yttr · GL05SKU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över budget-pro-po-si-tio-nen för (prop. 1997/98:1 volym 1) i vad avser den ekono-mi-ska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas för-del---ning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar m.m. jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts bered-nings-område. område berörs av regeringens förslag om - 1. riktlinjer för den ekonomiska politiken (avsnitt 1), såvitt avser skattefrågor - 4. fördelning av utgifterna för på utgiftsområden (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10), såvitt avser utgiftsområde 3 (och Tullen) - 5. preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för budget-åren 1999 och 2000 (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10) - 6. inkomstberäkningen för (bilaga 1) - 10. beräkning av budgeteffekter för av förändrade skatte- och avgiftsregler (avsnitt 4.8), såvitt avser skattefrågor - 37 och 41-44. ändringar i fem skattelagar (lagförslag 15 och 19-22 på s. 54-66) enligt avsnitt 8 Vissa skattefrågor. De angivna lagförslagen berör budgeten och följande år. Övriga lagförslag på skatteområdet som regeringen lägger fram på s. 36 och 42-58 i volym 1 innehåller redaktionella följdändringar och justeringar i anslutning till änd-ringar i avgiftsstrukturen på socialavgiftsområdet. tar inte upp de sistnämnda förslagen i sitt yttrande. Den ordning som tillämpas för budgetbehandlingen innebär bl.a. att i ett enda beslut för det följande budgetåret skall fastställa utgiftsramarna för de olika utgiftsområdena och en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten. Regeringens förslag vid punkterna 4-6 och 10 med tillhörande lagändringar kommer att behandlas gemensamt. Till finansutskottet har hänvisats ett 40-tal motioner med olika förslag på skatteområdet. Förslagen ingår i de riktlinjer för den ekonomiska politiken som presenteras i motionerna eller har sådan innebörd att de direkt påverkar budgeten . Andra motionsyrkanden, som inte direkt angår riktlinjerna för den ekonomiska politiken eller budgetfrågorna , har hänvisats till skatteutskottet och kommer alltså inte att tas upp , även om de i övrigt kan anses har likartad innebörd. I detta yttrande tar utskottet upp propositionen och de aktuella motionerna i här angivna delar. Utskottets ställningstaganden innebär att utskottet tillstyrker pro-po-si-tio-nen och avstyrker motionerna. I den reviderade finansplanen (avsnitt 1) anför regeringen att den saneringspolitik som förts är slutförd i och med budget. Regeringen lägger fram en fördelningspolitisk analys som visar att saneringen av de offentliga finanserna i huvudsak skett rättvist(s.14,32) och utan påtaglig ökning av klyftorna(s.32). (s.31:)Hushåll med den högsta ekonomiska standarden har enligt analysen fått vidkännas den största relativa inkomstminskningen genom saneringsprogrammet, men hushåll med låg ekonomisk standard har också träffats något hårdare än andra grupper, liksom flerbarnsfamiljer och ensamföräldrar. Nästan alla har drabbats(s.30 överst). Den största fördel-nings-poli-tis-ka klyftan finns mellan dem som saknar arbete och dem som har(s.31 nederst). De förslag som läggs fram i budget-pro-po-si-tio-nen syftar till att öka sysselsättningen, jämlikheten och rättvisan. Enligt regeringens bedömning av skattereform har syftet att modernisera skattesystemet och minska de snedvridande effekterna uppnåtts i nästan alla delar. Reformen har dock inte blivit fullt finansierad och varje grupp har inte finansierat sina skattesänkningar så som tanken varit. En höjning av barnbidragen var ett viktigt inslag i skattereformen, men saneringen av de offentliga finanserna har i stället framtvingat en sänkning. Vidare har stora grupper löntagare börjat betala statlig inkomst-skatt, en utveckling som enligt regeringen bör vändas så att intentionen att högst av inkomsttagarna skall betala statlig inkomstskatt uppnås. Enligt pro-po-si-tio-nen utvecklas de offentliga finanserna nu