yttr · GL05SFU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat att bereda övriga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar m.m. (yrkandena 1-12 och 24-44) jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, beräkningen av statsbudgetens inkomster och beräkningen av bud-geteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler i de delar som avser utskottets beredningsområde samt regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, förslag till lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring och förslag till lag om ändring i lagen (1996:1336) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (lagförslagen 24, 25, 32 och 33). Yttrandet omfattar också beräkningen av utgifter för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Utskottet yttrar sig vidare i motsvarande delar över följande motioner Fi206 yrkandena 4-7 av m.fl. (m), Fi212 yrkandena 3-5 av m.fl. (fp), Fi215 yrkandena 2, 3, 5, 6 och 8 av m.fl. (kd), Fi219 yrkandena 19-22 av m.fl. (mp), Fi220 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (v), Fi403 yrkandena 2-3 av m.fl. (m), Fi404 av m.fl. (m), Sk325 yrkandena 9-10, 15 och 16 av m.fl. (mp), Sk326 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (v), Sk327 yrkandena 6 och 20 av m.fl (kd), Sk735 yrkande 2 av m.fl. (fp), Sf265 yrkande 5 av m.fl. (v), Sf304 yrkande 3 av m.fl. (m). Utskottet överlämnar också med eget yttrande till finansutskottet den del av budgetpropositionens avsnitt om socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten som behandlar förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar migrationspolitiken med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande och utlänningars rätt att vistas i samt internationellt samarbete på det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar också integrationspolitik med frågor rörande invandrares introduktion i , delaktighet och inflytande, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar. Målen för migrationspolitiken är att i en värld präglad av ökad öppenhet, samverkan och utbyte på alla områden verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former samt att värna asylrätten och upprätthålla den reglerade invandringen. Detta skall ske på ett sätt som svarar mot kraven på öppenhet och utbyte och präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Enligt vad som föreslås i regeringens proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik skall integrationspolitikens mål vara lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Genom beslut med anledning av den ekonomisk-politiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) bestämdes ramen för utgiftsområde 8 för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås nu en utgiftsram på 3 för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras av att - engångsvis - föreslås föras från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgiftsområde 8 för att finansiera ökade kostnader för kommunersättningar vid flyktingmottagande. Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . För genomförs inom utgiftsområdet besparingsåtgärder i enlighet med vad som angavs i vårpropositionen. Dessa uppgår till utöver tidigare beslutade neddragningar inom utgiftsområdet och avser minskning av kommunersättningar vid flyktingmottagande och minskade transportkostnader till följd av effektiviseringar. avser regeringen att prioritera en fortsatt modernisering av handläggningen och prövningen av utlänningars rätt att vistas i . Vidare skall roll stärkas och uppgifterna koncentreras på migrations- och medborgarskapsfrågor samt ges ökade resurser för att förkorta handläggningstiderna. Regeringen avser också att fortsätta satsningen på åtgärder för att främja frivillig återvandring samt att förbättra och följa upp prognoser inom utgiftsområdet. De stora utgifterna inom utgiftsområdet avser mottagande av asylsökande och statlig ersättning till kommunerna för flyktingar och vissa andra invandrare. Sedan antalet asylsökande minskat har kostnaderna gått ner. Ersättningen till kommunerna för äldre och handikappade invandrare ökar dock fortfarande. Beräkningarna för utgiftsområdet baseras enligt vad som anges i propositionen på att 13 350 personer antas söka asyl under och att 7 000 utlänningar kommer att tas emot i kommunerna och berättiga dessa till statlig ersättning. I budgetpropositionen föreslås bl.a. en ny anslagsstruktur med utgångspunkt i att regeringen i proposition 1997/98:16 föreslår att en ny myndighet för integrationsfrågor inrättas med ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocessen i samhället. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) skall enligt förslaget inordnas i den nya myndighetens organisation. Vidare skall statsbidraget till avvecklas efter . , har i motioner väckta med anledning av proposition 1997/98:16 avvisat regeringens förslag om inrättandet av en ny myndighet för integrationsåtgärder. Såvitt gäller och innebär detta att ramen för utgiftsområdet påverkas. Nedan redovisas frågan om en ny integrationsmyndighet endast i den mån partiernas förslag innebär en ändring av ramen för utgiftsområdet. Flera av partierna har i motioner väckta med anledning av samma proposition särskilda yrkanden med innebörd att DO skall bibehållas som en självständig myndighet och att statsbidraget till inte skall avvecklas. Också dessa frågor redovisas endast i den mån de får effekt på respektive partis förslag till utgiftsram. Propositionen kommer att behandlas av . I motion Fi206 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med vartdera året. Motionärerna anför att en besparing inom utgiftsområdet är möjlig till följd av att allt färre personer invandrar till . Därmed kan handläggningen av ärendena effektiviseras, vilket leder till att vistelsetiden på flyktingförläggning minskar kraftigt. Det förhållandet att lagstiftningen fr.o.m. blivit tydligare underlättar prövning av asylärenden. Det minskade antalet flyktingar motiverar också besparingar för och rättshjälpen. Vidare kan utgifterna för utresor minskas om man använder busstransporter i stället för flyg och har ett färre antal medföljande. Motionärerna avvisar slutligen förslaget om medel för särskilda insatser i utsatta bostadsområden och föreslår i stället en utredning av möjligheterna att inrätta frizoner i t.ex. i syfte att åstadkomma mer avreglerade ekonomiska aktiviteter. I motion Fi212 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och med lika mycket budgetåren 1999 och 2000. Motionärerna anser att behov av medel till för avvecklingskostnader saknas bl.a. som en konsekvens av att man avvisar förslaget att inrätta en ny myndighet för integrationsfrågor (se motion 1997/98:Sf8 yrkande 12). I motion Fi220 yrkande 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med . Motionärerna avvisar förslaget att inrätta en ny integrationsmyndighet och anser att bör få ytterligare medel. DO bör vara en självständig myndighet och tillföras både fler uppgifter och mer resurser. Inte heller bör läggas ner. Vidare måste man enligt motionärerna räkna med att om respekterar sina internationella åtaganden kommer det att medföra ytterligare utgifter både för mottagande av asylsökande och för statens ersättningar till kommunerna. För att säkerställa rättssäkerheten i asylprövningsärenden krävs enligt motionärerna dessutom ytterligare medel till rättshjälp i dessa ärenden. I motion Fi219 yrkandena 19 och 20 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och med lika mycket budgetåren 1999 och 2000. Motionärerna anser att mångkulturell kompetens i kulturfrågor bör finnas kvar även i fortsättningen och avvisar därför regeringens förslag om överflyttning av vissa medel () från utgiftsområde 17. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp v mp kd 1998 3 863,9 - 497 - 10 + 590 - 8 0 1999 3 761 - 457 - 10 - - 8 0 2000 3 570 - 457 - 10 - - 8 0 Avgörande för utgifternas storlek inom utgiftsområdet är till stor del antalet asylsökande och antalet utlänningar som tas emot i kommunerna och berättigar dessa till ersättning. Utskottet finner det rimligt att utgiftsramen beräknas med utgångpunkt i det antal som regeringen lagt till grund för sina beräkningar. Utskottet noterar att kostnaderna för kommunersättningar vid flyktingmottagande har blivit väsentligt högre än beräknat. Problemet är, som påpekas i propositionen, den snabbt växande omfattningen av ersättningar till äldre och handikappade. För att möta de ökande kostnaderna har regeringen för föreslagit ett överförande - engångsvis - av från utgiftsområde 25. Regeringen har vidare förklarat att skall ges i uppdrag att kartlägga kommunmottagandet och i samband därmed vidareutveckla sina anslagsprognoser. Verket skall speciellt analysera mottagandet av äldre och handikappade flyktingar och vilka statliga ersättningar till kommunerna som kan förväntas för dessa personkategorier vid tillämpning av nuvarande ersättningsregler. I uppdraget skall, enligt vad som anges i propositionen, också ingå att utreda om reglerna innebär viss överkompensation för kommunerna. Med hänsyn till vad nu anförts anser sig utskottet kunna godta regeringens förslag till utgiftsram för och förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi206 yrkandena 4 och 5, Fi212 yrkandena 3 och 4, Fi219 yrkandena 19-20 och Fi220 yrkande 4. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområden, ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp samt socialförsäkringsadministrationen, varmed avses anslagen till och de allmänna försäkringskassorna. Förmånerna utges i form av dagersättningar såsom sjukpenning, rehabiliteringsersättning och närståendepenning. Därutöver ingår i utgiftsområdet vissa yrkesskadeersättningar, handikappersättning samt folkpension och pensionstillskott i form av förtidspension. Målen för utgiftsområdet är enligt regeringens förslag att socialförsäkringen dels skall vara generell och tillgodoses inom ramen för en offentlig försäkring, dels bygga på standardtrygghet och ge ersättning relaterad till inkomstbortfall samt präglas av arbetslinjen. Vidare skall socialförsäkringen uppfylla kraven på trygghet, rättvisa och effektivitet. Socialförsäkringsadministrationen skall enligt förslaget administrera och verka för en allmän socialförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp, ålderdom och vård av barn. Den skall vidare verka för att förebygga och minska ohälsa samt genom att offensivt arbeta med och samordna rehabiliteringen bidra till att ge sjuka och funktionshindrade personer möjlighet att åter kunna arbeta. Slutligen skall administrationen säkerställa likformighet, kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen av försäkrings- och bidragsärenden, som kravet på snabbhet i handläggningen och god service tillgodoses. Genom beslut med anledning av vårpropositionen bestämdes ramen för utgiftsområdet för preliminärt till . I budgetpropositionen föreslås en utgiftsram på 37 för . Skillnaden mellan det preliminära beslutet och regeringens förslag förklaras främst av att regeringen föreslår en förkortning av sjuklöneperioden fr.o.m. . Enligt vad som anges i propositionen beräknas detta förslag öka utgifterna med under . Den preliminära fördelningen för föreslås beräknas till och för till . För genomförs inom utgiftsområdet besparingsåtgärder i enlighet med vad som angavs i vårpropositionen. Därutöver föreslås, som redan nämnts, att sjuklöneperioden ändras till 14 fr.o.m. . Enligt propositionen återkommer regeringen i fråga om ökade administrationskostnader till följd av sjuklöneförslaget i samband med tilläggsbudgeten för . För avser regeringen att prioritera samverkan över myndighets- och organisationsgränser, att rätt ersättning utbetalas samt att fusk och missbruk beivras. Vidare avser regeringen att utveckla det administrativa stödet inom socialförsäkringen för att ytterligare kunna effektivisera arbetet. Vid beräkningarna har beaktats att ersättningsnivån för bl.a. sjukpenning och rehabiliteringspenning höjs till fr.o.m. (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). Avsikten är enligt propositionen att höjningen skall finansieras av bl.a. förändringar i beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten. Enligt vad som anförs i propositionen har regeringen för avsikt att återkomma till med förslag om sjukpenninggrundande inkomst. Såväl i regeringens proposition 1996/97:63 som i vårpropositionen (prop. 1996/97:150) har regeringen aviserat att särskilda medel skall ställas till försäkringskassornas förfogande genom en sammanläggning av medel som är avsatta för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar. Regeringen har återkommit med förslag som innebär att försäkringskassorna inom ramen för särskilda medel skall ges möjlighet att bedriva olika projekt bl.a. i syfte att uppnå samverkansvinster. Regeringen föreslår att nämnda medel sammanläggs och att även medlen avsatta för rehabiliteringsersättning i form av särskilt bidrag och för resor till och från arbetet i stället för sjukpenning liksom vissa ytterligare medel tillförs kassorna för samma