yttr · GL05TU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — beslöt att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1997/98:150), i vad avser dels den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-9), vissa skattefrågor (yrkandena 50-56), kommunsektorn (yrkandena 57-60) och EU-medel (yrkande 61), dels tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 10-49) jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet punkterna 35-44 i propositionens förslag till riksdagsbeslut (avsnitt 5.4.17) och punkt 49, i de delar som avser trafikutskottets beredningsområde. Regeringen () föreslår i propositionen, såvitt avser till-läggsbudget till statsbudgeten för , 35. att godkänner regeringens förslag att aktierna i skall ägas av staten och förvaltas av samt att Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande och förvaltning av aktier, andelar och andra rättigheter i bolag samt att Väginvests verksamhet skall bedrivas inom vägsektorn och banhållningsområdet, 36. att bemyndigar regeringen att låta utställa kapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan AB:s egna kapital samt att garantera Botniabanan AB:s förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram som exklusive mervärdesskatt upptill 1 , varav avser finansiella kostnader, 37. att godkänner att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar får användas för lån till Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram om , 38. att bemyndigar regeringen att använda det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda ramanslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar för att ersätta () med för vissa kostnader som MIAB haft för garantiåtaganden gentemot staten, 39. att godkänner vad regeringen anfört om statens ekonomiska förpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering av dessa, 40. att bemyndigar regeringen att dels låta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen begränsa tidigare givna garantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, dels låta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen teckna statlig borgen för ytterligare 1 för lånefinansiering av den statlig andelen, 41. att godkänner det som regeringen förordar avsende förvaltningskostnader, 42. att godkänner att får täcka de kostnader som uppkommit med anledning av grundstötningen av en f.d. trålare , 43. att bemyndigar regeringen att utöka totala låneram för till 5 samt godkänner vad regeringen i övrigt förordar rörande finansiella berfogenheter, 44. att bemyndigar regeringen att låta SJ få rätt att teckna borgensförbindelser till förmån för bolag inom inom en total ram på 1 , 49. att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell på s. 41 i propositionen. Vidare behandlar utskottet följande motioner: - 1997/98:Fi30 av m.fl. (m), - 1997/98:Fi45 av Per m.fl. (m), - 1997/98:Fi56 yrkandena 14 och 17 av m.fl. (mp). Regeringen föreslår (punkt 49) att på tilläggsbudget för statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell. I fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer har tabellen följande innehåll. anslag Ny ram / Ny anslagsnivå - - - - - - Kommunikationer 24 100 564 - 2 200 24 098 364 A 1 1 209 781 - 63 000 1 146 781 A 2 11 835 873 + 21 300 11 857 173 A 4 av statliga järnvägar, 7 490 404 - 72 200 7 418 204 B 4 Bidrag till sjöfarten, 400 000 + 110 000 510 000 B 6 nytt + 1 700 1 700 - - - - - - Som framgår av tabellen föreslår regeringen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anslagsökningar med och anslagsminskningar med . Det belopp som ramen för utgiftsområde 22 omfattar för minskar därmed med . A 2 Väghållning och statsbidrag Regeringen föreslår att Anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag ökas med för att möjliggöra en ökad satsning på sektorsuppgifter inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet. Finansieringen sker genom en minskning av anslaget A 1 : Administration med motsvarande belopp. Den föreslagna överföringen av medel från administration till sektorsuppgifter innebär bl.a., framhåller regeringen, att kommer att kunna öka sina insatser när det gäller trafiksäkerhetsarbetet. Därmed fördjupas arbetet med att förverkliga den s.k. nollvisionen inom trafiksäkerhetsområdet. B 4 Bidrag till sjöfarten Regeringen föreslår att anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar minskas med samt genom att anslaget A1 Vägverket:Administration minskas med . Regeringen erinrar om att i enlighet med förslag i årets budgetproposition har beslutat att statligt stöd med skall utgå till sjöfartsnäringen. Från det nämnda anslaget B 4 utbetalar