starkare än vad som antagits tidigare. Regeringen anser att det - utöver vad som antogs i vår-pro-po-si-tio-nen - därmed har skapats ett utrymme för ytterligare satsningar med sammanlagt netto på att betvinga arbetslösheten, förbättra skolan, vården och omsorgen och stärka rättvisan. Bland de förslag som regeringen lägger fram ingår höjda barnbidrag och studiebidrag, förbättringar för de sämst ställda pensionärerna och en förbättring av företagsklimatet genom att förkorta den period då företagen betalar sjuklön. Valet mellan olika åtgärder har styrts av vad som enligt regeringens uppfattning bäst gynnar en rättvis fördelning och mest bidrar till tillväxt och ökad syssel-sättning. Förslagen på skatte-området är begränsade. Det s.k. ROT-avdraget förlängs till en kostnad av sammanlagt under budget-åren 1999 och 2000. Vidare förändras reseavdraget fr.o.m. . Avdraget för bilresor höjs per mil. höjs belopps-spärren med så att avdrag medges endast för vad som överstiger . Ändringarna i reseavdraget beräknas ge en varaktig budgeteffekt på -0,5 resp. +0,. Vidare ändras förmögen-hets-skatten för att undvika ogynnsam-ma effekter på aktiemarknaden. Förslaget skall förhindra att aktier flyttas mellan olika börslistor i syfte att undgå förmö-gen--hets-skatt och beräknas medföra en budgetförstärkning på ca 1 miljard. Samti-digt lindras beskatt-ningen genom att börsaktier och liknande tillgångar skall tas av det noterade värdet i stället för till , och undantagen för huvuddelägare föreslås omfatta en större krets än . Åtgärderna beträffande för-mögen-hets-skat-ten beräknas sammanlagt ge en varaktig budget-förstärk-ning på ca . Av finansplanen framgår vidare att regeringen bedriver ett brett arbete för att förenkla regler och rutiner framför allt för småföretagare, och regeringen har lagt fram förslag om att det skall bli lättare för den som startar näringsverksamhet att få en F-skattsedel (prop. 1997/98:33). Energiskatterna och vägtrafik-beskattningen ses över med utgångspunkt bl.a. i riks-dagens beslut om energi-politiken och med syfte att förbättra styreffekterna för trafiksäkerhet och miljö. Regeringen redovisar också förslag till nya riktlinjer för beskatt-ningen av biobränslen i fordonstrafik. - I avsnitt 8 Vissa skattefrågor beskrivs de aktuella åtgärderna närmare. redogör regeringen - utan att lämna några förslag - för sin bedömning av inkomstskattens utformning . I avsnitt 8 kommen-teras också det arbete som pågår med andra frågor, såsom en ökad miljö-relatering av skattesystemet och beskatt-ningen av tjänster. I motion Sk308 av m.fl. (s) yrkas ett riksdagsuttalande till förmån för en eventuell differentiering av reseavdraget med ett högre avdrag i stödområdena. I motion Fi218 av m.fl. (c) ansluter sig till riktlinjerna i finansplanen (yrkande 1). redovisas de förändringar i skattesystemet som vill genomföra under nästa mandatperiod. Skatterna bör sänkas på låga och medelstora inkomster genom sänkningar av arbets-givar-avgif-ter-na och höjt grundavdrag för sådana inkomster. Principen "hälften kvar" bör återin--föras i inkomst-----beskattningen och kommunal-skatterna bör inte höjas generellt. Under nästa mandatperiod bör fastig-hets-skat-ten sänkas till , skattelättnader genomföras för fåmans-företagen och ett yrkesfiskeavdrag genomföras som i och . Center-partiet vill också att för-mögen-hets-skat-ten avskaffas . I motionen hänvisas också till de krav på snara förändringar i beskattningen som framställs i motion Sk698 av m.fl. (c). I denna motion begär motionärerna bl.a. riksdagsuttalanden om att begreppen strandtomt och strandnära tomt skall slopas vid fastighetstaxeringen och att lägsta storlek på en s.k. normaltomt skall höjas. Avsikten är att förbättra den trängda situationen för de fastboende i attraktiva områden, inte minst i skärgården. Ett annat förslag i motion Sk698 är att löneskatten på vinstandelsmedel skall avskaffas. Åtgärderna bör enligt motionen finansieras med en kvävedioxid-skatt. Motion Sk698 har hänvisats till