yttr · GL05AU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för (volym 1) i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområdena och beräkningen av statsinkomsterna, garantier, låneramar m.m. (yrkandena 1(12 och 24(44) i de delar som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Detta yttrande avser ramarna för utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt motionerna 1997/98:Fi206 (m) yrkandena 4 och 5, 1997/98:Fi212 (fp) yrkandena 3 och 4 1997/98:Fi215 (kd) yrkandena 2 och 3, 1997/98:Fi218 (c) yrkande 2, 1997/98:Fi219 (mp) yrkandena 19 och 20 samt 1997/98:Fi220 (v) yrkande 4, samtliga yrkanden i berörda delar. Propositionens förslag om anslag under dessa två utgiftsområden och därav föranledda motionsyrkanden kommer arbetsmarknadsutskottet att behandla i sitt betänkande 1997/98:AU1. I propositionen konstaterar regeringen att den något splittrade bilden av den svenska ekonomin, som har varit förhärskande , blivit mer entydig. Återhämtningen sker på bred front, och det finns enligt regeringen tecken som tyder på att arbetsmarknaden, som normalt släpar efter i konjunkturen, står inför en förbättring. En betydande upprevidering av BNP-tillväxten jämfört med vårpropositionen har gjorts för . Enligt regeringen ser det ut som om den internationella konjunkturen utvecklas relativt gynnsamt. Viktiga marknader för såsom och fortsätter att gå mycket bra. Den inhemska efterfrågan kommer att bli en allt viktigare drivkraft i uppgången. Den offentliga konsumtionen kommer att stiga svagt . Även investeringarna kommer att öka. Den stigande aktiviteten i ekonomin kan enligt regeringen förutses sprida sig till arbetsmarknaden. Sysselsättningen beräknas öka framöver, vilket gradvis kommer att leda till en nedgång i arbetslösheten. Vad sedan gäller arbetsmarknadsläget konstateras att arbetsmarknaden försvagades markant och inledningen av , men att läget har förbättrats något. I tabell 6:1 (s. 27 i det avsnitt i propositionen som rör Svensk ekonomi) lämnas följande redovisning. 1995 1996 1997 1998 BNP, producentpris 4.2 1.1 2.2 3.1 Produktivitet 2.0 1.0 3.6 2.0 Antal arbetade timmar 2.0 0.1 -1.5 1.0 Medelarbetstid 0.5 0.7 -0.3 0.0 Antal sysselsatta 1.5 -0.6 -1.2 1.0 Arbetskraft 1.2 -0.2 -0.8 -0.2 Öppen arbetslöshet1 7.7 8.1 8.4 7.4 Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder1 4.4 4.5 4.3 4.7 1I procent av arbetskraften Källor: , , och Enligt regeringen finns det flera tecken som tyder på en successiv förbättring av läget på arbetsmarknaden . Mätt som årsgenomsnitt faller sysselsättningen , och den öppna arbetslösheten beräknas öka från till av arbetskraften. Däremot antas den sjunka till av arbetskraften . Minskningen av antalet arbetslösa mellan och beror enligt regeringen i stor utsträckning på satsningar inom arbetsmarknadspolitiken och ett ökat antal reguljära utbildningsplatser. Den största minskningen av sysselsättningen har skett inom den offentliga sektorn och då främst hos de kommunala myndigheterna. Denna minskning antas bromsas upp till följd av ökade statsbidrag till kommunerna och satsningar på utbildning m.m. förutses en viss ökning av antalet sysselsatta. Vidare konstateras att prognosen över den öppna arbetslöshet är osäker, framför allt beroende på att antalet åtgärder nu är mycket omfattande både inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Blir det svårt att genomföra vissa åtgärder eller få till stånd alla utbildningsplatser, finns det risk för att den öppna arbetslösheten blir högre än vad som antas i prognosen. Dessutom är det svårt att avgöra i vilken utsträckning arbetsmarknadspolitiska åtgärder tränger undan ordinarie sysselsättning. När det sedan gäller kalkylerna bygger dessa på två avgörande antaganden. För det första måste lönebildningen fungera bättre så att de sammanlagda löneökningarna, inklusive löneglidningen och kostnaden för eventuella arbetstidsförkortningar, begränsas till , och detta trots att arbetsmarknadsläget förbättras. För det andra måste de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och utbildningssatsningen få genomslag. Under dessa förutsättningar beräknas den öppna arbetslösheten till . Målet att halvera den öppna arbetslösheten till ligger dock fast. