yttr · GL05TU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen säger sig ha för avsikt att i budgetpropositionen för redovisa, beträffande anslagen A 2 Väghållning och statsbidrag samt A 4 Investeringar i samt drift och underhåll av statliga järnvägar, inom utgiftsområde 22, i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. Inför byggstart av ett projekt skall parterna komma överens, framhåller regeringen om en finansieringsplan för respektive projekt. Den statliga andelen av investeringsprogrammet finansieras med nya lån, när så blir nödvändigt. Redan givna bemyndiganden för lånegarantier för , Åbromotet, E 6 genom samt förberedelsearbeten på totalt bör begränsas till på grund av den kommunala andelen För att täcka den statliga andelen i återstoden av investeringsprogrammet bör bemyndiga regeringen att låta garantera lån på ytterligare . Regeringen erinrar avslutningsvis om att den ekonomiska vårproposition redovisat utgiftstak . För utgiftsområde 22 Kommunikationer, har särskilda medel för ett nationellt investeringsprogram om aviserats . Av dessa medel är avsatta för , för vart och ett av de båda åren. Dessa medel bör enligt regeringen användas för att finansiera återbetalningen av nya lån och projekt enligt programmet. Återstoden av de statliga åtagandena finansieras med de statligt garanterade lånen på sammanlagt , vilka skall börja avbetalas med medel som skall inrymmas i statsbudgeten . - att godkänner vad regeringen anför om statens ekonomiska förpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering av dessa (punkt 39 i förslaget till riksdagsbeslut), - att bemyndigar regeringen att dels låta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen begränsa tidigare givna garantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, dels låta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen teckna statlig borgen för ytterligare 1 för lånefinansiering av den statliga andelen (punkt 40 i förslaget till riksdagsbeslut). I motion T45 framhåller Per m.fl. (m) att en vidare genomlysning av trafikfrågorna i är nödvändig för att uppnå en helhetslösning baserad på en bred politisk och regional förankring. Motionärerna betonar att Moderata samlingspartiet har varit, och är, berett att medverka till breda politiska diskussioner för att nå en långsiktig lösning på stortstädernas trafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggande majoritet för en långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om en ståndpunkt. delar regeringens uppfattning att genomförande av en ny trafiklösning i är av stor betydelse med avseende på såväl sysselsättning som trafiksäkerhet. anser också att fullföljandet av en hållbar trafiklösning för är en angelägenhet för hela landet. Vad regeringen anfört om statens ekonomiska förpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering av dessa föranleder ingen erinran från trafikutskottets sida. tillstyrker därför för sin del regeringens förslag i den delen (punkt 39). Det sagda gäller också regeringens förslag om bemyndigande för regeringen att låta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen dels begränsa tidigare angivna ga rantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, dels teckna statlig borgen för ytterligare 1 för lånefinansiering av den statliga andelen av förpliktelserna (punkt 40). I m-motionen framhålls Moderata samlingspartiets beredvillighet att medverka till breda politiska diskussioner i syfte att nå långsiktiga lösningar på storstädernas trafikproblem. Även utskottet finner det angeläget att dessa problem får en lösning och noterar uppgiften i propositionen att den nya Göteborgsöverenskommelsen tillkommit efter överläggningar mellan företrädare för staten och för regionen. Något uttalande med anledning av yrkande 4 i motion Fi45 (m) synes inte erforderligt, varför trafikutskottet för sin del avstyrker detta yrkande. I regleringsbrev beslutade regeringen att förvaltningskostnaderna för för skall få uppgå till högst . har det visat sig att lönekostnaderna kommer att överstiga nämnda belopp med ca . Vidare redovisas att vissa kostnader, bl.a. med anknytning till det nordiska samarbetet på område, inte har inräknats. Dessa kostnader har beräknats till . Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att Statens förvaltningskostnader får uppgå till högst Den föreslagna ökningen av förvaltningskostnaderna bör fördelas på myndigheter i enlighet med vad som anges i regleringsbrev för . Förslaget har inga anslagskonsekvenser. har för sin del ingen erinran mot regeringens förslag och föreslår därför att bifaller detta (punkt 41). 