yttr · GL05NU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1997/98:90 om följdlagstiftning till m.m. jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. I den nämnda propositionen föreslår regeringen följdlagstiftning till i fråga om flera av de lagar som ingår i näringsutskottets beredningsområde, bl.a. ellagen (1997:857), minerallagen (1991:45) och lagen (1985: 620) om vissa torvfyndigheter. Förslaget till ändringar i den sistnämnda lagen, den s.k. torvlagen, har tagits upp i motion 1997/98:Jo51 (kd). I övrigt har inga yrkanden väckts inom näringsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till den fråga som aktualiseras i nämnda motion. En skrivelse i ärendet har inkommit från Skogsägarna Mellanskog. föreslår att propositionen tillstyrks i behandlad del och att det aktuella motionsyrkandet avstyrks. Till yttrandet har fogats en avvikande mening (kd). Regeringens förslag till miljöbalk Regeringen har tidigare i proposition 1997/98:45 lagt fram förslag om en miljöbalk. mål är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. andra kapitel innehåller rättsligt bindande principer och allmänna hänsynsregler. Den mest grundläggande hänsynsregeln finns i 2 kap. 3 § och innehåller krav på att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I samma syfte skall vid yrkesmässig verksamhet bästa möjliga teknik användas. Dessutom skall försiktighetsprincipen gälla. Andra allmänna hänsynsregler är bl.a. att välja en lämplig plats för verksamheten och hushålla med råvaror och energi. En ytterligare hänsynsregel är att alla som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet för miljön ansvarar - till dess skadan eller olägenheten har upphört - för att skadan avhjälps i den omfattning det kan anses skäligt. Bestämmelser motsvarande 2 och 3 kap. i den s.k. naturresurslagen (NRL) har arbetats in i bland de övergripande bestämmelserna. I införs regler om miljökvalitetsnormer, vilka är föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet i fråga om mark, vatten, luft eller miljön i övrigt för vissa geografiska områden eller för hela landet. Regeringen får föreskriva om miljökvalitetsnormer för att skydda människors hälsa eller miljön. Miljökvalitetsnormer får ange exempelvis högsta eller lägsta förekomst i miljön av kemiska produkter. Statliga myndigheter och kommuner skall säkerställa att miljökvalitetsnormer uppfylls när de prövar tillåtlighet, tillstånd, godkännanden, dispenser och anmälningsärenden, utövar tillsyn och meddelar föreskrifter. Reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar utökas genom . En ansökan om tillåtlighet eller tillstånd enligt balken skall, med vissa undantag, alltid innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Kraven på vad en sådan skall innehålla preciseras i balken. Ideella miljöorganisationer som har funnits och som har minst 2 000 medlemmar ges rätt att överklaga domar och beslut enligt . Regionala miljödomstolar skall inrättas och ersätta och vattendomstolarna. En miljööverdomstol skall inrättas och knytas till . Proposition 1997/98:90 Regeringen föreslår i proposition 1997/98:90 (s. 222) att torvlagen och skall gälla parallellt, i den bemärkelsen att verksamhetsutövaren skall följa bestämmelserna i båda lagarna. Inga begränsningar skall införas i möjligheten att ingripa med stöd av . Vid koncessionsprövning enligt torvlagen skall ett antal bestämmelser i tillämpas. Till skillnad från nuvarande ordning skall samtliga effekter av en torvtäkt prövas . När det gäller torv innebär undersökning inte alltid någon nämnbar miljöpåverkan, påpekas det i propositionen. Om emellertid undersökningsarbetet skulle innebära negativ påverkan på miljön är tillämplig. Bearbetning av torv sker normalt i flera led, som vart och ett har en sådan miljöpåverkan att är tillämplig. Efter täktverksamheten sker efterbehandling, som syftar till att antingen skapa en våt eller torr miljö på den utbrutna mossen. Regeringens förslag innebär att såväl vid undersökning som vid bearbetning skall - parallellt med torvlagen - bestämmelser, exempelvis de allmänna hänsynsreglerna, gälla. De parallella reglerna har bl.a. bety delse för skada eller olägenhet som uppkommer . Sådana skador eller olägenheter regleras inte i torvlagen men däremot i . Tvekan skulle enligt regeringen kunna uppstå om vilka regler som skall tillämpas när en skada föreligger sedan bearbetningskoncessionen har upphört. Enligt regeringens uppfattning bör inte lägre krav ställas vid brytning av energitorv än vad som gäller för annan verksamhet. Därför föreslås att torvlagen (34 §) kompletteras med en bestämmelse om att reglerna om efterarbete inte innebär någon inskränkning i vad som gäller enligt motsvarande bestämmelser i . Enligt torvlagen (4 §) får undersökningskoncession förenas med rätt för innehavaren att senare få bearbetningskoncession eller företräde att få sådan. Enligt regeringens förslag bör paragrafen ändras så att den medger endast rätt att förena undersökningskoncession med rätt för innehavaren att få företräde framför annan till bearbetningskoncession. Syftet är att den miljöprövning som skall ske i samband med bearbetningskoncession