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar utgifter för bidrag till arbetslöshetsförsäkringen, utjämningsbidrag till arbetslöshetskassorna samt ersättning till person som deltar i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa (OTA), resursarbete och tillfällig avgångsersättning. Utgiftsområdet omfattar också utgifter för lönegarantiersättning. Utgiftsnivån påverkas i första hand av nivån på den öppna arbetslösheten och av antalet konkurser. Enligt propositionen har den negativa arbetslöshetsutvecklingen inneburit att utbetalningarna av arbetslöshetsersättning ökat kraftigt som den genomsnittliga utbetalade dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ökat successivt. Av de totala utgifterna på utgiftsområdet utgör arbetslöshetsersättningen . Målet för utgiftsområdet är att underlätta och stimulera omställning och därigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden. Under budgetåret skall aktivitet och omställning under arbetslöshet prioriteras i en större omfattning . Möjlighet till s.k. generationsväxling föreslås . Åtgärden syftar till att bereda yngre långtidsarbetslösa anställning genom att låta dem som fyllt avsluta sin yrkesverksamma period . Regeringens förslag vad gäller utgifternas fördelning på anslag framgår av bilagan. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitiska åtgärder, () och Arbetarskyddsstyrelsen m.fl. myndigheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsområdet. Området innefattar även vissa utgifter för Samhall AB:s verksamhet, jämställdhetspolitiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. Målen för utgiftsområdet är huvudsakligen att genom en aktiv arbetsmarknadspolitik som inriktas på en aktiv arbetsförmedling, kompetensutveckling och minskad långtidsarbetslöshet medverka till att regeringens övergripande mål om en halvering av den öppna arbetslösheten till uppnås. Inom utgiftsområdet prioriteras åtgärder för att motverka s.k. flaskhalsar. Vidare prioriteras en fortsatt ökning av det lokala inflytandet inom arbetsmarknadspolitiken och åtgärder för att undvika uppsägningar inom kommuner och landsting. För att motverka ungdomsarbetslösheten föreslår regeringen att kommunerna ges möjlighet att erbjuda utvecklingsinsatser för arbetslösa ungdomar mellan . Regeringen föreslår också på tilläggsbudget att ett nationellt program för IT-utbildning införs inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. Regeringens förslag vad gäller utgifternas fördelning på anslag framgår av bilagan. Motionernas förslag till utgiftsramar framgår av nedanstående tabell. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområdena 13 och 14 åren 1997(1999. Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 1999 2000 Anslag Differens Anslag Differens Anslag Differens Regeringen 42 723 33 541 25 280 m + 8 532 + 4 650 + 4 544 c fp - 14 700 - 13 000 - 12 200 v - 3 700 mp - 3 795 - 9 020 - 7 720 kd - 14 918 - 11 881 - 9 488 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1998 1999 2000 Anslag Differens Anslag Differens Anslag Differens Regeringen 47 542 49 370 48 663 m - 18 812 - 20 503 - 20 185 c fp - 7 600 - 8 100 - 8 600 v + 5 093 mp - 1 800 - 9 030 -20 728 kd - 2 260 - 2 260 - 2 260 I tabellen som finns i bilaga till detta yttrande har utskottet sammanställt oppositionspartiernas förslag rörande de enskilda anslagen. Vid sammanställningen har utskottet särskilt beaktat följande motioner. A259 (fp) A264 (kd) A269 (kd) A299 (m) A309 (mp) A310 (v) A312 (v) Fi 510 (fp) När det gäller Moderata samlingspartiets förslag kan det noteras att partiet under hand har gjort vissa justeringar vad gäller anslagen B 1(B 5 under utgiftsområde 14. Efter justeringen ser förslag ut på följande sätt. (tusental kronor) B 1 185 000 B 2 100 000 B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. 15 000 B 4 18 000 B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 144 000 Moderata samlingspartiet framhåller att den ekonomiska politiken måste ta sikte på att eliminera arbetslösheten som ett socialt problem. Enligt kan detta endast uppnås genom en politik för fler och växande företag. Genom ett expansionsfrämjande företagsklimat skapas förutsättningar för fler och nya arbetstillfällen. Det är genom arbete och företagande som välstånd skapas, inte genom höjda skatter och bidrag. Arbetsmarknaden måste också göras mer flexibel och det bör därför införas en helt ny lagstiftning inom detta område. Vad gäller utgiftsområde 13 anser partiet att kompensationen i arbetslöshetsförsäkringen skall vara . Arbetsvillkoret bör också förändras. Lägsta nivån på dagpenningen skall vara och ersättningarna skall avindexeras. Fullt genomförda innebär dessa förslag besparingar på . anser också att det fr.o.m. bör införas en allmän arbetslöshetsförsäkring. Kostnaden för införandet av den nya försäkringen beräknas till . För att garantera att arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring förordar att det införs en "bortre parentes" för ersättningsperioden . Denna parentes bör införas successivt i takt med att antalet arbeten ökar. Det grundläggande försäkringsskyddet bör kunna kompletteras med ett mellan parterna överenskommet försäkringsskydd. Vidare avvisar tillfälliga avgångsersättningar, stimulansersättningen vid OTA samt "Kalmarmodellen", dvs. Genom att avveckla dessa åtgärder kan man enligt motionen spara . anser vidare att de medel under utgiftsområde 14, anslag A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är att hänföra till direkta transfereringar till enskilda för tydlighets skull bör överföras direkt till utgiftsområde 13. Denna överföring motsvarar totalt . När det sedan gäller utgiftsområde 14 framför att arbetsmarknadspolitikens främsta uppgift är att förmedla arbeten. Utöver detta bör aktiva åtgärder riktas till särskilda grupper, såsom ett modernt lärlingsprogram för unga arbetslösa och insatser för vissa äldre. Arbetsmarknadsutbildningen bör enligt motionen fokuseras för att motsvara tydliga arbetsmarknadsbehov. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan enligt inte ersätta sådana arbetstillfällen som skapas i en sund ekonomi. Genom att bl.a. avskaffa arbetslivsutveckling (ALU), rekryteringsstöd och bidrag till utbildning i företag samt genom en förändrad arbetsmarknadsutbildning räknar med att uppnå besparingar med . instämmer i regeringens förslag till fördelning av utgifterna på respektive utgiftsområde. liberalerna förklarar att man kan minska arbetslösheten genom en klok och samlad politik för tillväxt, kombinerad med en offensiv arbetsmarknadspolitik. Antalet sysselsatta måste öka och får inte vara eller sjunka, vilket regeringens politik leder till. För föreslår att ramen för utgiftsområde 13 bestäms till ca , dvs. ca lägre än regeringens förslag. Besparingen åstadkoms främst genom en reformering av arbetslöshetsförsäkringen. Reformen innebär bl.a. att en fjärdedel av försäkringspremierna skall betalas av den enskilde. Försäkringen blir då ett instrument för att skapa bättre förutsättningar för en ansvarsfull lönebildning. Förändringen innebär en besparing motsvarande . Den ökade egenfinansieringen skall för den enskilde vägas upp av sänkta egenavgifter. Övriga besparingar jämfört med regeringens förslag uppnås genom att partiet inte vill avsätta medel till generationsväxling, resursarbete, tillfällig avgångsersättning och OTA. Vidare bör statens utgifter för utbildningsbidraget reduceras genom att en viss del blir lån i stället för bidrag. Även när det gäller utgiftsområde 14 föreslår en lägre utgiftsram än regeringen. Partiet föreslår att den traditionella arbetsmarknadspolitiken får ett mindre anslag för . Enligt bör man ändra synen på arbetsmarknadsutbildningen. Partiet tror att en kraftfull