yttr · GL05NU8Y · 1998-01-01 00:00:00 — Frågan om avreglering behandlas i finansplanen i vårpropositionen (avsnitt 1.5.4, s. 29). Där sägs att den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen har lagt fram ett flertal regelförenklingsförslag och att regeringen redan har fattat beslut avseende flera av dessa. Som exempel nämns mindre restriktiva regler vid beviljande av F-skattsedel och lindring av skattetillägg vid periodiseringsfel i mervärdesskatteredovisningen. Regeringen går vidare med regelförenklingsarbetet på följande sätt: - Det skall bli lättare att registrera företag. Målet är att endast en blankett och en myndighetskontakt skall behövas. Regeringen avser att genomföra sådana förenklingsåtgärder under innevarande år. ges huvudansvaret för att föreslå konkreta åtgärder. - Myndigheternas handläggningstider skall i ett första steg förkortas i särskilt utvalda ärenden. Regeringen avser att skärpa existerande punktlighetsmål i regleringsbreven samt att införa sådana för samtliga handläggande myndigheter. Kontroll och uppföljning skall skärpas. - Uppgiftsbördan för företagen skall minskas. Regeringen avser att vidta åtgärder för att väsentligt minska företagens obligatoriska uppgiftslämnande samt öka återanvändningen av företagsdata. - Företagens hantering av tullfrågor skall förenklas ytterligare. Regeringen avser att prioritera förenklingsarbetet avseende tullfrågor, både nationellt och på gemenskapsnivå. I regeringens fortsatta arbete skall, sägs det, småföretagsperspektivet än mer sättas i centrum. Regeringen avser därför att, när Småföretagsdelegationen lagt sitt slutliga förslag, presentera ett program för regelförenkling, bl.a. innehållande ett system för att säkerställa att effektiva konsekvensanalyser görs av hur olika förslag påverkar småföretagen och ett generellt direktiv för utredningsväsendet om att småföretagens speciella förutsättningar skall beaktas. har behandlat frågan om avreglering, dels i det näringspolitiska betänkandet 1997/98:NU10, dels i yttrandet 1997/98:NU6y över den regionalpolitiska propositionen. I det förstnämnda betänkandet (s. 19) gavs en utförlig redovisning av frågan och den utveckling som pågår. Bland annat lämnades uppgifter om Småföretagsdelegationens arbete. Till betänkandet 1997/98:NU10 fogades tre reservationer om detta (m, fp, kd; c; mp), och till yttrandet 1997/98:NU6y fogades tre avvikande meningar (m, fp, kd; v, mp; c). Småföretagsdelegationen har lämnat en andra rapport, Bättre och mer tillgänglig information (SOU 1998:64). I rapporten redovisas olika förslag om hur kommunikationen mellan företag och myndigheter skall kunna bli bättre. Förslagen rör sådant som internetbaserat informationssystem, förenklat uppgiftslämnande, ökat öppethållande hos myndigheter, information om regelförändringar, längre tidsmarginal mellan beslut om och ikraftträdande av nya regler, kommunala näringslivsprogram, lathund för företagare m.m. Frågan om statliga företag behandlades i det näringspolitiska betänkandet 1997/98:NU10 (s. 13 och 39). I reservationer (m, fp, kd; c; v; mp) redovisades respektive partiers ståndpunkter i frågan. är föremål för behandling inom näringsutskottet i de två betänkandena /98:NU14 om riktlinjer för Telias verksamhet och 1997/98:NU15 om statens roll som ägare av bolag. har i betänkande 1997/98:NU10 redovisat sin syn på hur näringspolitiken bör inriktas och utformas. I reservationer (m, fp, kd; c; v; mp) presenterades respektive partiers uppfattning om hur näringspolitken bör utformas. går här inte vidare in på denna fråga utan hänvisar till detta betänkande. Utskottet behandlar först frågorna om avreglering och statliga företag och därefter ramarna för utgiftsområdet. Frågan om bättre och enklare regler för småföretag är, enligt näringsutskottets mening, viktig när det gäller möjligheterna att skapa goda tillväxtförutsättningar. Som tidigare redovisats har regeringen i vårpropositionen angett hur arbetet med regelförenkling skall drivas vidare. Det skall således bli lättare att registrera företag, handläggningstiderna hos myndigheter skall förkortas, företagens uppgiftslämnande skall underlättas och tullhanteringen skall förenklas ytterligare. När Småföretagsdelegationen har lämnat sitt slutliga förslag avser regeringen presentera ett program för regelförenkling. Mot bakgrund av det anförda anser näringsutskottet att frågan om avreglering inte nu skulle främjas av ett uttalande av . Härmed avstyrker utskottet de aktuella motionerna i berörda delar. Utskottets inställning beträffande statliga företag är att staten har en betydelsefull roll som ägare av företag inom såväl basindustrierna som andra branscher. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a. sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl och behövs därutöver för att bevaka viktigare naturtillgångar som skogen och malmen. Dessutom har statliga företag en funktion att fylla som en motvikt till det privata näringslivet. Att nu - som föreslås i några av motionerna - skulle uttala sig för en utförsäljning av statliga företag kan näringsutskottet inte se något skäl för. har, som framgår av betänkande 1997/98:NU10, lämnat vissa bemyndiganden för försäljning av statliga företag. Skulle ytterligare försäljningar bli aktuella får regeringen på sedvanligt sätt återkomma till i frågan. Härmed avstyrker näringsutskottet de aktuella motionerna i berörda delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv tillstyrker de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv som regeringen föreslår i vårpropositionen. De ökade medel som regeringen har beräknat för såddfinansiering, satsningar på samt stöd till småföretagens Europahandel och IT-användning välkomnar näringsutskottet. Förslagen i motionerna 1997/98:Fi34 (s) och 1997/98:Fi41 (s) om att skall göra uttalanden om den kooperativa företagsformen kan näringsutskottet inte se något skäl till. Utskottets inställning till kooperativa företag, som senast redovisades i det näringspolitiska betänkandet 1997/98:NU10 (s. 60), är att dessa intar en viktig roll inom småföretagsamheten. Som där anfördes är det angeläget att konkurrensneutralitet upprätthålls mellan kooperativa företag och andra typer av företag. I motion 1997/98:Fi19 (fp) föreslås, som tidigare redovisats, att skall beräknas inom utgiftsområde 24 för insatser för höjd säkerhet i kärnkraftsanläggningar i närområde i . Detta är en verksamhet som sakmässigt inte tillhör utgiftsområde 24 eller näringsutskottets beredningsområde. finns det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ett anslag (B 1.1) för samarbete med genom Sida, där tagits upp för kärnsäkerhetsområdet. Dessa insatser är främst inriktade på . I den avlämnade propositionen 1997/98:70, med rubriken grannlandssamarbete - utvecklingssamarbete med , sägs (s. 49) att syftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till att uppenbara säkerhetsbrister åtgärdas i existerande reaktorer som av energibalansskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna. På kärnavfallsområdet bör det svenska engagemanget i samarbetet med ges ökad prioritet, sägs det. behandlar denna proposition senare (bet. 1997/98:UU12). De nämnda motionerna avstyrks härmed av näringsutskottet, liksom övriga här aktuella motioner i berörda delar. Revision och kontroll av EU-medel I vårpropositionen redovisas Europeiska revisionsrättens rapporter för (avsnitt 8.1). I avsnitt 8.1.4 om iakttagelser i rapporterna för och svenskt agerande i rådet sägs (s. 206) beträffande näringsutskottets beredningsområde följande: "När det gäller inre åtgärder konstateras framför allt brister i små och medelstora företags deltagande i program för forskning och teknisk utveckling. Felaktiga utgiftsredovisningar orsakas av komplexa regler och svagheter i företagens redovisningssystem. Kommissionen uppmanas här att förenkla och förbättra sina regler." arbete med EU-frågor sker inom ramen för tre arbetsgrupper - energi, forskning och inre marknad. EU-grupp för forskning har i sitt arbete särskilt uppmärksammat de små och medelstora företagens möjligheter att ta del av EU:s forskningsprogram. Generellt gäller att får tillbaka mer från EU:s forskningsprogram än vad som satsas från svensk sida. Det är dock framför allt stora företag och forskningsinstitutioner som berörs av forskningsprogrammen, medan små och medelstora företag är engagerade i mindre utsträckning. Ett skäl till detta som förts fram till utskottets forskningsgrupp är de komplicerade och omständliga regler som gäller för ansökning och genomförande. Ett problem i sammanhanget är att ansökningshandlingar och liknande i allmänhet endast finns på engelska. Enligt näringsutskottets mening borde regeringen tillse att relevanta handlingar även finns att tillgå på svenska. Inom EU finns en mekanism, - , som är särskilt inriktad på små och medelstora företag. vänder sig till såväl högteknologiska företag som företag inom traditionella sektorer med syfte att uppmuntra innovationer och teknikutveckling i företagen. Svenska företag förefaller att ha hävdat sig sämre på detta område än företag i vissa andra EU-länder. Som exempel på en metod för att öka små och medelstora företags deltagande i EU:s forskningsprogram kan nämnas att i tillämpas en modell som går ut på att nationella stöd till forskning och utveckling villkoras med att det berörda företaget utfäster sig att senare gå in i ett EU-program. Enligt näringsutskottets mening bör olika metoder för att öka de svenska små och medelstora företagens deltagande i EU:s forskningsprogram prövas. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Per (). , , och (alla m) anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi som börjar med "konstaterar" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motion 1997/98:Fi17 (m). Beslutet att avveckla lönsam, säker och miljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statliga kostnader, bl.a. i form av olika bidrag. Utskottet avvisar såväl stängning av fungerande kärnkraftverk som den bidragspolitik som avvecklingen för med sig. Utskottet anser också att en ny energimyndighet inte borde ha inrättats. Däremot menar utskottet att det är viktigt att tillföra energiforskningen tillräckliga resurser. Denna forskning skulle underlättas om det s.k. tankeförbudet avskaffades. Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med för , med för och med för . Med det anförda tillstyrks motion 1997/98:Fi17 (m) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi som börjar med "konstaterar" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motion 1997/98:Fi19 (fp). Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till säkerheten för folk, svensk miljö och svensk ekonomi - inte minst sysselsättningen. Enligt utskottets mening är regeringens beslut att stänga kärnkraftsreaktorer oansvarigt och präglat av teknikfientlighet. Det sänder också en signal om att politiken inte styrs av förnuftsmässiga överväganden. Vidare kommer det att tvinga fram ökade utgifter för att motverka de negativa effekterna av beslutet, t.ex. ökad kalkning av skogar och sjöar i . Om kärnkraftverket i inte stängs kommer det heller inte att behövas någon ny elledning till . Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med för och med . Med det anförda tillstyrks motion 1997/98:Fi19 (fp) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi som börjar med "konstaterar" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: uppfattning om hur energipolitiken bör utformas överensstämmer med den som förs fram i motion 1997/98:Fi22 (kd). Utskottet föreslår att utgiftsområdet skall tillföras ytterligare medel för investeringsbidrag till bl.a. vindkraft. bör medel kunna inbesparas genom minskade kostnader för den särskilda delegationen för energiförsörjningen i . Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med . Med det anförda tillstyrks motion 1997/98:Fi22 (kd) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande avreglering - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. rasar i välståndsligan. har fallit från 3:e plats till 18:e plats bland . Regeringens förslag i vårpropositionen om avregleringsåtgärder är otillräckliga. Enligt näringsutskottets mening behövs det fler och mer omfattande åtgärder för att åstadkomma enklare regler för företagen. Avregleringsarbetet bör bedrivas enligt de riktlinjer som förordas i de här aktuella motionerna 1997/98:Fi25 (m, fp, kd), 1997/98:Fi17 (m), 1997/98: Fi18 (c), 1997/98:Fi19 (fp) och 1997/98:Fi22 (kd). Målet för avregleringen är att alla regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Arbetet skall ske med beaktande av att samhället måste ha effektiva regelsystem för skydd av människors liv och hälsa, miljöskydd samt säkerhet. Samtliga de 26 förslag som Småföretagsdelegationen lade fram i sitt första betänkande (SOU 1997:186) bör genomföras, dvs. inte endast de fyra förslag som regeringen aviserar åtgärder om i vårpropositionen. Arbetet med regelförenklingar måste vidare ges en hög politisk prioritet, genom att det skall ledas av statsministern och finansministern. Till sin hjälp bör de ha en referensgrupp, bestående av företagare och forskare. Det bör införas en obligatorisk konsekvensanalys, dvs. alla förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet på att göra en konsekvensanalys. anser också att en s.k. solnedgångsparagraf skall införas, dvs. företagsregler som inte använts skall tas bort. bör anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som här har förordats. Med detta tillstyrks de tidigare nämnda motionerna i berörda delar. (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande statliga företag - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse. syn när det gäller statliga företag överensstämmer med den som kommer till uttryck i motionerna 1997/98:Fi17 (m), 1997/98:Fi19 (fp) och 1997/98:Fi22 (kd). Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligt näringsutskottets mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringen med att minska statens företagsägande bör, enligt näringsutskottets uppfattning, fortsätta. Med en privatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagt inbringade de försäljningar som gjordes under fyrpartiregeringen ca (exkl. försäljning av aktier i ) till statskassan, vilket minskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningen ledde också till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigare innehaft aktier och därmed till en breddning av riskkapitalmarknaden. bör anmoda regeringen att framlägga en plan för försäljning av statliga företag i enlighet med vad som här har angetts. Därvid bör sättas överst på privatiseringslistan. Härmed blir de tre nämnda motionerna i sak tillgodosedda i aktuella delar. Även motion 1997/98:Fi18 (c) blir till en del tillgodosedd. () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande statliga företag - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: Statligt ägande av börsnoterade företag som driver affärsverksamhet är, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Fi18 (c), inte motiverat. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligt näringsutskottets mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringen med att minska statens företagsägande bör, enligt näringsutskottets uppfattning, fortsätta. Med en privatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagt inbringade de försäljningar som gjordes under fyrpartiregeringen ca (exkl. försäljning av aktier i ) till statskassan, vilket minskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningen ledde också till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigare innehaft aktier och därmed till en breddning av riskkapitalmarknaden. Under första hälften av nästa mandatperiod bör försäljning ske av statligt ägda aktier i bolag som Nordbanken (Holding) AB, , , . och (med undantag för specialfastigheter). Beträffande bör staten som majoritetsägare och i syfte att stärka det enskilda skogsbruket och lokalt verksamma sågverksföretag medverka till försäljning av skogsmark. Staten bör, enligt näringsutskottets mening, inte äga företag som inte uttryckligen tjänar ett samhällsintresse. Det är mycket som tyder på att riskkapitalmarknaden framöver kommer att få ett kraftigt tillskott av kapital. Därför anser näringsutskottet att det är lämpligt att sälja ut statligt ägande i företag. Intäkterna från utförsäljningen bör användas för att betala av på statsskulden, vilket också sänker statens löpande räntekostnader. En grov uppskattning tyder på att den utförsäljning som näringsutskottet förordar skulle inbringa , vilket skulle innebära sänkta räntekostnader med . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del. Övriga här aktuella motioner blir också till en del tillgodosedda. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv , , och (alla m) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Fi17 (m), minskas med för och med . Inom ramen för dessa totalt sett minskade belopp har näringsutskottet beräknat ökade medel till , så att myndigheten åter skall kunna ansvara för statens administration av energipolitiken och också få ett tillskott av medel för verksamheten med såddfinansiering. Regeringens förslag på detta område är välkommet men otillräckligt. Den tekniska forskningen bör vidare tillföras resurser för att minska skadeverkningarna av regeringens forskningspolitik. Stiftelsen attachéverksamhet och konkurrensforskningen bör också tillföras ytterligare medel. ställer sig avvisande till regeringens förslag att anslå ytterligare för de kommande fem åren, dvs. , för satsningar på . Konstruktionen att avsätta särskilda resurser vid sidan av ordinarie program är ineffektiv och leder till dålig samordning. Vidare kan det med fog ifrågasättas huruvida statliga subventioner som utgår för att öka den svenska sysselsättningen kan vara att anse som ett stöd till . Stödinsatserna bör i stället på sedvanligt sätt ingå i det normala budgetarbetet och bli föremål för de avvägningar som gör. Det särskilda anslaget bör enligt utskottets bestämda mening i stället upplösas och pengarna tillföras den av beslutade anslagsramen för stöd till . Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Fi18 (c), ökas med för , med för och med för . I enlighet med förslag från Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion anser näringsutskottet att medel skall tillföras för forskning och utveckling med , för exportfrämjande åtgärder med samt för gårdsförädling av livsmedel med . Regeringens förslag om att tillföra Östersjösatsningarna ställer sig näringsutskottet bakom, med hänvisning till den stora outnyttjade potential som besitter för tillväxt, handel och miljöframsteg. Förslaget om medel för IT-satsningar anser utskottet dock är oklart; verksamheten bör kunna rymmas inom ordinarie anslag. Även förslaget om medel för att främja de små och medelstora företagens handel med bör avvisas. Utvecklingskraften i EU-medlemskapet är, enligt utskottets mening, tillräcklig, och det bör dessutom finnas utrymme inom ramen för den s.k. Östersjömiljarden för insatser för att främja små och medelstora företags utveckling. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:Fi19 (fp), minskas med . Näringspolitiken måste få en helt ny inriktning och syfta till att skapa generellt goda villkor för företagande - bl.a. bör de selektiva företagsstöden avvecklas. Utskottet avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag till nya typer av stöd till företagens utrikeshandel m.m. Utskottet ställer sig också avvisande till förslaget att anslå för de kommande fem åren, dvs. , för satsningar på . För att öka säkerheten inför en olycka vid ett kärnkraftverk bör, enligt utskottets mening, ställas till förfogande för höjd säkerhet där den är i särklass sämst, dvs. i kärnkraftsanläggningarna i närområde i - , och . För ett större genomslag i denna verksamhet bör dessutom göra åtaganden om matchande finansiering. I det fall att de nu föreslagna medlen om inte skulle räcka bör den s.k. östramen hos Sida kunna användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv Per () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar - i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv - bort ha följande lydelse: