yttr · GL05KU10Y · 1998-01-01 00:00:00 — Dessa krav är avsedda att förebygga en felaktig tillämpning. Person- uppgiftslagen innehåller också bestämmelser om att lämpliga skyddsåtgärder måste vidtas. För att hindra att varje uppgift som behandlas hos skall göras sökbar föreslår regeringen att det skall finnas ett register, , som skall utformas som ingången till den samlade informationsmängden hos . I motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs att det vid en närmare analys kan konstateras att det saknas konkret innehåll i personuppgiftslagens krav på behandling av personuppgifter. Det måste enligt motionärerna finnas bestämmelser som reglerar Säkerhetspolisens rätt att behandla personuppgifter. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 10). Utskottet konstaterar att regeringens uppfattning är att den begränsning som föreslås gälla för behandling av personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet i förhållande till personuppgiftslagen inte bör gälla för Säkerhetspolisen. Skälet till detta är enligt regeringen att syftet med Säkerhetspolisens verksamhet är att skydda vår territoriella suveränitet och vårt nationella oberoende. Säkerhetspolisens handlingsmöjligheter bör därför inte begränsas i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Enligt regeringen ger person- uppgiftslagens bestämmelser ett tillräckligt skydd för den enskilde vid behandling av personuppgifter. De särskilda bestämmelserna om behandling av personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet bör därför inte gälla Säkerhetspolisen. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju44 yrkande 10. Utskottet vill härvid framhålla att regeringens förslag innebär att Säkerhetspolisen i sin underrättelseverksamhet får behandla personuppgifter under de förutsättningar som såväl personuppgiftslagen som polisdatalagen anger. Polisdatalagens bestämmelse om behandling av känsliga personuppgifter, som innebär ett undantag från det principiella förbudet mot behandling av känsliga uppgifter i personuppgiftslagen, blir t.ex. tillämplig för Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet. Regeringens förslag innebär att lagregleras. Ändamålet med registret och förutsättningarna för registrering skall enligt förslaget framgå av polisdatalagen. skall utgöra ingången till den samlade per-son-uppgiftshanteringen hos . De öppna samt de hemliga föreskrifterna för registret kan därmed upphävas. Enligt förslaget skall få innehålla uppgifter som kan hänföras till en enskild person endast 1. om den uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller kan komma att utöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller terrorism, 2. om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627) eller 3. om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns skäl till det. Regeringen föreslås få meddela föreskrifter om vilka personuppgifter som får registreras. När det gäller innehållet i anför regeringen att en lägre grad av misstanke bör gälla för registreringen i än i kriminal-underrättelseregister med hänsyn till den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver. Den misstankegrad som skall gälla för att en person skall få registreras bör enligt regeringen, för att beteckna en lägre misstankegrad än "skälig misstanke", därför bestämmas till att personen kan misstänkas för brottslig verksamhet. Därutöver anför regeringen i fråga om registrering på grund av särskilda skäl att det för Säkerhetspolisens verksamhet finns behov av att kunna registrera personer även i andra fall än i samband med anknytning till brottslig verksamhet eller registerkontroll. Det kan enligt regeringen t.ex. vara fråga om personer som har samband med någon som registreras enligt de grunder som tidigare nämnts. Det finns också ett behov av att samla information om personer som kan bli utsatta för hot av olika slag eller som i känsliga verksamheter kan bli föremål för närmanden från främmande underrättelsetjänster. För att kunna bedriva ett effektivt förebyggande arbete har Säkerhetspolisen behov av att kunna kartlägga vad som skulle utvecklas till t.ex. hot eller värvningsförsök. Regeringen anför vidare att det för att avslöja samband mellan personer som flyttar in i vårt land efter att ha deltagit i oppositionell verksamhet i hemlandet kan vara av stor betydelse att registrera vissa personer utan att objektiv grund för brottsmisstanke föreligger. Enligt regeringen kan det i vissa fall också finnas anledning att registrera kontakter med främ Regeringen anser att om det med hänsyn till registrets ändamål finns särskilda skäl bör registrering därför också få ske i andra fall än de som tidigare