decentralisering och avbyråkratisering, nära samarbete med andra aktörer som kommuner och näringslivsorganisationer, upphandling på en konkurrensmarknad av fler delar av verksamheten än och en strävan att där det är möjligt och lämpligt att välja billigare åtgärder framför dyrare kan ge ytterligare besparingar. Det bör inte heller ställas upp några volymmål. Antalet personer i utbildningar bör minskas och kvaliteten höjas. Förändringarna innebär besparingar med ca jämfört med regeringens förslag. föreslår dock att insatserna för arbetshandikappade ökas. anser att en målmedveten politik för full sysselsättning förutsätter både kortsiktiga politiska insatser och långsiktiga strukturförändringar i ekonomin. Både den ekonomiska och sociala politiken måste läggas om. En ny ekonomisk politik innefattar både snabba insatser för att stimulera efterfrågan och långsiktiga strukturreformer med sikte på ett starkare näringsliv och omfördelade arbetstider. I det korta perspektivet krävs bl.a. direkta resursförstärkningar i den offentliga sektorn och då främst inom den kommunala verksamheten. förslag avseende utgiftsområde 13 innebär en minskning av ramen med jämfört med regeringens förslag. Detta följer bl.a. av partiets förslag att föra över medel avsedda för arbetslöshetsförsäkringen till andra utgiftsområden. För att aktivera arbetslösa bör man enligt överföra till utgiftsområde 14 för att användas som aktivitetsstöd för otraditionella projekt. Vidare föreslår partiet att överförs till utgiftsområde 25 för att sysselsätta långtidsarbetslösa i tillfälliga men avtalsenligt betalda kommunala arbeten. När det sedan gäller arbetslöshetsförsäkringen föreslås att grundbelopp och tak för dagpenningbeloppet höjs samt att det införs en löneföljsamhetsregel. Genom dessa förslag blir försäkringen mer inkomstrelaterad. Partiet anser också att det skall vara möjligt att uppfylla arbetsvillkoret genom arbete som genomförs med hjälp av arbetsmarknadspolitiskt stöd. Vidare föreslås att den s.k. bortre parentesen avförs från vidare utredning och att begränsningsregeln för deltidsarbetslösa upphävs. På grund av sistnämnda förändringar anser att utgiftsområdet bör tillföras . Utöver vad regeringen föreslagit tillför utgiftsområde 14 ytterligare ca . vill göra särskilda satsningar på arbetshandikappade. Partiet vill även tillföra medel till för dess verksamhet. Dessa satsningar beräknas uppgå till . Vidare föreslås att går till ett riktat sysselsättningsprogram för kvinnor vilkas arbete har rationaliserats bort. JämO skall ges extra resurser för att motverka lönediskrimineringen och utarbeta arbetsvärderingssystem. Vidare föreslås att tillförs för att utöka insatserna för kompetensutveckling och lokala flexibla åtgärdsmedel. För att höja ersättningsnivåerna för de mest utsatta grupperna, i första hand invandrare och ungdomar, skall avsättas. föreslår även att det genomförs strukturella reformer som obligatoriska praktikplatser, framtidsfonder för kompetensutveckling och arbetstidsförkortning liksom förstärkningar av arbetsrätten. På detta sätt anser partiet att man skapar de finansiella och demokratiska förutsättningar som gynnar en positiv sysselsättningstillväxt. de gröna anser att det är orealistiskt att tro att problemen på arbetsmarknaden bara kan lösas med ökad ekonomisk tillväxt. Enligt är den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra sysselsättningen en förkortad arbetstid. En arbetstidsförkortning till bör därför genomföras . Vidare innebär förslag till ytterligare förbättrad ekonomi för kommunsektorn en avlastning för arbetsmarknadspolitiken. anser att man genom arbetstidsförkortningen når snabba besparingar inom utgiftsområdena. För utgiftsområde 13 innebär en sådan åtgärd minskade bruttoutgifter i arbetslöshetsförsäkringen med för . Åren därefter kommer man att kunna räkna med ytterligare kraftiga besparingar inom dessa områden. Vidare vill partiet införa nya ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Ersättningen