yttr · GL05BOU6Y · 1998-01-01 00:00:00 — Yrkande 8 i mp-motionen 1997/98:Kr33 avstyrks med hänvisning till det anförda. I detta avsnitt behandlar bostadsutskottet fyra motionsyrkanden som inte direkt kan anses ha anknytning till proposition 1997/98:117. Det gäller yrkandena 4-6 i motion 1997/98:Kr38 (v) och yrkande 11 i motion 1997/98:Kr33 (mp). I yrkande 4 i v-motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att kommunerna skall ha skyldighet att upprätta boendeplaneringsprogram i anslutning till arbetet med den kommunala översiktsplanen. I yrkande 5 förordas ett tillkännagivande av innebörd att formerna runt bygglovsansökan liksom bygganmälan inför byggstart bör utvecklas för att ge större tyngd åt allmänintresset. Syftet är enligt motionärerna att uppnå effektivitet i byggprocessen. Utskottet instämmer med motionärerna när de erinrar om att vid upprepade tillfällen fört fram kravet på boendeplaneringsprogram. Senast behandlades frågan av . Utskottet vill nu erinra om att av översiktsplanen bl.a. skall framgå kommunens syn på hur den byggda miljön skall utvecklas och bevaras. Program av den typ motionärerna önskar kan arbetas fram i anslutning till översiktsplanarbetet. Någon skyldighet härvidlag kan inte anses erforderlig. Det bör överlåtas åt den enskilda kommunen att i detta hänseende ge planarbetet den inriktning och omfattning som kan anses lämplig. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:Kr38 (v) yrkande 4. Även frågan om bygganmälan har utskottet behandlat tidigare under (se bet. 1997/98:BoU4). Utskottet erinrade då bl.a. om att vissa överväganden om byggkontrollens utformning pågick i regeringens kansli. kan tilläggas att i den till aviserade byggpropositionen överväganden om byggkontroll och bygganmälan kan förväntas. Regeringens kommande förslag bör avvaktas. Utskottet gör samma bedömning beträffande yrkande 11 i motion 1997/98:Kr33 (mp). Förslaget i denna motion är att någon neddragning av () verksamhet inte bör ske så länge den forskningspolitiska utredningen pågår. Frågan bör, enligt motionärerna, i stället övervägas av den utredningen. Också frågan om BFR:s verksamhet kommer att redovisas i den till aviserade byggpolitiska propositionen. Motionsyrkandet bör avslås av . I motion 1997/98:Kr38 (v) tas upp frågan om EG-rätten och byggandet. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att denna aktivt bör delta vid utformningen av sådana EG-direktiv som bl.a. styr byggande. Utskottet, som vid olika tillfällen erhållit information bl.a. om regeringens arbete inom EU avseende frågor som regleras i det s.k. byggproduktdirektivet, har inte anledning till annat antagande än att dessa frågor drivs med den målmedvetenhet som också motionärerna finner väsentlig. Ett tillkännagivande enligt deras förslag kan inte anses tjäna något reellt syfte. Utskottet anser att bör avslå motionsförslaget. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), () och (). Ändringar i PBL m.m. (), (), () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar med "Utskottet vill" och före rubriken frågor slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1997/98:Kr30 (m) är det lätt att instämma i propositionens utgångspunkter att den gemensamma miljön är av stor vikt för oss alla. Lika lätt är det att dela motionärernas uppfattning om att vad som är vackert och ändamålsenligt är en subjektiv bedömning. Det ankommer på byggherrar, planerare, byggnadsnämnder och arkitekter att i en ständigt pågående process medverka i sådana avvägningar så att vid förändringarna i bebyggelsemiljön också den estetiska aspekten beaktas. Som hävdas i motionen finns det risk att denna process hämmas om den snörps in i en rigid Arkitektur är en skapande konstform. Konst och skapande kultur kan inte lagstiftas fram. Som framgår av propositionen är avsikten med förändringarna i lagstiftningen inte att åstadkomma en förskjutning mellan å ena sidan de allmänna och å andra sidan de enskilda intressen som skall vägas mot varandra vid prövningen bl.a. enligt PBL. Inte heller är förändringar av PBL, enligt propositionen (s. 19), nödvändiga för att hävda en estetiskt god kvalitet när det gäller placering, utformning och färgsättning av den yttre miljön. Sådana krav kan nämligen enligt propositionen hävdas med stöd av PBL. Utskottet delar denna uppfattning. Med hänvisning till vad i propositionen anförts kan man på goda grunder ställa sig frågan om lagstiftning verkligen är den mest lämpliga åtgärden för att öka medvetenheten och betydelsen av att ge vår bebyggelsemiljö en estetiskt tilltalande utformning och kvalitet. Svaret på denna fråga måste bli nej. Det troliga är att ett genomförande av de av regeringen föreslagna PBL-ändringarna kommer att motverka sitt syfte nämligen att ta tillvara och utveckla estetiska värden. Som anförs i m-motionen måste andra vägar sökas för att fördjupa insikten och behovet av en god estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö. För detta behövs i stället för lagstiftning bättre information än . Det gäller bl.a. att i bebyggelseprocessen väga samman ekonomi och estetik när det gäller funktion och utformning. Med hänvisning till vad nu anförts föreslår bostadsutskottet att avslår propositionen om ändringar i PBL och som sin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om information i plan- och byggfrågor. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1997/98:Kr30 (m) yrkandena 1 och 2, båda yrkandena i motsvarande del. Utskottets ställningstagande innebär att skäl saknas att i sak behandla de motioner i vilka bl.a. behandlas vissa förtydliganden i PBL. Motionerna 1997/98:Kr33 (mp) yrkandena 1, 7, 8 och 12, 1997/98:Kr34 (kd) yrkandena 1 och 3, 1997/98:Kr35 (s), 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 samt 1997/98:Kr38 (v) yrkandena 1-3, det andra, fjärde, femte och sistnämnda yrkandet i motsvarande del. Begreppet "estetiskt tilltalande" () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar med "Utskottet har" och slutar med "estetiskt tilltalande" bort ha följande lydelse: Utskottet har ovan anslutit sig till förslaget i propositionen om ändringar i PBL. Ett genomförande av lagförslaget innebär att det bättre än ges möjligheter att beakta hur de estetiska värdena skall hävdas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. Som anförs i motionerna 1997/98:Kr34 (kd) och 1997/98:Kr38 (v) bör begreppet "estetiskt tilltalande" utvecklas för att närmare kunna tillämpas i den praktiska hanteringen. Det finns goda skäl instämma med motionärerna om att begreppet bör preciseras för att ge lagstiftningen det genomslag som bedöms rimligt. i uppdrag att i samråd med andra myndigheter utveckla begreppet estetiskt tilltalande utformning av bebyggelsen. Vad nu förordats är i sak en anslutning till yrkande 1 i kd-motionen och till yrkande 3 i v-motionen, de båda yrkandena i motsvarande del. Vad nu anförts bör med anledning av de båda motionsyrkandena som sin mening ge regeringen till känna. Utredning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar med "Som framgått" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Det är bra att regeringen förelagt förslag om ändringar i PBL i avsikt att bättre än hävda de estetiska värdena och den estetiska kvaliteten i vår bebyggelse. Det är emellertid dags att gå vidare och öka ambitionen på detta område. Som anförs i motion 1997/98:Kr37 (c) har man i en lagstiftning som förhindrar ful bebyggelse och fula hus. Det kan finnas anledning att i det fortsatta arbetet med handlingsprogrammet för arkitektur m.m. ge arbetet uppmärksamhet också på den fråga som tagits upp i c-motionen. Regeringen bör förelägga ett förslag i enlighet med vad nu anförts. bör med anledning av yrkande 1 i motionen som sin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om en utredning om lagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen. Miljön och kvaliteten i bebyggelsen () och Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar med "Den omständigheten" och slutar med "båda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: I motionerna 1997/98:Kr33 (mp) och 1997/98:Kr38 (v) tas upp frågor av stor betydelse när det gäller att ge det arkitekturpolitiska programmet den betydenhet det onekligen bör ha. Det är av stor vikt att programmet i den praktiska hanteringen verkligen genomsyrar utformningen och omdaningen av vår miljö i avsikt att fokusera bebyggelsemiljön på estetisk kvalitet. Inledningsvis formuleras i propositionen (s. 12) vissa mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design. Dessa mål är i och för sig bra men inte till fyllest. Vad som saknas är en målformulering som klart och tydligt ger uttryck för och betonar vikten av miljön och kvaliteten i bebyggelsen. Inte minst viktigt i sammanhanget är det ekologiska perspektivet och det konstnärliga inslaget i miljön. Viktigt är också att den byggda miljön är mångsidig och att materialen är hälsomässigt och ekologiskt anpassade. Vad nu anförts är en anslutning till yrkande 1 i motion 1997/98:Kr33 (mp) och till yrkande 1 i motion 1997/98:Kr38 (v). bör med anledning av dessa båda yrkanden som sin mening ge regeringen till känna vad i motionerna anförts om det ekologiska perspektivet och om miljömål när det gäller genomförandet av det arkitekturpolitiska programmet. () och () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar "Den av" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse: Frågan om hur ändringarna i PBL kommer att påverka tillgängligheten i miljön har tagits upp i propositionen och i motionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 2. Utgångspunkten är givetvis att tillgänglighetsaspekten skall tillgodoses i miljön över huvud taget. Till denna fråga kan finnas anledning att återkomma vid behandlingen av den till aviserade byggpropositionen. Vad gäller den nu behandlade frågan om det arkitekturpolitiska handlingsprogrammet delar utskottet motionärernas uppfattning att handikappaspekterna bör få en tydligare utformning. Utskottet delar också de farhågor som under arbetet med propositionen uttryckts av en del remissinstanser om att lagändringarna kan motverka ökad tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Självfallet skulle dessa farhågor minska om också tillgängligheten uttryckligen angavs som ett av målen för statens engagemang i arbetet med handlingsprogrammet. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen detta till känna. Vad nu anförts innebär en anslutning till motionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 2. Estetisk utsmyckning och materialval Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar med "Det finns" och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: De i mp-motionen 1997/98:Kr33 upptagna frågorna om estetisk utsmyckning och om materialval för att hävda de miljömässiga aspekterna är utomordentligt viktiga och synnerligen värda att föra fram och tydliggöra. Vad gäller den estetiska utsmyckningen kan erinras om att företrädare för också drivit frågan i den bostadspolitiska utredningen och att den även aktualiserats i mp-motionen 1997/98:Bo21 som väckts med anledning av den bostadspolitiska propositionen 1997/98:119. Denna kommer att behandlas av senare i vår. Det finns naturligtvis också anledning att föra fram frågan i detta yttrande. Som motionärerna förordar bör av den totala investeringskostnaden vid ny- och ombyggnation avsättas till konstnärlig utsmyckning. Det finns anledning att erinra om att på förslag av bostadsutskottet beslöt om att bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden skulle kunna beviljas. Denna bidragsmöjlighet finns tyvärr inte längre. Det är nu hög tid för och regeringen att återigen öka ambitionen i enlighet med vad som föreslås i mp-motionen om investeringar till konstnärlig estetisk utsmyckning. Givetvis skall vid den estetiska utformningen liksom vid byggande över huvud taget valet av material göras utifrån ekologiskt perspektiv. Regeringen bör skyndsamt förelägga förslag i enlighet med vad nu anförts. Detta bör med anledning av motion 1997/98:Kr33 (mp) yrkandena 7 och 12 båda i motsvarande del som sin mening ge regeringen till känna. Samverkansformer för att fördjupa kunskapen om vår boendemiljö Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken i som börjar "Utskottet har" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse: I propositionen (s. 34-35) tas upp frågan om samverkan i bevarande- och utvecklingsområden. I propositionen anges att effektiva former bör skapas för en förbättrad samverkan i sådana områden mellan stat, kommun, fastighetsägare och näringsliv. avses få i uppdrag att hitta lämpliga former för hur denna samverkan kan ske mellan den offentliga och privata sektorn. Det är bra att dessa samverkansformer studeras. Emellertid finns, som förs fram i motion 1997/98:Kr33 (mp), också goda skäl att involvera de boende i detta arbete. Det är viktigt att de boendes erfarenheter av sin miljö tas till vara. Det är betydelsefullt att de ges möjligheter att delta i den miljödebatt som rör närmiljön för att kunna påverka dess utformning. bör med anledning av yrkande 8 i motion 1997/98:Kr33 (mp) som sin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om de boendes delaktighet i utvecklingen av sin boendemiljö. () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken frågor som börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1997/98:Kr38 (v) finns goda skäl för uppfattningen att kommunerna skall vara skyldiga att upprätta särskilda boendeplaneringsprogram som skall antas i samband med den obligatoriska översynen av översiktsplanen. Dessa boendeplaneringsprogram skall förmedla en beskrivning av tillståndet i den byggda miljön och hur man vill förändra frågor som berör den fysiska miljön, trafikfrågor, segregationsproblem, utvecklingen mot det ekologiskt hållbara boendet, liksom naturligtvis de estetiska värdenas betydelse. Programmen skall sedan antas av kommunfullmäktige och föregås av en bred debatt med demokratisk förankring. När det gäller själva byggprocessen bör förändringar göras för att ge allmänna intressen större insyn och påverkansmöjligheter när det gäller den byggda miljön. Inga formella krav ställs för samråd med innan en bygglovsansökan lämnas in. När det gäller igångsättning av ett bygge, räcker det med en bygganmälan senast före byggstart. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att formerna för bygganmälan bör ses över. Förfarandet avseende bygganmälan inför byggstart bör utvecklas för att ge större tyngd åt allmänintressen, för att uppnå effektivitet i själva byggprocessen och därmed lägre kostnader samt för att på bästa sätt ta till vara estetiska Det är också viktigt med tanke på tillgängligheten för handikappade, kvalitetsfrågor rörande miljövärden och bästa möjliga val av material. bör ges i uppdrag att komma med förslag till förändringar. Vad utskottet nu med anledning av yrkandena 4 och 5 i motion 1997/98: Kr38 (v) anfört om boendeplaneringsprogram och bygganmälan bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken frågor som börjar "Utskottet gör" och slutar med "av " bort ha följande lydelse: Tyvärr verkar det som om de farhågor som förs fram i motion 1997/98:Kr33 (mp) om neddragningen av verksamheten vid () kommer att förverkligas åtminstone om regeringen får som den vill. I vårpropositionen anges nämligen (s. 108) att det finns anledning att reducera resurserna till byggforskningen i dess nuvarande former. Ett beslut om BFR:s framtida inriktning och omfattning bör övervägas av den forskningspolitiska utredningen. Det finns inga bärande skäl att behandla frågan om verksamheten vid BFR separat. Vad nu anförts om överväganden om verksamheten vid BFR bör med anledning av yrkande 11 i mp-mptionen som sin mening ge regeringen till känna. Handlingsprogram för arkitektur, formgivning & design