nämnts. Regeringen konstaterar att en sådan bestämmelse ger Säkerhetspolisen tämligen vida ramar att registrera uppgifter. Regeringen anser dock att det med hänsyn till uppgift att kontrollera Säkerhetspolisens registrering av uppgifter i registret finns tillfredsställande möjligheter till insyn i och kontroll av registret. Regeringen erinrar vidare om sitt förslag att regeringen bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om vilka personer som får registreras. Sådana föreskrifter kan gälla de närmare förutsättningarna för registrering av dem som har varit föremål för registerkontroll. Enligt regeringen kan sådana föreskrifter också, om det visar sig nödvändigt, avse en precisering av vad som avses med särskilda skäl. I motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs när det gäller innehåll att misstankegraden "kan misstänkas" är synnerligen låg och knappast kan innebära någon egentlig restriktion för registrering. Motionärerna är vidare kritiska mot bestämmelsen om att registrering skall få ske om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns särskilda skäl. Enligt motionärerna är grunderna för registrering i registret alldeles för omfattande och oprecisa. bör därför avslå förslaget till 33 § polisdatalagen (yrkande 11). Utskottet konstaterar att syftet med Säkerhetspolisens verksamhet är att skydda vår territoriella suveränitet och vårt nationella oberoende. Med hänsyn härtill är det, såsom regeringen framhåller, befogat att kräva en lägre grad av brottsmisstanke som grund för registrering i av uppgifter som hänför sig till en enskild person. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att registrering får ske om den person som uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller kan komma att utöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet eller rasism. Motion 1997/98:Ju44 yrkande 11 avstyrks därmed i denna del. Mot bakgrund av det särskilda syftet med verksamhet har utskottet vidare förståelse för regeringens förslag att registrering i skall få förekomma även i andra fall än i samband med brottslig verksamhet och registerkontroll, om det med hänsyn till registrets ändamål föreligger särskilda skäl för en sådan registrering. Som regeringen påpekar innebär förslaget en tämligen vidsträckt möjlighet för Säkerhetspolisen att registrera. Utskottet utgår härvid från att regeringen noggrant kommer att följa det arbete med kontroll av registreringarna som skall utöva. Därutöver vill utskottet erinra om förslaget om ett bemyndigande för regeringen att meddela närmare föreskrifter om vilka personuppgifter som får registreras. Enligt regeringen kan sådana föreskrifter, om det visar sig nödvändigt, avse en precisering av vad som avses med särskilda skäl. utgår härvid från att förslaget om ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter avser öppna och ej sekretessbelagda föreskrifter. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju44 yrkande 11 även i denna del. I motion 199798:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att de bemyndiganden som regeringen föreslår i de nu aktuella registerlagarna är alltför långtgående och oprecisa. Med hänsyn till att det här är fråga om reglering av uppgifter som rör den personliga integriteten anser motionärerna att det ligger nära till hands att den närmare regleringen skall ske i lagform. Det är också i regeringsformens anda att skyddet för den personliga integriteten närmare anges i lag. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 7). I samma motion anförs vidare att gallringsbestämmelser i polisregisterlagar skall ges i lagform (yrkande 5, delvis). I motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) föreslås avslag på flera förslag till bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter. Det gäller till dels förslaget om att regeringen skall få meddela föreskrifter om att uppgifter som behandlas enligt polisdatalagen får lämnas ut i andra fall än som sägs i 6 och 7 §§ förslaget till polisdatalag. Enligt motionärerna skall utlämnandet av uppgifter uteslutande regleras genom lag (yrkande 9). Motionärerna har också motsatt sig regeringens förslag om undantag från vissa gallringsbestämmelser som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om att uppgifter får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål. Det gäller den allmänna gallringsregeln i 13 § andra stycket förslaget till polisdatalag (yrkande 13), gallringsregeln i 16 § samma lag om personuppgifter som behandlas i kriminalunderrättelseverksamhet (yrkande 15), regeln i 21 § samma lag om gallring ur kriminalunderrättelseregister (yrkande 17) samt regeln i 35 § samma lag om gallring ur (yrkande 