skall vara upp till en inkomst motsvarande 4,2 basbelopp. För inkomster därutöver upp till 6,5 basbelopp skall ersättningen vara . Vidare föreslås att nivån på grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen höjs till per dag. Partiet anser också att kvalificeringsreglerna bör ändras så att det blir lättare att erhålla ersättning. Dessa förslag angående arbetslöshetsförsäkringen motsvarar ökade bruttoutgifter med . Sammantaget innebär förslag för en minskning med jämfört med regeringens förslag. Även när det gäller ramen för utgiftsområde 14 avviker från regeringens förslag. förslag understiger regeringens med . Huvudskälet är effekterna av den förkortade arbetstiden. Med minskad arbetslöshet minskar arbetslösheten och därigenom behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder med . Vidare innebär förslag till ökade ekonomiska ramar för kommunsektorn ett minskat behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Partiet föreslår även att man tillför medel till att höja lönebidragen och för att ge möjlighet att erbjuda fler personer anställning. anser att partiets samlade förslag för tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder tillsammans med ökade resurser till kommunsektorn ökar sysselsättningen, vilket innebär en minskad belastning för arbetslöshetsförsäkringen. hävdar att deras förslag skulle ge en besparing på inom utgiftsområde 13. Vidare anser att man bör genomföra strukturella förändringar i arbetsvillkoret som i sin tur skulle leda till besparingar. Därtill anser partiet att OTA bör avskaffas och man avvisar förslaget om generationsväxling. Partiet föreslår också att egenfinansieringen i arbetslöshetsförsäkringen ökas. Den bör uppgå till . Genom den höjda egenfinansieringen minskar utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . Den enskilde skall kompenseras genom en 2 - procentig sänkning av egenavgiften i sjukförsäkringen. De ovan nämnda förslagen innebär att jämfört med regeringens förslag för föreslår en minskad ram för utgiftsområde 13 med . påpekar att trycket på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas genom de aktiva insatserna för att minska arbetslösheten. Man föreslår därför ett något lägre anslag än regeringen. Partiet vill dock anslå ytterligare medel för verksamhet med och för lönebidragen med . Sammantaget innebär förslag inom utgiftsområde 14 att ramen jämfört med regeringens förslag kan minskas med . Inledningsvis vill utskottet behandla en fråga som rör svårigheten att jämföra de olika partiernas budgetalternativ med varandra. Som framgår av förslagen finns det stora skillnader mellan dem, vilket är särskilt tydligt vad gäller utgiftsområdena 13 och 14. Avvikelserna från regeringens förslag uppgår i några fall till ca . En del av skillnaderna kan förklaras av partiernas skilda syn på avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen medan andra skillnader beror på i vilken mån partierna räknar med att deras politik skall leda till s.k. dynamiska effekter, exempelvis att en förändrad företagarpolitik leder till ökad sysselsättning och därigenom lägre utgifter för arbetslöshetsersättningen. Vid en genomgång av oppositionspartiernas förslag kan utskottet notera att några partier helt avstår från att tillgodoräkna sig dynamiska effekter och att andra beaktar dem helt eller delvis. Utskottet kommer i det följande att kort redovisa för hur utskottet har uppfattat de olika partiernas ståndpunkt i angivet hänseende såvitt gäller nu aktuella utgiftsområden. förklarar i sitt budgetförslag att en omläggning av politiken på det sätt partiet föreslår med tiden kommer att leda till positiva effekter på tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser. uppger dock att man vid utformningen av sitt budgetförslag inte tillgodoräknar sig några sådana effekter. Även uppger att dess förslag kommer att få positiva effekter på sysselsättningen. Som exempel på sådana effekter anger att en sänkning av arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn från till , motsvarande , skulle skapa minst 70 000 nya arbeten. Genom dessa arbeten minskar behovet av arbetslöshetsersättning. Såvitt framgår av motionen har inte heller tillgodoräknat sig besparingar på grund av sådana effekter. anser att man kan uppnå full sysselsättning, bl.a. genom en aktivare näringspolitik och en omfördelning av arbetstiderna. har dock inte tillgodoräknat sig några sådana effekter i sitt budgetförslag. utgår från att deras förslag på näringslivs- och arbetsmarknadsområdet leder till att arbetslösheten sjunker. Enligt uppgift tillgodoräknar sig inte heller några dynamiska effekter på grund av sitt förslag. har räknat med budgeteffekter till följd av sitt förslag om en generell arbetstidsförkortning som antas leda till en förändring av sysselsättningsgraden. Enligt innebär en arbetstidsförkortning om att fler skulle få arbete, vilket minskar utgifterna för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Effekterna av arbetstidsförkortningen innebär enligt minskade bruttoutgifter i arbetslöshetsförsäkringen med för och med 11,9 respektive . Motsvarande besparingar i fråga om de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skulle bli för samt 7,9 respektive . Av denna översiktliga redogörelse framgår att det i vissa fall kan vara mycket svårt att jämföra oppositionspartiernas förslag med regeringens och även att göra sig en bild av hur de förhåller sig till varandra. Särskilt besvärligt blir det när ett parti tillgodoräknar sig dynamiska effekter. Frågan kräver en djupare analys, men utskottet anser sig inte ha underlag att i detta sammanhang närmare granska förslagen från denna synpunkt. Utskottet vill med det anförda ändå visa på problemet med rättvisande jämförelser. Utskottet övergår härefter till att närmare behandla förslagen till ramar för utgiftsområdena 13 och 14. Som utskottet vid ett flertal tillfällen påpekat är utgiftsområde 13 starkt konjunkturberoende. Nivån på arbetslösheten tillsammans med regelverket för arbetslöshetsersättningen är bestämmande för den största delen av utgifterna inom utgiftsområdet. Även utgifterna inom utgiftsområde 14 är i stora delar konjunkturberoende. Detta följer av att merparten av utgifterna under det största anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom utgiftsområdet till övervägande delen avser ersättning till den som deltar i en sådan åtgärd. I stora delar är således utgifterna inom utgiftsområdena 13 och 14 av likartat slag, dvs. försörjning för personer som står utanför den reguljära arbetsmarknaden. Utskottet har också vid ett flertal tillfällen påpekat att några tiondels felbedömningar av nivån på arbetslösheten kraftigt kan öka kostnaderna. Som utskottet tidigare uttalat är det därför viktigt att beräkningarna av utgifterna på respektive område bygger på så säkra och realistiska prognoser som möjligt, särskilt som utgångspunkten är att eventuella överskridanden skall finansieras inom respektive departements område. Effekterna av en felaktig prognos skulle kunna tvinga fram överväganden om förändringar i regelsystemet. Att det är svårt att göra säkra prognoser framgår av nedanstående sammanställning, som är en jämförelse mellan antagandena budgetproposition om öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som andel av arbetskraften och motsvarande antaganden i årets budgetproposition. Siffran inom parentes avser antaganden enligt det s.k. basalternativet som innebär högre arbetslöshetstal än det s.k. tillväxtalternativet. 1998 1999 2000 Öppen arbetslöshet 8.4 (6.9) 7.4 (6.1) 6.0 (5.8) 4.5 (5.7) Arbetsmarknads-politiska åtgärder 4.3 (5.4) 4.7 (5.0) 4.5 (4.3) 4.4 (3.8) Procent av arbetskraften Vidare kan noteras att antagandena om den öppna arbetslösheten för medförde att i samband med behandlingen av vårpropositionen beslutade att bifalla regeringens förslag till tilläggsbudget som för innebar en utgiftsökning på utgiftsområde 13 med och en utgiftsminskning på utgiftsområde 14 med .