skatteutskottet och kommer att behandlas senare, frånsett yrkande 2 om löneskatten som har överlämnats till finans-utskottet och som behandlas i detta sammanhang. Även motion Sk311 av () innehåller yrkanden om fastig-hets-taxeringen. Yrkan-dena 3 och 4 i motionen innehåller krav på ett beslut om att avskaffa den s.k. belägenhetsfaktorn och om att en normaltomt skall beräknas till . Vidare yrkas i motion Sk319 av och () ett riksdagsuttalande om en permanent avdragsrätt för reparationer av bostadshus när ROT-avdraget upphör. Beträffan-de förmögenhetsskatten yrkas i motion Fi912 av och () att uttalar att den bör avskaffas och att sambeskattningen av förmögenhet bör slopas som ett första steg i denna riktning (yrkande 1). Även i motion Sk738 av och () yrkas ett riks-dags-utta-lan-de om att avskaffa förmögenhetsskatten (yrkande 1). Vidare innehåller motion Fi912 krav på ett särskilt glesbygdsavdrag för bilkostnader på landsbygden (yrkande 2). Moderata samlingspartiets partimotioner av m.fl. (m) - motionerna Fi202 Förnyelsen av , Fi205 Företagande, arbete och utveckling (yrkan-dena 1-8 och 10), Fi206 kan bättre (yrkandena 1, 6 och 7), Fi403 En social skattepolitik (yrkandena 1, 2 och 5-17) och Bo202 Bostadspolitik för valfrihet och mångfald (yrkandena 5 och 6) - innehåller riktlinjer för den ekono-mis-ka poli-ti-ken som innefattar en skatte-poli-tik för tillväxt, nya jobb och minskat bidrags-beroende genom skatte- och avgiftssänkningar för arbete. Yrkandena innebär bl.a. stimulanser för tjänstesektorn, företagande, kapitalbildning och enskilt sparande och slopad löneskatt på vinstandelsmedel. Bland yrkandena ingår krav på full uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt, beslut om att återställa marginalskattereformen, höja grundavdra-get, införa grundavdrag för barn, avveckla fastighetsskatten och lägga om bostadsbeskattningen samt många andra omläggningar på företags-beskattningens, kapitalbeskattningens och den indirekta beskattningens område. Det budgetalternativ som läggs fram i motion Fi206 innebär skattesänkningar på ca , ca och . Åtgärderna finansieras genom en strukturreform i välfärdssystemen och på arbetsmarknaden. Enligt motionärerna leder förslagen till ökad tillväxt så att ytterligare utrymme skapas bl.a. för sänkningar av kommunalskatterna. Beträf-fande reseavdraget innebär motion Fi403 att avdraget för bilkostnader höjs till per mil, att avdrag medges även för resor för barnomsorg och att regeringens förslag om att höja belopps-spärren till avslås (yrkandena 14-16). Bland yrkandena i motion Fi205 ingår krav på skattereduktion för hushållstjänster och på ett permanent ROT-avdrag (yrkandena 5 och 6). Motionerna innehåller även krav på att förmögen-hets-skatten avvecklas successivt. Enligt motion Sk324 av m.fl. (m) bör avvecklingen inledas 1998 och avskaffas helt . Yrkandena 1 och 2 i motionen om omedelbara lagändringar i detta syfte för har hänvisats till finans-utskottet och behandlas i detta sammanhang. Regeringens förslag i fråga om skatteplikt för aktier som flyttat från börsens A-lista bör enligt denna motion avslås. Yrkandena 4-6 innebär sänkt skatt på kapitalinkomster, sänkt fastighetsskatt och fullt inflationsskydd i skatteskalan. Motionerna Fi216 av (), Fi217 av m.fl. (m) yrkandena 1, 3 och 4, Sk301 av (), Sk302 av (), Sk303 av och () yrkandena 1-4, Sk304 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2, Sk305 av och () yrkandena 1-3, Sk306 av (), Sk307 av m.fl. (m) yrkandena 1-4, Sk310 av (), Sk312 av m.fl. (m), Sk314 av m.fl. (m,kd) yrkandena 1 och 2, Sk315 av (), Sk316 av m.fl. (m,fp,kd), Sk318 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2, Sk321 av och () yrkandena 2-4 och 7-9, Sk323 av m.fl. (m) yrkande 1, Sk609 av och () yrkandena 3 och 4, Sk624 av m.fl. (m) yrkande 1, och T232 av Per m.fl. (m) yrkandena 2 och 6 angår olika detaljer i skattelagstiftningen och innehåller krav på åtgärder med samma inriktning som de nämnda partimotionerna. Detsamma gäller motionerna Sk322 av och (m,kd) och N217 av m.fl. (m,fp,kd) yrkandena 6 och 7. Riktlinjerna i ekonomisk-politiska motion Fi212 av m.fl. (fp) - yrkande 1 - innebär bl.a. att den offentliga sektorns uppgifter renodlas och skattesänkningar genomförs för att skapa förutsättningar för fler jobb. föreslår skattesänkningar om sammanlagt ca 1998, varav ca 23 miljarder avser sänkningar av skatten och arbets-givaravgifterna på arbetsinkomster (yrkande 5). Övriga skattesänkningar avser i huvud-sak att förbättra riskkapital-försörjningen. I motionen anförs också att föreslagit en växling till höjda avgifter i arbetslöshets-försäkringen mot sänkt skatt, vilket enligt motionen skapar utrymme för att sänka inkomst-skatten med ytterligare ca . Riktlinjerna omfattar bl.a. slopad värnskatt, slopad dubbelbeskattning av aktieutdelningar, sänkt skatt för fåmansbolag, förenklingar för egenföretagare i fråga om F-skattsedlar och deklarationer, ändrade momsinbetalningsregler, uppskov med bolagsskatt i tillväxtföretag och en ny tjänstebilsbeskattning. Förslagen utvecklas närmare i motion Sk735 av m.fl. (fp). De aktuella yrkandena i motionen - yrkandena 1, 3-8, 12, 16 och 19 - går bl.a. ut på att återupprätta målsättningen i skattereformen om att av inkomsttagarna skall betala statsskatt och att skapa förut-sättningar för nya jobb genom skattesänkningar. Fortsatta sänkningar av skattetrycket utöver vad som behövs för jobben bör inriktas på lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Vidare slopas löneskatten på vinstandelar, och avdragsrätten höjs för sparande i privata pensionsförsäkringar. Beträffande fastighetsskatten yrkas att skattesatsen sänks till och att permanent-boende i attraktiva områden får särskilda lättnader. När det gäller förmögen-hetsskatten innebär förslagen att fribeloppet höjs från till , att sambeskattningen avskaffas och att värderingen av A-aktier skall återgå till nivån av marknadsvärdet. Vidare yrkas avslag på regeringens förslag att aktier i bolag som gått från A-listan skall beskattas retroaktivt. Motion Sk735 innehåller dessutom ett yrkande om att det totala uttaget av skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall höjas med . I motion Sk317 av m.fl. (fp) krävs ändringar med den angivna inriktningen i fråga om förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Vidare yrkas i motion Sk309 av och () att personaloption skall beskattas först när optionen utnyttjas. politik presenteras i de tre partimotionerna Fi209 (yrkandena 1 och 5), Fi220 (yrkandena 1, 5, 13, 15 och 19) och Sk326 (yrkandena 1-7, 12-15, 17, 30-34 och 38-44) av m.fl. (v). Motionärernas riktlinjer på skatteområdet och deras alternativa inkomstberäkningar (Fi220 yrkandena 1, 5 och 19) innebär bl.a. att man av fördelningspolitiska, miljöpolitiska och andra skäl genomför skatte-lättnader för låginkomsttagare och skattehöjningar för höginkomsttagare och för de större företagen och tar steg mot en miljörelaterad skatteväxling. Motionärerna kräver bl.a. höjt grundavdrag eller sänkt egenavgift för låginkomsttagare, skatteskärpningar för höginkomsttagare, avdragstak för skuldräntor, skärpt bolagsskatt m.m. och skärpt förmögenhetsskatt. föreslås en total omfördelning på som beräknas medföra en budgetförstärkning på . Bland detaljerna ingår vissa lättnader i bostadsbe-skatt-ningen för dem som bor permanent i attraktiva områden (Sk326 yrkandena 14 och 17). Beträffande reseavdraget yrkas avslag på regeringens förslag och att spärrbeloppet sänks till (Sk326 yrkande 6). Även när det gäller förmögenhetsbeskattningen har motionärerna andra förslag än regeringen (Sk326 yrkande 15). Motionärerna vill att alla aktier skall förmögenhets-beskattas och tas av marknadsvärdet. Även lättnadsreglerna för huvuddelägare bör skärpas så att endast delägarens reella riskkapital undantas från förmögenhetsskatt. Riktlinjerna i motion Fi219 av m.fl. (mp) innehåller krav på att grundläggande fel i ekonomi rättas till genom en grön ekonomisk politik som på skatteområdet innebär en skatteväxling