bl.a. ett belopp motsvarande den skatt som inbetalas av rederierna. Fram till och med utgången av utbetalades det belopp som motsvarar under föregående år . Detta betyder att utbetalning av den skatt som avser utbetalades . Med anledning av att sjömansskatten slopades , vilket medfört att utbetalningarna nu sker , kommer belastningen på anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten att temporärt öka med . Regeringen framhåller vidare att bidraget till kostnader för sociala avgifter avses höjas från till per kalenderår och årsarbetskraft fr.o.m. . Belastningen på anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten kommer därvid att öka med . B 6 Utredningsarbete med anledning av förlisning Regeringen föreslår att ett nytt obetecknat anslag B 6 Utredningsarbete med anledning av förlisning uppgående till anvisas. Finansiering sker genom att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas med motsvarande belopp. Regeringen framhåller att den för , och gemensamma för utredning av förlisning lämnade sin slutrapport . Ett omfattande arbete efter utredningsarbetets slut återstår emellertid. Såvitt nu kan bedömas kommer efterarbetet att pågå . Statens kostnader för detta arbete beräknas till . Enligt motion Fi45 yrkande 1 av Per m. fl. (m) bör avslå regeringens förslag om ökat statligt bidrag till sjöfartsnäringens sociala avgifter. Motionärerna framhåller att specifika industristöd skapar ineffektiva organisationer och snedvrider marknaden. Betydande spridningsrisker finns till andra näringar, såsom när vi står inför hotet om utflaggning av fordonsflottor inom åkeribranschen eller hela kylskåpsfabriker, elektronikfabriker m.m. Det största problemet för svensk rederinäring är inte hård internationell konkurrens i sig - betonar motionärerna - utan snarare svensk arbetsrätt och avsaknaden av ett internationellt register av dansk eller norsk modell. En reformering av arbetsrätten måste ske som leder till att svensk rederinäring kan bemanna sina fartyg på ett sätt som gör näringen konkurrenskraftig utan behov av statligt stöd i likhet med andra näringsgrenar. Enligt motion Fi56 yrkande 17 av m.fl. (mp) bör utgiftsområde 22 minskas med , som tillförs utgiftsområde 16. Motionärerna godtar regeringens förslag att minska anslaget A 1 : Administration med . Motionärerna motsätter sig däremot den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag och framhåller att det anslaget tvärtom bör minskas kommande år.Vad gäller regeringens förslag att öka anslaget B 4 Bidrag till sjö-farten med framhåller motionärerna att det nu inte finns tillräckliga skäl att anslå ytterligare pengar till bidrag till sjöfarten. Den av regeringen föreslagna minskningen av anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar för att delvis finansiera ökningen av anslaget för bidrag till sjöfarten finner motionärerna helt oacceptabel. Däremot godtar motionärerna att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas med för finansiering av återstående del av anslagsökningen under anlaget B 4 Bidrag till sjöfarten. Motionärerna åskådliggör sitt yrkande med följande tabell. Miljoner kronor Förändringar jämfört med Gällande budget Regeringens förslag 16 Utbildning och universitets- C 3 Centrala studiestöds- A 2 Väghållning och statsbidrag A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järn- B 4 Bidrag till sjöfarten -0,9 -21,3 Med anledning av yrkandet i m-motionen om det statliga stödet till sjöfartsnäringen vill utskottet erinra om att antog ett nytt näringspolitiskt mål för sjöfartspolitiken som innebär att staten skall tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor och härigenom tillvarata sjöfartens möjligheter att såsom en konkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalansen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet. 1996/97: TU1, rskr. 1996/97:115). I den proposition som utskottet nu behandlar erinrar regeringen om att den i budgetpropositionen för redovisade sina bedömningar av konkurrenssituationen för den svenska sjöfartsnäringen. Regeringen utvecklade sin syn i en särskild skrivelse till . I skrivelsen angavs att inriktningen skulle vara att snabbt pröva förutsätt ningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna. Regeringen har - framhålls det i den proposition som utskottet nu behandlar - prövat dessa frågor och gör bedömningen att det finns behov av ett visst ytterligare beredningsarbete, bl.a. mot bakgrund av det nya pensionssystemet. En interdepartemental arbetsgrupp kommer därför att tillsättas. Regeringen säger sig ha för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i enlighet med den inriktning som angavs i regeringens skrivelse. I avvaktan härpå kommer regeringen från att tillfälligt öka bidraget till kostnader för socialavgifter från 29 000 till per kalenderår och årsarbetskraft. Utskottet vidhåller sin uppfattning att staten bör tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor på det internationella planet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten tillfälligt ökar genom höjda bidrag till kostnader för socialavgifter. Som framgår av vad utskottet anfört avser regeringen att återkomma till med förslag som syftar till att bemanningskostnaderna skall kunna minskas på annat sätt än genom höjda bidrag i syfte att stärka den internationella konkurrenskraften. Därmed torde syftet med yrkande 1 i motion Fi45 (m) i väsentlig mån komma att tillgodoses. Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet torde sålunda inte vara erforderlig. avstyrker därför för sin del motion Fi45 (m) yrkande 1. Utskottets ståndpunkt till förmån för regeringens förslag om en ökning av anslaget Bidrag till sjöfarten är inte förenligt med ställningstagandet i mp- motionen mot en sådan ökning. Utskottet delar inte heller den i mp-motionen uttalade uppfattningen att , som omfattas av den av regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 22, skall överföras till ett annat utgiftsområde. Av det sagda följer att trafikutskottet för sin del avstyrker motion Fi46 (mp) yrkande 17. tillstyrker däremot för sin del regeringens förslag enligt propositionens punkt 49 i den del som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att , AB Väginvest, förändras i syfte att uppnå administrativa samordningsvinster. Den upplåning till väginvesteringar som sker för räkning i och genom särskilda dotterbolag bör fortsättningsvis ske direkt av Väginvest. Vidare föreslås att statens aktieinnehav i överförs från Väginvest till . Regeringen anger att Väginvest bör äga och förvalta den statliga andelen av aktierna i projektbolaget . Därmed kan enligt propositionen Väginvests verksamhet renodlas till att omfatta skilda former av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande av aktier i projektbolag m.m. Enligt motion Fi45 yrkande 2 av Per m.fl. (m) bör staten visa stor restriktivitet när det gäller att låta statliga verk ha dotterbolag. En sammanblandning av ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blir nämligen ofta följden. För bolagsverksamhet gäller heller inte offentlighetsprincipen vilket är olyckligt ur demokratisynpunkt. Vidare erinras om att de historiska erfarenheterna av statlig bolagsverksamhet inte är helt positiva. Motionärerna anser att förslaget om att överföra förvaltningen av SweRoad direkt till bör anstå tills dess utredningen om statlig tjänsteexport har slutbehandlats. Vidare anges att det är olyckligt att Väginvest ombildas till ett statligt förvaltningsbolag som bl.a. skall äga . Enligt motionen bör statens infrastruktur på trafikområdet ägas direkt av statsverket och inte via statliga finansbolag. Vidare framhålls att regeringens förslag innebär att Väginvest kan teckna förbindelser och ingå avtal som påverkar statsbudgeten vilket inte förutsatts i budgetlagen. Mot denna bakgrund avstyrks regeringens förslag. anser att det är angeläget att statens verksamhet sköts effektivt och rationellt så att administrativa kostnader kan begränsas. Utskottet ser därför positivt på att ansvaret för statens upplåning av olika väginvesteringar samlas i ett enda företag, nämligen Väginvest. konstaterar vidare att SweRoad, som bedriver konsultverksamhet, försäljning och export av produkter och tjänster inom väghållningsområdet i ett stort antal länder, har helt annorlunda uppgifter än Väginvests övriga verksamhet. SweRoad har därför inte haft några väsentliga fördelar av att vara ett dotterbolag till . delar regeringens uppfattning att SweRoad bör återgå till att förvaltas direkt av . För att uppnå samordningsvinster inom trafikområdet är det vidare enligt trafikutskottets mening lämpligt att ändamålet för Väginvests verksamhet utvidgas till att gälla även banhållningsområdet. Därmed kan statens aktier i förvaltas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. bör därför enligt trafikutskottets mening tillstyrka regeringens förslag (punkt 35) att Väginvests verksamhet skall omfatta skilda former av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande och förvaltning av aktier, andelar och andra rättigheter i bolag samt att verksamhet skall bedrivas inom vägsektorn och banhållningsområdet. Av det anförda följer att motion Fi45 (m) yrkande 2 bör avslås. Regeringen har i proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd angett att kostnaderna för finansiering, planering, projektering, upphandling och byggande av , exklusive resecentra, som beräknas uppgå till högst , bör finansieras med lån. positionen bör staten och berörda kommuner bilda ett aktiebolag, , med ansvar att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra ut . I enlighet med dessa riktlinjer föreslås ekonomiska vårproposition att regeringen bemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellan och , samt för det fortsatta planeringsarbetet ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan AB:s eget kapital och att garantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till i prisnivå , varav avser finansiella kostnader. För att möjliggöra att utan dröjsmål skall kunna starta och bygga upp sin verksamhet, föreslås att får använda anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar för lån till Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram på . skall återbetala medlen till . Av propositionen framgår vidare att regeringen avser att fortlöpande återkomma till i budgetpropositionen i syfte att följa upp utbyggnaden av . Regeringens förslag till finansiering av avstyrks i motionerna Fi30 och Fi45 (båda m). I motion Fi45 yrkande 3 av Per m.fl. (m) framhålls att investeringar som finansieras på ett tvivelaktigt sätt och i strid med budgetlagen inte bör accepteras. Enligt motionen finns det dessutom starka skäl för att en genomgripande genomgång görs av projektet i syfte att uppnå besparingar och effektiviseringar. Motionärerna anser därför att mycket talar för en senareläggning av . I motion Fi30 av m.fl. (m) erinras om att har lagt fast regler för hur budgeten skall utformas med syfte att skapa en stram och effektiv beslutsprocess där kostnaderna och effekterna för olika budgetåtaganden redovisas på ett tydligt sätt. Med regeringens finansieringsförslag för omöjliggörs sådana bedömningar. Regeringens förslag strider även mot syftet med budgetlagens bestämmelser om finansiering av infrastrukturinvesteringar. Enligt motionärerna kringgås även beslut om utgiftstak genom att lånefinansieringen innebär att utgiftstaket inte längre återspeglar statens ekonomiska åtaganden. Projektet bör i stället enligt motionärernas mening finansieras över anslag i samband med att kostnaden uppstår. Därigenom framgår tydligt belastningen på statsbudgeten och effekterna på den statliga upplåningen. anser att väl fungerande järnvägskommunikationer i är en viktig förutsättning för att näringslivet i norra skall kunna vara konkurrenskraftigt bl.a. på den internationella marknaden. Genom utbyggnaden av längs relativt sett tätt befolkade kust ökar möjligheterna till en effektiv trafikförsörjning mellan orterna längs mellersta . Enligt utskottets mening är det också ett nationellt intresse att säkerställa en viktig länk i det nationella järnvägsnätet till övre . anser därför att har stor betydelse för framtid och är ett viktigt trafikpolitiskt projekt som bör genomföras. Beträffande den valda finansieringslösningen vill utskottet hänvisa till att finansutskottet i sitt yttrande med anledning av proposition 1997/98: 62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y) har behandlat och tillstyrkt att regeringen bemyndigas att låta ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd för eget kapital och garantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare inom en ram på , varav avser finansiella kostnader. anser att den valda finansieringslösningen för innebär att byggtiden kan minimeras och projektet färdigställas i ett sammanhang vilket har stor betydelse för järnvägstrafiken. Det innebär också att kostnaderna för att genomföra detta samhällsekonomiskt angelägna projekt kan nedbringas. Genom finansieringslösningen uppnås vidare ett lokalt och regionalt ansvarstagande i enlighet med tidigare riksdagsbeslut om ett genomförande av . har mot denna bakgrund ingen erinran mot att regeringen bemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellan och samt för det fortsatta planeringsarbetet ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan AB:s egna kapital och garantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till i prisnivå , varav avser finansiella kostnader. Enligt trafikutskottet är det vidare angeläget att utan dröjsmål kan inleda sin verksamhet. har därför ingen erinran mot regeringens förslag att får använda anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar för ett tillfälligt lån till Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram på . har sålunda inget att invända mot regeringens förslag (punkterna 36 och 