yttr · GL05FÖU2Y · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår i proposition 1997/98:1 att ramanslaget B 3 Funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst inom utgiftsområde 6 Totalförsvar ökas med för . För att finansiera ökningen inom utgiftsområdets ram föreslår regeringen att ramanslaget A 1 Försvarsmakten minskas med motsvarande belopp. Under förra budgetåret kom det under fjärde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget D 2 Skyddsrum m.m. - som totalt uppgick till - att underförbrukas med ca . Skälet härtill var att skyddsrumsbyggandet i kommunerna inte påbörjats i den utsträckning som planerats, varför betalningsutfallet kommer att ske under innevarande och kommande budgetår. Eftersom anslaget D 2 Skyddsrum m.m. var uppfört som ett förslagsanslag har underförbrukningen inte kunnat föras över till innevarande års ramanslag B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst. Därför bör, enligt regeringens mening, årets ramanslag B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst ökas med . För föreslår regeringen att ytterligare tillförs samma anslag och för ytterligare för ändamålet. I partimotion FiU220, yrkande 21, anser att byggandet av skyddsrum bör minska. Någon anledning att anslå ytterligare medel finns inte. Även torde skyddsrumsbyggandet i kommunerna, liksom tidigare, inte ha påbörjats i den utsträckning som planerats. Detta bekräftas av att prognosen för visar på ett anslagssparande om ca för skyddsrumsbyggandet. Årets anslag behöver därför enligt helt enkelt inte ökas. Utskottet har under de tre senaste riksmötena uttalat sig om behovet av ändrade principer för skyddsrumsbyggandet och hur detta skall finansieras. Ett tydligare hänsynstagande till det lokala behovet av skyddsrum - eller andra former av skyddade utrymmen - har varit utskottets strävan för att utformningen av det fysiska skyddet inom befolkningsskyddet skall kunna göras effektivare och billigare i fred. Utskottet har genomgående strävat efter att kunna sänka utgifterna för skyddsrumsbyggandet för att inom planeringsramen för civilt försvar kunna föra över medel till andra mer angelägna ändamål. Detta framstår som rimliga åtgärder med hänsyn till den säkerhetspolitiska situationen som motiverat sänkta utgifter för totalförsvaret. Genom ett tillkännagivande i försvarsbeslutets första etapp (1995/96:FöU1) efterfrågade sålunda - bl.a. efter förslag av revisorer - en översyn av de riktlinjer som ligger till grund för skyddsrumsbyggandet, liksom av principerna för finansieringen. I samband med försvarsbeslut redovisade regeringen i proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 ett stort antal åtgärder som vidtagits i olika avseenden för att koncentrera skyddsrumsbyggandet till de mest utsatta områdena, begränsa behovet i övrigt samt för att förbilliga utgifterna. Regeringen framhöll emellertid att den inte kommit till någon lösning med de olägenheter som påtalats av revisorer vad avser bemyndigandesystemet. Regeringen ansåg också att nuvarande finansieringssystem borde ersättas med ett annat. Investeringslån i hade övervägts men visat sig inte vara en framkomlig väg. Regeringen anmälde att den avsåg att vidare studera möjligheterna att utveckla ett finansieringssystem som medför att statens kostnader för skyddsrumsbyggande blir jämnare fördelade över tiden och mindre känsliga för förändringar i byggkonjunkturen än vad som är fallet med nuvarande system. Vid behandlingen av innevarande års budget (1996/97:FöU1 s. 177) för ramanslaget B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst erfor utskottet att resurserna för skyddsrumsbyggandet beräknades till och för ledningsplatser till . Den bemyndiganderam om som regeringen begärde - och beviljade - skulle enligt vad utskottet inhämtat från Försvarsdepartementet och motsvara ett framtida anslagsbehov om ca för skyddsrum och ca för ledningsplatser. har för innevarande budgetår sålunda anvisat totalt för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Som en del av ramanslaget för detta ändamål har regeringen i regleringsbrev till anvisat för skyddsrum. I