7 Kostnadstäckning för utgifter till följd av lagen om åtgärder mot förorening från fartyg I propositionen redovisas att regeringen kan besluta att kostnader betalas som uppkommit till följd av förelägganden eller förbud som föreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. I samband med grundstötningen av en f.d. trålare har kostnader på uppkommit. Regeringen föreslår att dessa kostnader bärs av . Förslaget har inga anslagskonsekvenser. anser att bör bifalla regeringens förslag (punkt 42). Regeringen redovisar att finansiella befogenheter har utökats väsentligt. Av propositionen framgår vidare att i skrivelse till regeringen har hemställt om vissa förändringar och preciseringar av verkets finansiella befogenheter. I huvudsaklig överensstämmelse med verkets hemställan föreslår regeringen att finansiella befogenheter utökas enligt följande. Verkets kassamässiga överskott får på vissa villkor placeras i bank, i statsgaranterade skuldebrev samt på räntebärande konto i . Regeringen föreslår att kassamässiga överskott också skall få placeras hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt . Vidare bör verket bemyndigas att genomföra s.k. lease-holdaffärer i syfte att åstadkomma en förbättrad finansiering av investeringar i fast egendom som terminaler och bansystem. En lease-holdaffär innebär att verket överlåter nyttjanderätten till en investerare i utlandet. leasar därefter tillbaka nyttjanderätten till en lägre kostnad och får därmed en intäkt som grundas på en lägre skattekostnad för investeraren. behåller äganderätten till anläggningen. Enligt regeringens förslag skall bemyndigandet begränsas till att avse investeringar i nya fasta anläggningar. I enlighet med gällande bemyndigande (prop. 1997/98:1, utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) har rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . Mot bakgrund av att verket numera redovisar finansiell leasing i balansräkningen föreslår regeringen att ramen utökas till totalt . Av propositionen framgår att merparten av ökningen avser finansiella leasingåtagande vad gäller Sky City-anläggningen på . I motion Fi56 av m.fl. (mp) föreslås att avslår regeringens förslag om utökning av totala låneram. Motionärerna hänvisar till att det finns starka miljöskäl att inte främja en utökad flygtrafik. gör samma bedömning som regeringen och anser därför att bör bifalla regeringens förslag (punkt 43). Ställningstagandet innebär att motion Fi56 (mp) yrkande 14 avstyrks. har med anledning av budgetpropositionen för fastställt SJ:s låneram till och borgensramen till för . Enligt regeringen har den angivna borgensramen visat sig vara för liten och gett upphov till icke önskvärda finansieringslösningar. Det gäller anskaffning av en järnvägsfärja som enligt propositionen bör finansieras genom ett borgensåtagande på . För räkning kan det dessutom finnas andra tillfällen där det kan vara fördelaktigt att låta SJ teckna borgensförbindelse för att få ned kapitalkostnaden vid t.ex. leasingaffärer. Regeringen anser därför att det bör finns handlingsutrymme i SJ:s borgensram för situationer där det kan vara ekonomiskt bättre att SJ ställer ut borgensförbindelser än använder bankgarantier för att garantera vissa åtaganden. Regeringen föreslår därför att SJ:s borgensram höjs till totalt för . I motion Fi45 yrkande 5 av Per m.fl. (m) framhålls att borgensramen inte behöver utökas om SJ bolagiseras. Vidare anges att det är olämpligt att staten genom SJ lämnar borgensåtaganden för sina dotterbolag med hänsyn till de avskräckande erfarenheter som finns av vidsträckta borgensförbindelser. Motionärerna förordar därför att SJ bolagiseras och därefter börsintroduceras eller på annat sätt privatiseras. Målet bör vara att skapa en expansiv, internationell, konkurrenskraftig och lönsam järnvägssektor. Inför en bolagisering bör en översyn ske av SJ:s finansiering och långsiktiga kapitalbehov. Tills dess bolagiseringen genomförts kan dock ett tidsbegränsat borgensåtagande accepteras. anser det viktigt att SJ ges lämpliga beslutsbefogenheter för att möjliggöra en angelägen utveckling av järnvägstrafiken. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag att ramen för SJ:s borgensåtagande, med ändring av beslut med anledning av budgetproposition (prop. 1997/98:1, utg. omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104), anges till för (punkt 44). Med hänvisning till det anförda föreslår trafikutskottet att finansutskottet avstyrker motion Fi45 (m) yrkande 5. I beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Per (), Tom (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Per , Tom , och (alla m) anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 1 bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion T45 (m) är den del av den svenska handelsflottan som är registrerad under svensk flagg beroende av statligt stöd. Detta har motiverats med den hårda internationella konkurrensen och sjöfarts-nationernas subventioner till handelssjöfarten. Svensk rederinäring är som all annan svensk näringsverksamhet utsatt för ett hårt konkurrenstryck. Specifika industristöd skapar emellertid ineffektiva organisationer och snedvrider marknaden. Betydande spridningsrisker finns till andra näringar, såsom när vi står inför hotet om utflaggning av fordonsflottor inom åkeribranschen eller hela kylskåpsfabriker, elektronikfabriker m.m. Enligt trafikutskottets mening är det största problemet för svensk rederinäring inte hård internationell konkurrens i sig, utan snarare svensk arbetsrätt och avsaknaden av ett internationellt register av dansk eller norsk modell. Svenska fackliga organisationer har hävdat förhandlingsrätt och svenska avtal även för utländsk verksamhet som helt eller delvis ägs av svenska intressen. Detta leder till att svenskt fack kan sätta utländska fartyg i svensk hamn i blockad. En reformering av arbetsrätten måste ske som leder till att svensk rederinäring kan bemanna sina fartyg på ett sätt som gör näringen konkurrenskraftig utan behov av statligt stöd i likhet med andra näringsgrenar. Med det sagda avstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag om en ökning av anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten i den del förslaget avser ett utökat bidrag för sociala avgifter.Trafikutskottet tillstyrker för sin del motion T45 (m) yrkande 2. () anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 1 bort ha följande lydelse: ansluter sig för sin del till den i motion Fi56 (mp) hävdade uppfattningen att utgiftsområde 22 bör minskas med , som tillförs utgiftsområde 16, anslaget C 3 . Beträffande utgiftsområde 22 Kommunikationer godtar utskottet regeringens förslag att minska anslaget A 1 Vägverket:Administration med . Den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget A 2 Väghåll-ning och statsbidrag bör dock inte genomföras. Tvärtom bör anslaget mins kas kommande år. Vad gäller regeringens förslag att öka anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten med anser trafikutskottet att det nu inte finns tillräckliga skäl att anslå ytterligare pengar till bidrag till sjöfarten. Den av regeringen föreslagna minskningen av anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar för att delvis finansiera ökningen av anslaget för bidrag till sjöfarten finner trafikutskottet helt oacceptabel. Däremot godtar utskottet att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas med . tillstyrker för sin del motion Fi46 (mp) yrkande 17 och anser att på tilläggsbudget till statsbudgeten för bör godkänna ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisa ändrade anslag i enlighet med specifikation i följande tabell. Miljoner kronor Förändringar jämfört med Gällande budget Regeringens förslag 16 Utbildning och universitets- C 3 Centrala studiestöds- A 2 Väghållning och statsbidrag A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järn- B 4 Bidrag till sjöfarten -0,9 -21,3 Per , Tom , och (alla m) anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 2 bort ha följande lydelse: anser att staten bör visa stor restriktivitet när det gäller att låta statliga myndigheter och affärsverk ha dotterbolag. En sammanblandning av ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blir nämligen ofta följden. För bolagsverksamhet gäller heller inte offentlighetsprincipen, vilket är olyckligt ur demokratisynpunkt. Enligt trafikutskottets mening bör frågan om att överföra förvaltningen av till anstå till dess resultatet av den speciella utredningen om statlig tjänsteexport föreligger. anser det vidare olyckligt att Väginvest ombildas till ett statligt förvaltningsbolag som bland annat skall äga . Enligt utskottets mening bör statens infrastruktur på trafikområdet ägas direkt av och inte via statliga finansbolag. anser mot denna bakgrund att finansutskottet bör tillstyrka motion Fi45 (m) yrkande 2 medan regeringens förslag om Väginvest bör avstyrkas (punkt 35). Per , Tom , och (alla m) anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 