från skatt på arbete till skatt på energi, råvaror och utsläpp. I motionen förordas också bättre villkor för små och medelstora företag och en mer solidarisk fördelning av tillgångar och bespa-ringar (yrkande 1). Motionärernas förslag till inkomstberäk-ningar (yrkandena 21 och 22) preciseras i motion Sk325 av m.fl. (mp) yrkandena 1-4, 13, 14, 18, 19, 21-23, 25-29, 31-33, 37 och 38. skattepolitik innebär att skattetrycket kommer att minska av BNP och sedan ligga kvar på denna nivå under en överblickbar framtid. Den skatteväxling som föreslås med lägre skatt på arbete och högre skatt på energi, utsläpp och råvaruförbrukning omfattar t.o.m. och 100 miljarder . För-änd-ringarna innebär bl.a. att värnskatten bibehålls från en något högre inkomstnivå, att grundavdraget höjs för lågavlönade och att arbets-givar-avgifterna och de allmänna egenavgifterna sänks. Vidare slopas representations-avdraget. Beträffande fastighetsskatten föreslås att skattesatsen sänks till fr.o.m. . Fastighetsbeskatt-ningen kritiseras också för att den bygger på fiktiva värden som är oaccep-tabla bl.a. för skärgårdsfastigheter. Fastighetsskatten bör avskaffas. Vidare bör enligt motionen miljöriktiga byggnadssätt och utrustningar premieras i stället för att leda till skärpningar av fastighetsskatten. När det gäller reseavdraget yrkar att regeringens förslag att höja avdragsspärren till avslås och att avdraget omvandlas till en skattereduktion. Vidare föreslås att beskattningen av bilförmåner höjs till tidigare nivå . Regeringens förslag beträffande förmögenhetsskatten accepteras av motionärerna med den ändringen att aktier skall värderas till i stället för till av marknadsvärdet (yrkande 19). De yrkar också att sambeskattningen av förmögenhet slopas (yrkande 18). budgetalternativ i motion Fi215 av m.fl. (kd) - (yrkandena 1, 5, 6, 8, 12 och 13) - innehåller riktlinjer om sänkt skattenivå med ca netto, varav ca 14 miljarder avser sänkt allmän egenavgift. I motionen föreslås ett riks-dags-utta-lan-de om att olika åtgärder bör vidtas i syfte att utveckla tjänstesektorn och skapa förutsättningar för nya jobb. skattereduktion för reparationer, om- och tillbyggnader inom hushållssektorn, sänkt skatt på arbetande kapital, riskkapitalavdrag, skatte-lätt-nader för royaltyinkomster, slopad värnskatt och höjd skiktgräns, slopat grund-avdrag vid statlig taxering, slopad dubbelbeskattning av aktieutdelningar, en återgång till gamla tidpunkter för momsinbetalning, sänkt fastighetsskatt, slopad sambeskattning, höjd avdragsrätt för pensionssparande och avdrag för insättning på individuella utbildningskonton. Vidare yrkas riks-dags-utta-lan-de om olika åtgärder för att skapa tillväxt i ekonomin, bl.a. att införa ett permanent risk-kapital-avdrag, att avskaffa dubbelbeskattningen av aktieutdelningar och att gå tillbaka till de momsinbetalningsregler som gällde tidigare. Vidare yrkas avslag på regeringens förslag i fråga om förmögenhetsskatten. Riktlinjer av samma innebörd framställs också i motion Sk327 av m.fl. (kd), där motionärerna även belyser frågorna i ett EU-perspektiv (yrkandena 1 och 2). Motionen innehåller också de konkreta förslag till ändringar som följer av de redan angivna riktlinjerna (yrkandena 3-5, 7-15, 17-19, 21-27 och 31). När det gäller fastighetsskatten innebär yrkandena bl.a. att skattesatsen sänks till och att skatten skall beräknas endast på 1/3 av markvärden . Ändringar föreslås även i fråga om fastighetstaxeringen. Löneskatten på vinstandelsmedel slopas. Bland yrkandena ingår också miljöpolitiskt motiverade ändringar i beskattningen av bilförmåner och alkoholpolitiska ändringar i reglerna för representationskostnader och beskattningen av maltdrycker. - Förslagen beträffande fastighetsskatten åter-kommer i motion Sk313 av m.fl. (kd) och kombineras i denna motion även med lättnader i för-mögen-hets-skatten och krav på att fastighetsskatten på tomträttsmark slopas. - ROT-avdraget tas upp i motion Sk320 av () som innehåller ett yrkande om att