inte skall föregripas. Vid all koncessionsprövning, dvs. vid både undersöknings- och bearbetningskoncession, skall allmänna hänsynsregler och bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden samt miljökvalitetsnormer tillämpas. I enlighet därmed föreslår regeringen vissa ändringar i torvlagen (7 §). Vid prövning av bearbetningskoncession skall ytterligare bestämmelser i tillämpas enligt torvlagen (7 §). Detta gäller bl.a. bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar. Vidare skall tillstånd inte få lämnas till en täkt som kan befaras försämra livsbetingelserna för en hotad djur- eller växtart. Ännu ett förslag i samma paragraf är att bestämmelse om att miljöorganisationer och liknande av viss storlek får överklaga domar och beslut om tillstånd m.m. skall tillämpas. Vidare föreslår regeringen att ytterligare en paragraf i torvlagen (13 §) ändras. Enligt nuvarande lydelse av denna paragraf skall koncessionshavaren åläggas att ställa säkerhet för att villkor till skydd för naturmiljön, andra allmänna intressen eller enskild rätt skall uppfyllas. Regeringen föreslår nu att skyldigheten att ställa säkerhet för villkor ändras och preciseras. Enligt förslaget skall säkerhet för fullgörande av återställningsåtgärder ställas vid ingrepp i naturen av större omfattning, om det inte är uppenbart att det saknas anledning till detta. I andra fall kan en koncession villkoras av att säkerhet ställs för att koncessionshavaren skall fullgöra sina skyldigheter i samband med återställningsarbete. Därutöver föreslår regeringen en omarbetning av torvlagen (14 §) efter förebild i 24 kap. 5 § . Detta innebär att får ändra villkoren för en pågående koncession om det uppstått olägenhet av någon betydelse som inte förutsågs när koncession meddelades. Vidare får enligt förslaget ändra villkoren när verksamheten med någon betydelse medverkar till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. överträds. I motion 1997/98:Jo51 (kd) hävdas att beskrivningen av torvlagens och förhållande till varandra visar på en väldig otydlighet och kom-plexitet. För nuvarande brytningsföretag skapar detta stor osäkerhet om villkoren för fortsatt drift, sägs det i motionen. Ett genomförande av föreliggande förslag skulle enligt motionärerna skada torvnäringen, vilken i sig inte är stark men värdefull såväl ur energisynpunkt som av regionalpolitiska sysselsättningsskäl. Motionärerna yrkar därför avslag på regeringens förslag om följdändringar i torvlagen. Enligt uppgifter från finns det cirka tio miljoner hektar torv i . Antalet giltiga bearbetningskoncessioner uppgår, som redovisas i tabellen nedan, till drygt 200 stycken och omfattar totalt cirka 48 000 ha. Av denna yta brukas en fjärdedel, dvs. cirka 12 000 ha. Sysselsättningen i branschen uppgår till cirka 1 200 årsarbetare, huvudsakligen i glesbygd. Tabell Antalet giltiga bearbetningskoncessioner för torv Län Antal bearbetn.koncess. Areal, hektar 2 1 185 1 250 11 1 739 14 1 365 1 85 5 1 543 2 641 8 1 401 2 232 13 1 727 10 1 744 4 1 357 19 2 441 10 2 553 49 9 571 40 13 447 18 6 855 Totalt 209 48 135 Enligt används torv för energiändamål. Den årliga tillväxten på mossarna uppges vara . Cirka 35 värmeverk utnyttjar torv - huvuddelen av dem i närheten av områden med befolkningskoncentrationer. Torven har också annan användning, bl.a. som jordförbättringsmedel. Införandet av innebär att ytterligare miljöhänsyn måste tas inom ett antal olika områden. Detta gäller såväl inom torvbranschen som inom andra näringar och verksamheter. Det nya övergripande synsättet på miljön kommer till stånd dels via , dels via följdlagstiftning och kompletteringar inom en rad olika lagar, däribland torvlagen. har inget att erinra mot detta synsätt. har heller ingen invändning mot de föreslagna följdändringarna i torvlagen. Med hänvisning till den lämnade redogörelsen i det föregående vill näringsutskottet tillbakavisa den uppfattning som framförs i motion 1997/98:Jo51 (kd) om att torvlagens och förhållande till varandra skulle vara otydligt. Med det sagda tillstyrker näringsutskottet proposition 1997/98:90 i aktuell del och avstyrker motion 1997/98:Jo51 (kd) i berörd del. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () anser att näringsutskottets ställningstagande bort ha följande lydelse: delar uppfattningen i motion 1997/98:Jo51 (kd) att den beskrivning av och torvlagens förhållande till varandra som finns i propositionen visar på betydande otydlighet och komplexitet. Bland annat är det oklart hur de föreslagna framtida miljökvalitetsnormerna kommer att tillämpas. Vidare förändras förutsättningarna för brytningsföretagen i samband med bearbetningskoncession. Med hänsyn till att torvbranschen är värdefull såväl ur energisynpunkt som ur sysselsättningssynpunkt är det angeläget att förutsättningarna för verksamheten är stabila och förutsebara. Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag som undanröjer osäkerhet och oklarhet om hur lagstiftningen skall tillämpas. Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:Jo51 (kd) i aktuell del och avstyrker propositionen i berörd del. Följdlagstiftning till m.m. - torvlagen