3 bort ha följande lydelse: delar den bedömning som redovisas i den avvikande meningen i finansutskottets yttrande om med anledning av proposition 1998/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98: FiU4y). anser således att anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar ger bättre överblick och större inflytande än lånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturella investeringar som inte ger monetär avkastning. anser vidare att en lånefinansiering som sker via ett statligt bolag väsentligt inskränker möjligheter att utöva sin finansmakt och strider mot de intentioner som kommer till uttryck i budgetlagen. avstyrker därför den valda finansieringslösningen. Regeringen bör i sitt budgetarbete beakta detta och lägga förslag härom i förslaget till statsbudget för . ställningstagande innebär att motionerna Fi30 och Fi45 yrkande 3 (båda m) bör bifallas av medan regeringens förslag om bör avslås (punkterna 36 och 37). () anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 8 bort ha följande lydelse: de gröna anser att det finns starka miljöskäl att inte främja ökad flygtrafik. I stället bör mer miljöanpassade lösningar eftersträvas. I enlighet härmed bör avslå regeringens förslag om att låneram för skall utvidgas till . Härav följer att motion Fi56 (mp) yrkande 14 bör bifallas. Per , Tom , och (alla m) anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 9 bort ha följande lydelse: anser att målet bör vara att skapa en expansiv, internationellt konkurrenskraftig och lönsam järnvägssektor. För att uppnå detta mål bör järnvägstrafiken helt avregleras, SJ bolagiseras och börs-introduceras eller på annan sätt privatiseras. konstaterar att med en sådan framtidsinriktad och marknadsorienterad järnvägspolitik bortfaller behovet av att ha någon statlig reglering av vare sig borgensåtaganden eller låneramar. För att öka järnvägens attraktivitet och konkurrenskraft anser utskottet mot denna bakgrund att en skyndsam översyn bör göras av SJ:s finansiering och långsiktiga kapitalbehov. I avvaktan på resultatet av denna översyn och SJ:s bolagisering bör enligt trafikutskottets mening den nuvarande borgensramen på högst gälla, dock längst till utgång. ställningstagande innebär att motion Fi45 (m) yrkande 5 bör bifallas av medan regeringens förslag (punkt 44) bör avslås. () anför: liberalerna har samma principiella inställning i finansieringsfrågan som redovisas i den avvikande meningen i finansutskottets yttrande om med anledning av proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y). anser således att anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar är den riktiga vägen att gå av de skäl som anges i den avvikande meningen, inte minst därför att det ger bättre överblick och större inflytande än lånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturella investeringar som inte ger monetär avkastning. anser vidare att en lånefinansiering som sker via ett statligt bolag väsentligt inskränker möjligheter att utöva sin finansmakt och strider mot de intentioner som kommer till uttryck i budgetlagen. För att inte fördröja byggandet av , som är ett viktigt trafikpolitiskt objekt av stor betydelse för framtid, tillstyrker emellertid vid detta beslutstillfälle den av regeringen föreslagna finansieringsmodellen. kommer dock att i framtida regeringsställning verka för att upptagna lån återbetalas med anslagsmedel så snabbt som möjligt, att bolaget därefter avvecklas och att man växlar över till en finansiering genom anslagsmedel. Per , Tom , och (alla m) anför: En vidare genomlysning av trafikfrågorna i är nödvändig för att uppnå en helhetslösning baserad på en bred politisk och regional förankring. Moderata samlingspartiet har varit, och är, berett att medverka till breda politiska diskussioner för att nå en långsiktig lösning på storstädernas trafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggande majoritet för en långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om en ståndpunkt. () anför: Jag anser att Göteborgsöverenskommelsen är det näst bästa alternativet ur miljösynpunkt. Jag har dock förståelse för att med nuvarande politiska landskap är det inte möjligt att få en majoritet för ett bättre alternativ som inte inbegriper motorledssatsningar som t.ex. Götaleden. Dock borde sådana motorvägssatsningar i storstad i princip alltid sammankopplas med ett trafikstyrande avgiftssystem. Att så nu inte är fallet är mycket olyckligt men tyvärr oundvikligt. Tilläggsbudget till statsbudgeten för (utg.omr.