduktionen blir alltså enligt detta förslag per hushåll och år. Yrkande 7 i motion Bo15 av m.fl. (m) och yrkande 7 i motion Bo22 av m.fl. (fp) innehåller också krav på ett riksdagsuttalande om en skattereduktion för hushållstjänster med denna utformning. I motion Bo14 av m.fl. (c) yrkas en utredning om ett permanent skatteavdrag för ombyggnad och reparation kopplat till en schablonintäkt. I sitt avgivna betänkande 1997/98:SkU15 behandlade utskottet ett antal motioner om skattepolitikens inriktning m.m. Här ingick bl.a. likartade krav som de nu aktuella om skattereduktion för tjänster i hemmen eller andra åtgärder för att nedbringa skattekilarna inom den privata tjänstesektorn. Utskottet framhöll att det inte fanns utrymme för skattelättnader av den art och omfattning som föreslogs i flertalet av motionerna och konstaterade också att samtliga de frågor som tagits upp i de olika motionerna rörande utvecklingen av tjänstesektorn omfattas av de överväganden som pågår inom regeringen. Utskottet avstyrkte alltså motionerna i överensstämmelse med sina och finansutskottets ställningstaganden till motsvarande frågor i samband med budgetbehandlingen (1997/98:FiU1, SkU1y). Vad som anförs i motionerna i dessa frågor innehåller inte något nytt som bör föranleda att dessa ställningstaganden omprövas i detta sammanhang. Utskottet avstyrker alltså motionerna Bo14, Bo15, Bo22 och Bo26 även i dessa delar. I motion Bo20 av m.fl. (v) godtar motionärerna förslaget i propositionen men begär ett riksdagsuttalande om att ett investeringsbidrag är att föredra och om att regeringens bedömning att ROT-avdraget inte behövs längre än till början av 1999 är tvivelaktig (yrkande 19). I motion Bo21 yrkar Per m.fl. (mp) avslag på propositionen (yrkande 12) och anför att de i stället vill ha ett system för riktade miljöinvesteringar och fortsatta satsningar på allergisanering och en utbyggnad av det i propositionen föreslagna bidraget för ekologisk hållbarhet. Utskottet kan i och för sig instämma i uppfattningen att direkta bidrag i vissa fall kan ge en bättre stimulans till önskvärda åtgärder än en allmän avdragsrätt vid beskattningen. vill utskottet framhålla att systemet med ROT-avdrag nu är inarbetat och att det inte lämpligen kan komma i fråga att nu välja andra metoder för att åstadkomma den förstärkning av stimulanserna som regeringen vill uppnå fram till . Det ankommer inte heller på skatteutskottet att närmare bedöma behovet av fortsatta satsningar på miljöinvesteringar och allergisaneringar som föreslås i motion Bo21. Med det anförda avstyrker utskottet även motionerna Bo20 och Bo21 i dessa delar och tillstyrker de i propositionen föreslagna förstärkningarna av ROT-avdraget. infördes ett undantag under särskilda förutsättningar från beskattning för inkomst i form av hyresrabatter till hyresgäster och bostadsrättshavare som deltar i s.k. självförvaltning av hyreshus (prop. 1996/97:119, SkU24). Yrkande 11 i motion Bo21 av Per m.fl. (mp) och yrkande 1 i motion Bo26 av m.fl. (kd) innebär bl.a. att detta undantag utvidgas. Det förstnämnda yrkandet innebär en skattefrihet för hyresrabatter eller liknande upp till cirka ett halvt basbelopp och det sistnämnda yrkandet att rabatter till hyresgästerna för egna arbetsinsatser skall skattebefrias helt. Som utskottet anförde i betänkande 1997/98:SkU15 vid sin prövning av ett likartat motionsyrkande finns det inte skäl för att nu ändra de aktuella reglerna. Rent allmänt gäller att kontantersättningar för arbetsinsatser skall beskattas i vanlig ordning. Utskottet avstyrker alltså motionerna. Enligt propositionen finns det inte tillräckliga motiv för att åter införa generella statliga sparpremier. Hithörande frågor tas också upp i en del av motionerna, men i allmänhet föreslås inte några åtgärder i denna riktning på skatteområdet. Ett undantag härifrån är motion Bo22 av m.fl. (fp) som innehåller ett yrkande om ett riksdagsuttalande om ett individuellt bo- och pensionssparande där en pensionsförsäkring skall kunna belånas för förvärv av egen bostad (yrkande 8). Utskottet avstyrker att reglerna om pensionsförsäkring på detta sätt omvandlas till en särskild form för skattefinansiering av lånekostnader. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). Fastighetsskatt m.m. (m) (), (), () och () anför: De stora problemen inom bostadssektorn har under en följd av år förvärrats genom den socialdemokratiska skattepolitiken. Skatteomläggningen 1990 ledde till att boendet blev dyrare jämfört med annan konsumtion. inledde den borgerliga regeringen en nödvändig reformering i syfte att pressa ned boendekostnaderna. I takt med att subventionerna minskades skulle också bostadsbeskattningen läggas om och skatteuttaget sänkas. När Socialdemokraterna övertog regeringsansvaret valde de att - i stället för att fullfölja de påbörjade förbättringarna - höja fastighetsskatten. Den nya förmögenhetsskatt som Socialdemokraterna genomdrivit innebär att allt fler måste betala förmögenhets-skatt på sin bostad, förutom en redan hög fastighetsskatt. De allt högre energiskatterna leder också till att bostadskostnaderna stiger, och den energipolitik som Socialdemokraterna driver kommer att höja bostads-kostnaderna ännu mer. Det är beklagligt att regeringen, trots alla utredningsförslag som har lagts fram, inte förmår att göra något åt fastighetsskatten. I stället förklarar regeringen att man avser att tillsätta ännu en utredningen. Regeringens förhoppning är tydligen att man därmed skall kunna skjuta frågan över valet. Men utredningen skall endast syssla med tekniken för fastighetsskatten. Storleken på skatteuttaget ligger utanför utredningsuppdraget, trots att problemet framför allt är att beskattningen är orimligt hög. Det är en allmän uppfattning att fastighetsskatten har fått helt absurda effekter. Vårt förslag innebär att skattesatsen i ett första steg sänks från 1,7 till av taxeringsvärdet, räknat fr.o.m. , och att skatteuttaget sedan sänks stegvis med ned till nivån . Vidare skall underlaget för skatten begränsas genom att ta upp markvärdet endast till hälften och genom att införa ett tak för att eliminera de stötande effekter som fastighetstaxeringen annars kan medföra i vissa fall. För en del fastighetsägare begränsas bostadskostnaderna också av vårt förslag att slopa förmögenhetsskatten. Vårt förslag att krisårgångarna i hyresbeståndet inte skall drabbas av höjd fastig-hetsskatt behandlas nedan under en särskild rubrik. - De förslag som vi lägger fram är fullt finansierade inom ramen för vår budget-politik. bör fastighetsskatten avvecklas helt. För att behålla den allmänna symmetrin i beskattningen och motverka risken för att rätten till avdrag för ränteutgifter ifrågasätts bör en beräknad schablonintäkt för egna bostäder tas upp till beskattning som kapitalinkomst. Denna kapitalinkomst bör beräknas till en väsentligt lägre nivå än vad som motsvarar dagens fastighetsskatt. Vårt för-slag är att ta upp intäkten till av det taxerade byggnadsvärdet. Att endast byggnadsvärdet räknas med i beskattningsunderlaget gör att förslaget i genom-snitt leder till ett skatteuttag på av hela taxeringsvärdet. Långsiktigt måste skattesystemet inom bostadsmarknaden förändras i syfte att åstadkomma neutralitet i beskattningen av olika upplåtelseformer och att suc-cessivt minska beskattningen av boendet som helhet. Enligt Moderata samlings-partiets uppfattning bör skattesystemet inte vara konstruerat så att det gynnar eller missgynnar vissa boendeformer. Hushållens val av bostad måste kunna ske utifrån andra grunder än vad som är mest fördelaktigt från skattesynpunkt. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till de aktuella lagändringar som behövs. Vad vi här har anfört bör med bifall till motion Bo15 av m.fl. (m) i dessa delar som sin mening ge regeringen till känna. Syftet med övriga motioner är därmed helt eller delvis tillgodosett. Fastighetsskatt m.m. (c) () anför: Att fastighetsskatten skärpts från 1,5 till fr.o.m. har i kombination med höjda taxeringsvärden inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. Skärpningarna har enligt vår uppfattning lett till så stora olägenheter att man bör återgå till procentsatsen 1,5 med verkan fr.o.m. . Som framhålls i motion Bo14 av m.fl. (c) har de fastboende i