37) och föreslår att finansutskottet tillstyrker dem. Av det anförda följer att motionerna Fi30 och Fi45 (båda m) bör avslås i nu behandlad del. 4 Vissa frågor angående ingick , Delegationen för infrastrukturinvesteringar och () en överenskommelse om utbyggnad av mellan och . Överenskommelsen innebar att MIAB delfinansierar den totala anläggningskostnaden för med och bygger tre delsträckor. Inom ansvar ingick att finansiera och bygga övriga delsträckor samt sträckan ngsängen som definitionsmässigt inte ingår i , men som nämns i överenskommelsen som en trafikeringsförutsättning. Sträckan skulle enligt planerna vara klar , men beräknas inte stå klar förrän . Med anledning av förseningen har MIAB påkallat omförhandling av de ekonomiska villkoren i överenskommelsen. Efter överläggningar mellan och bolaget har en överenskommelse nåtts som innebär bl.a. att staten åtar sig att genomföra vissa investeringsobjekt på Mälar- och Svealandsbanorna inom ramen för stomnätsplanen, samt att staten åtar sig att ersätta MIAB med vilket avser ersättning för vissa garantikostnader som företaget erlagt. Regeringen föreslår att anslaget A4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar får användas för att ersätta MIAB med för vissa kostnader som bolaget haft för dessa garantiåtaganden gentemot staten. har inget att invända mot regeringens förslag (punkt 38) att anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar får användas för att ersätta MIAB med för vissa kostnader som bolaget haft för garantiåtaganden gentemot staten. 1 Regeringens överväganden och förslag Regeringen framhåller att genomförande av en ny trafiklösning i är av stor betydelse med avseende på såväl sysselsättning som trafiksäkerhet. Regeringen erinrar också om sin bedömning ekonomiska vårproposition att fullföljandet av en hållbar trafiklösning är en angelägenhet för hela landet. godkände ett förslag av regeringen till förändringar i trafiklösningarna i (prop. 1996/97:160, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Genom detta riksdagsbeslut bifölls också ett förslag av regeringen i budgetpropositionen om bemyndigande för regeringen att låta teckna statlig borgen om ytterligare för fortsatt planerings- och förberedelsearbete för den nya trafiklösningen i . Regeringen erinrar om att i den ursprungliga trafiköverenskommelsen för förutsattes finansiering ske med vägtullar. I finns emellertid inte förutsättningar för att införa någon form av särskild avgift för biltrafiken. I denna situation har en ny finansieringslösning krävts för att inom befintliga utgiftsområdesramar kunna klara finansiering av Göteborgsöverenskommelsen, utan att projekt, som är angelägna för andra regioner, skjuts . Mot den angivna bakgrunden, och i syfte att åstadkomma en hållbar lösning för såväl påbörjade som vissa återstående projekt i , har överläggningar förts mellan företrädare för staten och för regionen, vilket resulterat i en ny överenskommelse . Den nya överenskommelsen, som ersätter tidigare överenskommelse, innebär en samfinansiering av vissa angivna projekt samt att staten tar planerings- och genomförandeansvaret för vissa projekt på det nationella vägnätet. De statsbidrag som skulle gå till kollektivtrafikprojekt enligt den ursprungliga överenskommelsen skall utbetalas enligt de principer och villkor som tidigare överenskommits. Den nya överenskommelsen innebär också att staten ersätter berörda kommuner för del av nedlagda kostnader, dock sammanlagt högst . Den överenskomna finansieringen innebär, framhåller regeringen, att staten ansvarar för och regionen eller enskilda kommuner för av kostnaderna för projekten i ett samfinansierat investeringsprogram. Totalkostnaden för programmet uppskattas till i prisnivå . Programmets översiktliga innehåll framgår av följande tablå: Upprustning av miljö/kollektivtrafik Nya spårvagnar /tåg och stationer /miljö, kollektivtrafik Trafiksäkerhet och miljö på kommunala vägar Götaleden miljö E6 Informationssystem Summa För att inom befintlig ram för utgiftsområdet kunna fullfölja statens åtaganden enligt överenskommelsen måste, framhåller regeringen, utgifterna fördelas över en längre tidsperiod och finansieringen ske med lån . Därefter avses lånen återbetalas med medel från statsbudgeten som är avsevärt kortare än avskrivningstiden. Regeringen framhåller att det angivna förfarandet innebär avsteg från grundprincipen i 22 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten att infrastrukturinvesteringar skall finansieras med anslag och ej lånefinansieras. Enligt lagens 23 § kan dock i vissa fall besluta att finansiering sker på annat sätt än som anges i 22 §.