fastighetsägare som använder egen personal för reparation och underhåll skall vara berättigade till skattereduktion för denna kostnad. Regeringens förslag innebär att den ekonomiska politiken ligger fast och att arbetet med olika skattefrågor kommer att fullföljas enligt tidigare riktlinjer. Även oppositionspartiernas förslag överensstämmer i allt väsentligt med de ståndpunkter i skattefrågorna som redovisades under förra . Utskottet instämmer nu liksom tidigare i regeringens bedömning att det saknas utrymme för skattelättnader av den art och omfattning som föreslås i flertalet motioner. Möjligheterna till ett ökat skatteuttag är också starkt begränsat. Utskottet kan hänvisa till vad utskottet anförde i dessa frågor i sina yttranden till finans-utskottet och (1996/97:SkU1y och SkU5y) och vid sina bedömningar av olika skattefrågor bl.a. i betänkandena /97:SkU13-SkU16. Som framhålls i pro-po-si-tio-nen har samarbetet mellan Social-demokraterna och som pågått haft en avgörande betydelse för den politiska stabiliteten kring en ekonomisk politik inriktad på balans i de offentliga finanserna 1998, överskott 1999 och framåt och en halvering av den öppna arbetslösheten . Tack vare en framgångsrik sanering av de offentliga finanserna står åter starkt, och det finns nu en fast grund för en mera offensiv fördelnings-politik. Utskottet delar regeringens uppfattning att det utrymme som står till buds i första hand skall gå till ändamål som bäst gynnar en rättvis fördelning och mest bidrar till tillväxt och ökad sysselsättning och att de som burit de tyngsta bördorna i saneringen av de gemensamma finanserna bör stå främst. De krav på långtgående skattelättnader i olika hänseenden som framställs i motionerna bör alltså fortfarande stå tillbaka för andra mer angelägna ändamål. Därtill kommer att en del av de frågor som tagits upp i motionerna övervägs inom . Enligt utskottets uppfattning saknas det skäl för att nu ompröva riktlinjerna för detta arbete. När det gäller bilavdraget finner utskottet att utvecklingen av bensinkostnader m.m. motiverar en uppräkning till per mil så som regeringen föreslagit och att detta belopp väl täcker de rörliga bilkostnaderna för resor till och från arbetet. Utskottet ställer sig också bakom att beloppsspärren räknas upp och anser att regeringens förslag är väl avvägt även på denna punkt. När det gäller ROT-avdraget anför regeringen att aktiviteten i byggsektorn kommer att vara fortsatt låg framåt. Mot denna bakgrund finns det anledning att förlänga perioden för skattereduktion med till utgången av 1998 som regeringen föreslagit. Förslaget innebär inga ändringar när det gäller underlaget för beräkning av reduktionen. Enligt gällande principer skall i detta underlag inte medräknas kostnader som har täckts av statliga bidrag. Utskottet föreslår att reglerna härom kompletteras med en hänvisning till två författningar om statsbidrag som tillkommit . Utskottet kommer att tillställa finansutskottet ett utkast till den lagändring som behövs. När det gäller vinstandelsmedel hänvisar utskottet till finans-utskottets bedömning att särskild löneskatt bör tas ut även på arbetsgivares bidrag till vinstandelsstiftelser (1996/97:FiU1 s. 120). Syftet är att få en mer likformig beskattning av olika arbetsinkomster. Det finns enligt utskottets uppfattning inte skäl att nu ompröva denna fråga på det sätt som yrkas i motionerna. Beträffande fastighetsskatten har de på sina håll kraftigt höjda taxerings-värdena lett till en ekonomisk belastning för enskilda småhusägare, vilket lett till en omfattande debatt. Utskottet har vid sin behandling av denna fråga framhållit att det saknas utrymme för sådana skattelättnader och omläggningar av beskattningen som på nytt föreslås i en del av motionerna. Utskottet har därför ansett att de grundläggande principerna för fastighetsbeskattningen bör ligga fast och har tagit sikte på tillfälliga lättnader i särskilda fall och på att begränsa uppräkningen av taxeringsnivå (1996/97:SkU14 och SkU5y).