skärgården drabbats hårt av att fritidsboende pressat upp försäljningspriserna på fastigheter i skärgården. I många fall tillkommer förmögenhetsskatt, trots att enda tillgången ofta är just den fastighet som fått ett mycket högt taxerings-värde. Effekten blir en total skatt på på fastighetens taxeringsvärde , vilket naturligtvis är helt oförsvarbart. har vid upprepade tillfällen krävt att något måste göras för att dessa människor inte skall tvingas flytta. Det är viktigt av mänskliga skäl och för att behålla en levande skärgård. Regeringen har inte tagit problemet på allvar. måste den lokala förankringen stärkas vid fastighetstaxeringen. , som varit pådrivande för att få till stånd, skall överväga frågan om lokalt lekmannainflytande. Det lokala inflytande som tidigare fanns genom de lokala taxeringsnämnderna måste i någon form återinföras. Vidare har i föreslagit att den så kallade belägenhetsfaktorn skall slopas för fastboende. Det skulle innebära att alla fastboende med strandtomt eller strandnära tomt fick en väsentlig nedjustering av taxeringsvärdet, eftersom närheten till vatten med automatik leder till att fastigheter åsätts högre taxeringsvärden. Situationen är så kritisk för dem som drabbats att utredningen, som har att lägga förslag till justeringar, inte kan inväntas. Vidare förekommer det i tillämpningen att en så kallad normaltomt fastställs till 100 kvm. Som framhålls i vår motion är det aldrig befogat att fastställa en så liten normaltomt. Vi föreslår att en normaltomt sätts till minst 300 kvm. - Det är viktigt att ett slopande av belägenhetsfaktorn för fastboende och vår föreslagna förändring beträffande en normaltomts storlek gäller . bör med bifall till motion Bo14 yrkande 1 samt yrkandena 3 och 4 i vad avser förändringar i fastighetstaxeringen begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till de lagändringar som behövs. instämmer i regeringens uppfattning att en särskild parlamentarisk utredning nu bör tillsättas för att snabbt lägga fram ett förslag om fastighetsbeskattningens utformning på något . Direktiven för denna utredning är dock alltför begränsade. Beskattningens nivå är givetvis en fråga som bör ingå i denna översyn. Eftersom översynen bör leda till så breda politiska lösningar som möjligt av de aktuella problemen är det också viktigt att de synpunkter som vi har anlagt på dessa frågor kommer att bli tillräckligt belysta. Så t.ex. bör taxeringsvärdena för krisårgångarna kunna anpassas till de i praktiken mycket låga marknadsvärdena för dessa fastigheter. I detta sammanhang vill vi peka på den komplicerande faktor som bruksvärdesprincipen utgör samt på att neutralitet mellan boendeformerna måste analyseras utifrån statens samtliga engagemang i bostadspolitiken. Vad nu har anförts om beskattningens uformning på något bör med bifall till motion Bo14 yrkande 3 i dessa delar som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda är syftet med övriga motioner i dessa frågor i allt väsentligt tillgodosett. Fastighetsskatt m.m. (fp, kd) () och () anför: Att fastighetsskatten skärpts från 1,5 till fr.o.m. har i kombination med höjda taxeringsvärden inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. Skärpningarna har enligt vår uppfattning lett till så stora olägenheter att man bör återgå till procentsatsen 1,5 . Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till de lagändringar som behövs. Vid sidan härav kräver vi också andra ändringar i bostads-beskattningen. Vi anser att det är av särskild vikt att reglerna omformas så att vissa grupper inte längre drabbas på det sätt som är fallet, t.ex. fastboende i attraktiva skärgårdsområden. I direktiven för den nya utredning som regeringen nu planerar framhålls särskilt att utredningen bör ta ställning till denna fråga och redovisa hur undantagsregler skulle kunna utformas. Vi instämmer i regeringens uppfattning att en särskild parlamentarisk utredning nu bör tillsättas för att snabbt lägga fram ett förslag om fastighetsbeskattningens utformning på något . denna utredning är dock alltför begränsade. Beskattningens nivå är givetvis en fråga som bör ingå i denna översyn.