tilläggsbudgetförslaget anmäler regeringen att behovet av medel för att betala byggherrarna kostnaderna för skyddsrum bedöms komma att uppgå till ca , dvs. mer än beräknat. För budgetåren 1999 och 2000 beräknar regeringen att utgifterna för ändamålet ökat med 30 respektive mer än ursprungligen planerat. Utskottet konstaterar ånyo bristerna i systemet med att styra skyddsrumsbyggandet och svårigheterna att budgetera statens kostnader så att dessa kommer i samklang med de anslag som anvisar. De problem i sammanhanget som regeringen, revisorer samt utskottet pekat på kvarstår uppenbarligen. Det regelverk som gällde för det tidigare tillämpade förslagsanslaget medgav att stora fluktuationer i statens betalningar kunde hanteras av regeringen och . Skyddsrumsutgifterna har numera inordnats i ett gemensamt ramanslag för funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Genom den nya budgetlagens tillkomst måste ett eventuellt överskridande underställas prövning. Enligt utskottets mening väcker det nu aktuella fallet även den principiella frågan huruvida utgiftsförändringar (underskridanden och överskridanden) för olika verksamheter inom ramanslag under ett genomförandeår skall hanteras av regeringen eller myndigheten, i detta fallet , inom funktionens samlade ram, eller om ett överskridande skall finansieras genom omfördelning inom hela utgiftsområde 6 Totalförsvar. En hantering inom ramanslaget skulle t.ex. kunna ske genom omdisposition av uppgifter och resurser, utnyttjandet av anslagssparande och anslagskrediter m.m. Det är utskottets principiella uppfattning att verksamheterna måste inriktas, styras och följas upp av regeringen, och enligt dess uppdrag av myndigheterna, utgående från de anslagsmedel som anvisar. Såvitt utskottet kan bedöma, har det nuvarande systemet för styrning, budgetering och finansiering av skyddsrumsbyggandet inte den precision som de nya principerna och bestämmelserna för budgetering och anslagstilldelning ställer krav på. Arbetet med att utarbeta ett nytt och bättre fungerande system måste sålunda drivas vidare med stor skyndsamhet. Enligt vad utskottet särskilt inhämtat saknas i praktiken förutsättningar att nu omdisponera medel och omplanera verksamheten inom anslaget B 3 Befolkningsskydd och räddningstjänst så att ett anslagsöverskridande kan undvikas. beslut om avslag skulle komma för sent för att kunna åtgärdas. Konsekvenserna för övriga verksamheter inom funktionen skulle vid en sådan åtgärd bli för omfattande. Utskottet föreslår därför att beviljar den begärda höjningen av anslaget och att detta finansieras genom en motsvarande minskning av ramanslaget A 1 Försvarsmakten. Om beslutar i enlighet med vad utskottet nu förordat, avser utskottet att vid sin behandling av budgeten för föreslå att anslaget A 1 Försvarsmakten tillförs som finansieras genom en motsvarande minskning av anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Därmed blir finansieringen neutral mellan de bägge anslagen - och berörda myndigheter - under de två budgetåren 1997 och 1998. Motion Fi220, yrkande 21, bör därför inte bifallas av . Behovet av en fortsatt intensifierad översyn av riktlinjerna för skyddsrumsbyggandet och dess finansiering framstår som uppenbart. Vad utskottet nu har anfört om en översyn bör som sin mening ge regeringen till känna. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), My (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), My (), (), (), (), () och () anför: Vi konstaterar i likhet med utskottet att regeringen, trots utskottets upprepade och mycket tydliga uttalanden om principer för och omfattning av skyddsrumsbyggande, anser sig för myndigheten kunna redovisa ett budgetöverskridande i storleksordningen . Detta är ett oacceptabelt åsidosättande av utskottets och uttalanden. Det är givet att berörda byggherrar måste ersättas för uppkomna kostnader. Detta får ske inom ramanslaget genom omdisposition av uppgifter och resurser, utnyttjande av anslagssparande eller anslagskrediter m.m. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens förslag till tilläggsbudget bör således avvisas.