19). Enligt motionärerna bör bestämmelserna i samtliga dessa fall meddelas genom lag. Det grundläggande skyddet för den enskildes personliga integritet återfinns i regeringsformen (RF). I 1 kap. 2 § tredje stycket RF anges att det allmänna skall värna den enskildes privatliv och familjeliv. En särskild bestämmelse om den personliga integriteten och automatisk databehandling finns i 2 kap. 3 § andra stycket RF. Enligt denna bestämmelse skall varje medborgare i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Bestämmelsen har inte ansetts hindra att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges behörighet att närmare precisera och konkretisera en sådan skyddsreglering. I 8 kap. 3 § RF anges att föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Av 8 kap. 7 § RF framgår att regeringen utan hinder av 3 § efter bemyndigande i lag genom förordning kan meddela föreskrifter om annat än skatt om föreskrifterna avser bl.a. skydd för personlig integritet vid registrering av uppgifter med hjälp av automatisk databehandling (punkt 8). har beslutat att sistnämnda delegationsgrund skall utsträckas till att avse skydd för personlig integritet vid all behandling av personuppgifter (prop. 1997/98:44, bet. 1997/98:KU18, prot. 1997/98:91). Utskottet konstaterar att regeringens förslag avseende såväl lagen om belastningsregister och lagen om misstankeregister som polisdatalagen innehåller bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter på det aktuella lagstiftningsområdet. Enligt utskottets mening avser de aktuella bemyndigandena inte sådana föreskrifter som enligt normgivningsbestämmelserna i 8 kap. regeringsformen skall meddelas i form av lag. Utskottet anser inte heller att bestämmelsen i 2 kap. 3 § RF eller målsättningen att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (se bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160) utgör hinder mot att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter på det aktuella området. Från konstitutionell synpunkt finns det således inget hinder mot att ge regeringen dessa bemyndiganden. Utskottet finner det i stället lämpligt att viss normgivningskompetens delegeras, bl.a. med tanke på de nu aktuella lagarnas överskådlighet. Utskottet har således inget att invända emot att regeringen ges vissa bemyndiganden att meddela närmare föreskrifter på det aktuella lagstiftningsområdet. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 1997/98:Ju48 yrkandena 9, 13, 15, 17 och 19 samt 1997/98:Ju49 yrkande 5, delvis, och yrkande 7. I motion 1997/98:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att man bör ha tidsbestämda gallringsbestämmelser i polisens register. Huvudregeln bör enligt motionärerna vara att uppgifter inte får bevaras längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Huvudregeln kan sedan kompletteras med en maximigräns i varje enskilt fall (yrkande 6, delvis). När det gäller belastningsregistret föreslår regeringen att uppgifter i registret skall gallras när förutsättningarna för registrering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter överklagande eller ordningsbot undanröjs. Vid frikännande dom skall uppgifter om domen enligt förslaget gallras bort direkt. Uppgifter i registret föreslås vidare gallras när förflutit, i regel . I fråga om misstankeregistret föreslår regeringen att uppgifter i registret skall gallras om en förundersökning har avslutats utan att åtal har väckts med anledning av misstanken, om åtal har lagts ned, om dom eller beslut har vunnit laga kraft eller om en begäran om utlämning har avgjorts. Beträffande gallring av uppgifter som behandlas enligt polisdatalagen föreslår regeringen att uppgifter som behandlas i en förundersökning arkiveras på samma sätt som motsvarande uppgifter i en förundersökning. Andra uppgifter som behandlas skall gallras när det inte längre behövs för sitt ändamål. Enligt förslaget skall för de register som regleras i polisdatalagen anges en särskild gallringstid. Regeringen föreslås dock få föreskriva att uppgifter som behandlas får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål. Regeringen föreslår att uppgifter i kriminalunderrättelseregister skall gallras senast efter det att en uppgift om personen som kan föranleda registrering sista gången infördes. Om det har inletts en särskild undersökning av underrättelseverksamhet får uppgifterna stå kvar tills undersökningen har avslutats. När det gäller föreslår regeringen att gallring av uppgifter skall ske när de inte längre behövs och senast när samtliga uppgifter om den registrerade har gallrats ur det allmänna belastningsregistret. Uppgifter i spårregistret föreslås gallras när de inte längre behövs och senast efter registreringen. Regeringen föreslår beträffande fingeravtrycks- och signalementsregistret regler som innebär att uppgifter om en misstänkt person skall gallras när förundersökning eller åtal mot personen läggs ned eller när åtal ogillas. Enligt förslaget skall uppgifter dock undantagsvis kunna bevaras även sedan en förundersökning har lagts ned. Regeringen föreslår härvid regler som motsvarar bestämmelserna om behandling av uppgifter vid kvarstående brottsmisstanke. Om den registrerade döms skall uppgifterna gallras senast då uppgifter gallras ur belastningsregistret. Vidare föreslås regeringen får meddela föreskrifter om gallring av uppgifter om den som har lämnat fingeravtryck enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Därutöver föreslår regeringen att uppgifter i som huvudregel skall gallras senast efter det att en uppgift som kan föranleda registrering infördes. Om det finns särskilda skäl får dock uppgifterna stå kvar . Gallring skall då ske enligt den allmänna gallringsregeln i polisdatalagen. Utskottet konstaterar att regeringens förslag när det gäller gallring ur belastningsregistret innebär att uppgifter skall gallras när förutsättningar för registrering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter överkla Regeringens förslag innebär vidare att uppgifter skall gallras när har förflutit, i regel t.ex. . I fråga om misstankeregistret föreslår regeringen en bestämmelse som anger i vilka situationer gallring skall ske, t.ex. om en förundersökning har avslutats utan att åtal har väckts. När det gäller automatiserad behandling av personuppgifter enligt polisdatalagen föreslår regeringen en allmän gallringsregel som innebär att uppgifter skall gallras när de inte längre behövs för sitt ändamål. Detta gäller dock inte uppgifter i en förundersökning, vilka skall arkiveras. För de register som regleras i polisdatalagen föreslår regeringen dock att gallring skall ske efter särskilda gallringstider. Enligt förslaget skall som huvudregel uppgifter i t.ex. kriminalunderrättelseregister gallras senast och uppgifter i . Enligt utskottets mening har regeringens förslag om gallring ur de föreslagna registren utformats med utgångspunkt i att uppgifter inte får bevaras i registren längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med registreringen. Motion 1997/98:Ju49 yrkande 6 synes så till vida vara tillgodosedd. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag vidare att en särskild gallringstid fastställs för de register där en sådan regel kan anses ändamålsenlig. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju49 yrkande 5 (delvis). I beslutet har deltagit: (), (), (), (), Axel (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () anser att yttrande i avsnittet Reformbehovet bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att en ny lagstiftning på polisregisterområdet kräver att en ytterst noggrann avvägning görs mellan motstridiga intressen i syfte att värna respekten för den enskildes integritet. Vad som har blivit känt om den otillbörliga registrering som har förekommit hos och effekterna av denna registrering ger enligt utskottets mening vid handen att stor möda måste läggas ned på att den lagstiftning som skall utformas inte ger utrymme för liknande övergrepp . Utskottet anser att regeringens avvägningar i den föreslagna lagstiftningen kännetecknas av att hänsyn till effektivitetskrav och en önskan att mönstergillt kunna uppfylla åtaganden i Europol och har fått väga alltför tungt i förhållande till den enskildes rättmätiga krav på rimlig hänsyn till personlig integritet. Enligt utskottets mening måste hela lagstiftningen arbetas om i syfte att uppnå en bättre balans i förhållande till integritetsaspekterna för den enskilde. Utskottet anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Ju44 yrkande 1, att propositionen bör avslås. () anser att yttrande i avsnittet Sekretess som börjar med "Utskottet ser" och slutar med "" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att skaderisken för sekretessbelagda uppgifter i regel minskar . Uppgifternas ålder måste därför beaktas vid bedömningen av om det föreligger en risk att lämna ut uppgifterna. Utskottet ser således med tillfredsställelse på att regeringen nu föreslår en begränsning i tiden för sekretess i polisregister. Enligt utskottets mening är det dock tillräckligt om sekretess för uppgifter i polisregister och i andra register med uppgifter om brott gäller . Utskottet tillstyrker därför motion 1997/98:Ju48 yrkande 2. Utskottet anser vidare, i likhet med vad som anförs i nämnda motions yrkande 3, att förundersökningssekretessen till skydd för polisens verksamhet bör gälla . Motionen tillstyrks därför också i denna del. Sekretess för uppgifter i underrättelseverksamhet () anser att yttrande i avsnittet Sekretess som börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den omständigheten att absolut sekretess inte längre skall gälla för flertalet av polisens register inte utgör tillräckligt skäl för att förlänga sekretesstiden för uppgifter i Säkerhetspolisens och den öppna polisens underrättelseverksamhet. Såsom anförs i motion 1997/98:Ju44 yrkande 2 bör regeringens förslag i denna del därför avslås. Utskottet kan vidare konstatera att den absoluta sekretess som råder för uppgifter i polisregister visserligen har en indirekt betydelse för såväl Säkerhetspolisens som den öppna polisens underrättelseverksamhet. Detta utgör dock enligt utskottets mening inte ett tillräckligt skäl att nu skärpa sekretessen till att gälla med ett omvänt skaderekvisit. Utskottet delar således uppfattningen i motion 1997/98:Ju44 yrkande 3 att ett rakt skaderekvisit även fortsättningsvis bör gälla. Den enskildes insyn i polisens personuppgiftshantering (), () och () anser att yttrande i avsnittet Sekretess som börjar med "Där-utöver konstaterar" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det föreligger ett behov av att förstärka medborgarnas kontroll över polisens personuppgiftshantering. Enligt utskottets mening är den enskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv, såsom anförs i motion 1997/98:Ju49 yrkande 3, särskilt viktig i de fall den enskilde drabbas negativt på grund av felaktiga uppgifter. Regeringens förslag att absolut sekretess inte längre skall gälla för uppgifter i polisens register innebär visserligen en något större insyn för den enskilde i polisens personuppgiftshantering. Utskottet anser dock att regeringens förslag inte är tillräckligt. Enligt utskottets mening borde skaderekvisit ställas upp i förhållande till den enskilde själv endast om det föreligger synnerliga skäl. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna. () anser att yttrande i avsnittet innehåll bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening saknas det anledning att göra skillnad på ett meddelat näringsförbud och ett besöksförbud när det gäller registrering av uppgifter i belastningsregistret. Utskottet anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Ju48 yrkande 4, att uppgift om ett meddelat näringsförbud skall registreras i belastningsregistret. Registrerade uppgifter om näringsförbud bör därefter rapporteras till för införande i näringsförbudsregistret. Motionen tillstyrks således i denna del. , , och (alla m) anser att yttrande i avsnittet innehåll bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är av stor betydelse för brottsbekämpningen, inte minst för närpolisens kartläggning av brott, att även brott som begås av minderåriga kan omfattas av polisens misstankeregister. En sådan möjlighet till registrering skulle enligt utskottets mening ge polisen och andra rättsvårdande myndigheter en betydligt klarare bild av den gripne och den situation som han befinner sig i. Utskottet vill också framhålla att en sådan registrering skulle möjliggöra en mer rättvisande statistik över brott som begås av barn . Utskottet anser därför, i enlighet med vad som anförs i motion 1997/98:Ju46 yrkande 1, att hos regeringen bör begära förslag till en sådan ändring som möjliggör registrering av personer som skäligen kan misstänkas för brott. Utlämnande av uppgifter till utländsk myndighet av uppgifter ur belastningsregistret och misstankeregistret () och () anser att yttrande i avsnittet Utlämnande av uppgifter ur belastningsregistret och misstankeregistret bort ha följande lydelse: När det gäller regeringens förslag om utlämnande av uppgifter ur belastningsregistret och misstankeregistret till utländsk myndighet vill utskottet framhålla att skyddet för den enskildes integritet i samband med utbyte av uppgifter inom Europol och Schengen kan befaras vara undermåligt. Härvid kan noteras att Europol inte är bundet av konvention om dataskydd, utan det sägs endast i Europolkonventionen att hänsyn skall tas till . Enligt utskottets mening saknas vidare i Europolkonventionen garantier för nivån på dataskyddet i tredje land som tar emot uppgifter från Europol. Det kan också konstateras att den myndighet som inom Europol skall ha tillsyn över att lagring, behandling och användning av personuppgifter inte strider mot konventionen eller mot enskildas rätt i huvudsak saknar maktbefogenheter. Utskottet finner också anledning att framföra farhågor när det gäller skyddet för den enskildes integritet i . Härvid kan nämnas att datasäkerheten inom Schengen inte synes vara betryggande.