ändamål. Sammanlagt beräknas de särskilda medlen till . Av dessa får enligt vad som anges i propositionen högst användas för försäkringskassornas administration. har på förslag av regeringen i den ovan nämnda propositionen 1996/97:63 antagit riktlinjer för förändringar i den nuvarande organisationen avseende socialförsäkringsadministrationen. Riktlinjerna innebär att försäkringskassornas roll stärks och att roll inom socialförsäkringen tydliggörs genom ändringar av 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Regeringen avser att återkomma till med förslag rörande socialförsäkringsadministrationen. Avsikten är att reformeringen av administrationen skall vara genomförd . gäller bl.a. nya kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension. Reglerna innebär att utrymmet för att vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning beakta andra faktorer än rent medicinska har minskats. I propositionen anges att de nya reglerna ännu inte har börjat tillämpas i någon större omfattning och att det därför är osäkert hur utgiftsutvecklingen kommer att påverkas. Enligt regeringen pekar dock aktuella prognoser på att det för föreslagna förtidspensionsanslaget kan komma att överskridas men att överskridandet ryms inom ramen för anslagskrediten. Det anförs vidare att har fått i uppdrag att i samråd med och göra en uppföljning av effekterna av de nya reglerna. Uppdraget skall redovisas . I motion Fi206 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med 11 720 respektive . Enligt motionärerna bör kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringen vara och ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen fr.o.m. . En förkortning av sjuklöneperioden bör göras fr.o.m. samma tidpunkt. Sjukpenninggrundande inkomst bör beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. Finansiell samverkan av FINSAM-modell bör vidare vara huvudregel vid rehabilitering och införas i hela landet. För ökade insatser för rehabilitering och samordning och med hänsyn till försäkringskassornas arbetsbörda bör erhålla ytterligare resurser. Kontrollen av sjukpenning och förtidspension bör intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Sjukskrivningar orsakade av trafikolyckor bör vidare bekostas av trafikskadeförsäkringen. Slutligen bör havandeskapspenning samordnas med sjukpenningförsäkringen. I motion Fi212 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med 1 750 respektive . Enligt motionärerna bör ersättningsnivån vid närståendevård höjas liksom rätten till förmånen och den därtill kopplade ledigheten förlängas. Vidare bör försäkringskassorna tillföras ytterligare resurser för kontroll av fusk och överutnyttjande i socialförsäkringssystemen. Detta i kombination med effektivare rehabilitering inom förtidspensionssystemet leder enligt motionärerna till ett minskat antal förtidspensioner. Motionärerna anser vidare att FINSAM-modellen bör införas i hela landet. I motion Fi220 yrkande 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med . Motionärerna anser att ytterligare resurser måste satsas på rehabilitering liksom på försäkringskassornas administration.Vidare bör förbättringar göras för vissa förtidspensionärer som alltjämt omfattas av numera upphävda regler om s.k. undantagande. En förbättring bör även göras i fråga om rätten till närståendepenning så att förmånen omfattar samtliga som fått infektion av hiv av en person som i sin tur fått infektionen vid behandling inom den svenska hälso- och sjukvården eller genom användning av blod eller blodprodukter. Slutligen bör FINSAM-modellen införas i hela landet (se motion 1997/98:Sf263 yrkande 5) samt företag med högst tio anställda undantas från kravet att betala sjuklön. I motion Fi219 yrkandena 19 och 20 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med 745 respektive . Motionärerna anser att ett s.k. brutet tak i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna bör införas, dvs. att ersättningsnivån bestäms till på inkomster upp till 4,2 basbelopp och till på inkomster däröver. Vidare anser motionärerna att taket i socialförsäkringen skall sänkas till 6,5 basbelopp samt att försäkringskassorna skall få utökade resurser för att mildra verkningarna av de omfattande neddragningar som skett . I motion Fi215 yrkandena 2 och 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med 9 500 respektive . Motionärerna anser att en förkortning av sjuklöneperioden bör genomföras samt införas i sjukförsäkringen. Vidare bör sjukpenninggrundande inkomst beräknas på genomsnittsinkomsten och skattepliktiga förmåner liksom semesterersättning vara sjukpenninggrundande. Därtill föreslås en ökad satsning på rehabilitering vilket minskar förtidspensionskostnaderna samt utökade resurser för försäkringskassorna för att beivra missbruk av försäkringen. Finansiell samordning av FINSAM-modell för samverkan inom rehabiliteringsområdet bör införas för hela landet. Slutligen anser motionärerna att samtliga personskadekostnader till följd av trafikolyckor skall överföras till trafikförsäkringen. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp v mp kd 1998 37 192,4 - 10 011 - 1 375 + 310 - 810 - 7 710 1999 39 020 - 11 720 - 1 750 - - 745 - 9 500 2000 40 308 - 12 250 - 2 125 - - 815 - 11 100 Vad gäller regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet noterar utskottet att utgifterna för förtidspension i form av folkpension kan komma att överskridas, dock inom ramen för anslagskrediten. Vidare förutsätts vissa förändringar av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst. Något förslag om sådana förändringar har ännu inte lagts fram av regeringen, men en proposition är aviserad . Härtill kommer att effekterna av de nya kriterierna för rätt till förtidspension ännu inte säkert kan bedömas. nämnda förhållanden innebär en viss osäkerhet vad gäller utgifternas storlek. Utgiftsområdet omfattar medel för sjukförsäkring, förtidspension och socialförsäkringsadministration. Det är viktigt att dessa försäkringar men även socialförsäkringen i övrigt liksom anslutande bidragssystem hanteras effektivt och rättssäkert. Försäkringskassorna måste förfoga över tillräckliga resurser för att arbeta aktivt med rehabilitering. De måste också ha nödvändiga resurser för att förebygga fusk och missbruk av systemen. I propositionen föreslås att särskilda medel ställs till försäkringskassornas förfogande avsedda för olika projekt bl.a. i syfte att uppnå samverkansvinster. Medlen beräknas uppgå till . Av dessa får högst användas för försäkringskassornas administration. Utskottet ser mycket positivt på att dessa medel kommer att kunna avsättas för en friare hantering och ge samordningsvinster. Utskottet skall i det fortsatta beredningsarbetet med budgeten ta ställning till de skilda anslagen inom utgiftsområdet och då också till de särskilda medlen. Utskottet vill dock redan nu ange att utskottet därvid, som en extraordinär åtgärd för att samverkansåtgärderna skall få snabb effekt, avser att föreslå att ytterligare av medlen för rehabilitering får användas på angivet sätt. De särskilda medlen kommer i så fall att uppgå till ca , av vilka får användas för försäkringskassornas administration. Mot bakgrund av vad nu anförts godtar utskottet regeringens förslag till utgiftsram för liksom förslagen till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Motionerna Fi206 yrkandena 4 och 5, Fi212 yrkandena 3 och 4, Fi215 yrkandena 2 och 3, Fi219 yrkandena 19 och 20 och Fi220 yrkande 4 avstyrks med det anförda. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension och pensionstillskott i form av ålders-pension, efterlevandepension till vuxna samt bostadstillägg till pensionärer (). Regeringen föreslår att målen för utgiftsområdet skall vara att ge ekonomisk trygghet till äldre som tillgodoser ett rimligt och grundläggande konsumtionsbehov och tillgång till en bostad med tillfredsställande standard. Pensionssystemet skall vara långsiktigt stabilt och pålitligt oavsett förändringar i omvärlden. I propositionen föreslås att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom för fastställs till . Vidare föreslås att godkänner den preliminära fördelningen för till och för till . Antalet ålderspensionärer har ökat något till följd av bl.a. fler förtida uttag av ålderspension. Kostnaderna har dock minskat något på grund av att allt färre får pensionstillskott eftersom andelen pensionärer med allmän tilläggspension (ATP) ökar. Antalet pensionärer med bostadstillägg minskar successivt. Inom utgiftsområdet har i besparingssyfte en rad större förändringar genomförts. sker en begränsad uppräkning av basbeloppet kopplad till underskottet i statsbudgeten. Pensioner beräknas också utifrån ett reducerat basbelopp () .