yttr · GL05JOU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23). Utskottet föreslår med hänsyn till miljöfrågornas stora betydelse att ramen för utgiftsområde 20 ytterligare förstärks utöver vad regeringen föreslagit för , 2000 och 2001. Förstärkningen bör uppgå till för vart och ett av de angivna åren. Vidare behandlar utskottet frågor om kompletterande regler till EG:s förordningar om strukturstöd samt om revision och kontroll av EU-medel i de delar som berör utskottets beredningsområde. I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner. 1997/98:Fi17 av m.fl. (m) vari yrkas 8. att beslutar godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi18 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A). 1997/98:Fi20 av m.fl. (v) vari yrkas 4. att med avslag på regeringens förslag godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 14, tabell 2), 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av de ekologiska fonderna (avsnitt 4.3), 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om revision och kontroll av EU-medel (avsnitt 12.2). 1997/98:Fi21 av m.fl. (mp) vari yrkas 26. att hos regeringen begär förslag till höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 2), 42. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med vad som anförts i motionen (tabell 3), 43. att godkänner den i motionen beskrivna inriktningen av politiken inom utgiftsområdena som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 9.1). 1997/98:Fi22 av m.fl. (kd) vari yrkas 4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1). Allmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20) Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete. Ramen för utgiftsområde 20 uppgår till för . Vårpropositionens förslag om tilläggsbudget uppgår till (prop. 1997/98:150 s. 42). Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdet utökas med , och . Regeringen anför att arbetet med att ställa om till en hållbar utveckling bör fortsätta. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en tryggad försörjning. Miljöhänsyn och resurshushållning integreras i alla sektorer i samhället. De olika samhällssektorerna bör därför ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och resursanvändning. Miljöproblem bör lösas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utgångspunkten bör vara att den som bedriver miljöstörande verksamhet också skall stå för kostnaden. Regeringen avser att presentera nya nationella miljökvalitetsmål. Dessa skall enligt propositionen också ligga till grund för att fortsätta arbetet inom miljöområdet. Regeringen uttalar i propositionens underbilaga Miljöhänsyn i den ekonomiska politiken (bilaga 2) att de införda miljö- och energiskatterna i de flesta fall haft avsedd effekt. De svenska utsläppen av många miljöskadliga ämnen har minskat kraftigt. Tillgängliga uppgifter visar att belastningen från s.k. yttre miljöpåverkan på människors hälsa har minskat kraftigt . finns problem kvar med t.ex. försurning, övergödning, biologisk mångfald, giftiga kemikalier och globala frågor som koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Miljökvaliteten har i många fall inte förbättrats i samma takt som utsläppen minskar. Enligt Moderata samlingspartiets partimotion Fi17 (m) bör ramen ökas med utöver regeringens förslag för (yrkande 8 delvis). Ökningen bör tillföras för utveckling av miljöforskning och miljöövervakning. I motionen föreslås att en del av statens ägande i skiftas mot investeringar i fler reservat. De årliga resurserna för bildande av reservat bör då åtminstone fördubblas . Enligt partimotion Fi18 (c) bör ramen ökas med samt med för (yrkande 3 delvis). Kalkning av sjöar och inköp av mark för naturskyddsändamål är prioriterade områden. Regeringens anslag för inköp av mark och skötsel av naturvårdsområden är för litet. Anslaget på till ideella miljöorganisationers internationella arbete bör återställas. liberalerna föreslår i sin partimotion Fi19 (fp) att ramen ökas med för vartdera året (yrkande 4 delvis). Ökningen bör gå till inköp av mark samt biotopskydd inom skogsbruket. I motionen föreslås även ökade resurser för kalkning av försurade vattendrag och sjöar samt till miljöforskningen och miljöövervakningen. föreslår i partimotionen Fi20 att ramen utökas med 690 miljoner för och och med 700 miljoner för (yrkande 4 delvis). Miljösanering bör räknas som en ordinarie verksamhet och bör inte finansieras genom temporära fonder. Budgetramarna bör rymma tillräckliga medel för kalkning, miljörådgivare i kommunerna och skyddsvärd skog. Vidare anförs att de ekologiska fonderna bör utvärderas (yrkande 8). Det är tveksamt om kretsloppsanpassningen skall ske i projektform. Det är vidare omöjligt att bedöma behovet av medel när information och utvärdering saknas. I motion Fi21 (mp) föreslås att ramen utökas med för , för och för (yrkande 42 delvis). Miljöskulden bör minska bl.a. genom att läckande gifthärdar saneras. Medel behövs till forskning som tar sig an oväntade problem eller problem som inte passar i MISTRA:s ramar. Ur- och naturskogar måste skyddas. Även myrar, lövskogar och andra biotoper behöver skydd. Kalkningen av sjöar och vattendrag bör fortsätta och utökas. Det bör finnas utrymme för en satsning på , som måste ha kompetens för att kunna leda och styra andra myndigheter för att de politiska målen skall kunna nås. föreslår i sin partimotion Fi22 att ramen utökas med 150 miljoner för och med 50 miljoner för vartdera och 2001 (yrkande 4 delvis). Dessa medel är i första hand avsedda för inköp av mer skog, miljöövervakning och sanering av förorenade områden. Utskottet instämmer i att arbetet med att ställa om till en hållbar utveckling bör fortsätta. De olika samhällssektorerna bör ta ett ökat ansvar för miljöpåverkan och resursanvändning. Miljöproblem bör lösas på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utgångspunkten bör vara att den som bedriver miljöstörande verksamhet också skall stå för kostnaden. Utskottet uttalade vid behandlingen av budget att den framtida anslagsnivån för kalkningsanslaget bör diskuteras först vid nästa års budgetbehandling (1997/98:JoU2 s. 27). anförde utskottet även att regeringen i budgetpropositionen för bör lägga fram förslag om medelstilldelning till kalkning som innebär att verksamheten kan fortgå i oförminskad omfattning i de sjöar och vattendrag som är av betydelse för fisket och den biologiska mångfalden (1997/98:JoU9 s. 25). Utskottet anförde vidare vid behandlingen av budget (1997/98:JoU2 s. 11) i fråga om de s.k. ekologiska fonderna att regeringen bör följa upp och utvärdera användningen av de anslagna medlen samt att det kan vara lämpligt att redovisningen görs i samband med regeringens årliga miljöskrivelse till (jämför om de s.k. ekologiska fonderna 1995/96:FiU15 s. 82 och 1996/97:FiU20 s. 120). Motion Fi20 (v) yrkande 8 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda. Utskottet delar uppfattningen att ramen för utgiftsområdet bör förstärkas för att upprätthålla och vidareutveckla baskompetens avseende organiska miljögifter samt för att utveckla system för indikatorer för uppföljning av de nya miljömålen m.m. Det framgår av ett faktablad om 1998 års ekonomiska vårproposition som producerats av att miljöövervakningen kommer att kunna förstärkas med för , och . Vidare framgår att länsstyrelserna får ytterligare för och 2000 och för förstärkt miljötillsyn. Utöver detta kommer även nya resurser med anledning av den nya . Utskottet instämmer även i att medel bör tillföras den med näringslivet samfinansierade forskningen som bedrivs via Stiftelsen (jämför 1997/98:JoU2 s. 16). I likhet med regeringen anser utskottet att ramen för utgiftsområdet bör förstärkas för att bevara den biologiska mångfalden genom att avsätta ytterligare värdefulla naturområden som naturreservat, främst skogsområden. Av faktablad framgår att genom höjda budgetramar kan förstärka skyddet av skogarna med totalt 185 miljoner för de kommande tre åren. Vidare anförs att höjda ramar för gör att anslagen till biotopskyddsområden och naturvårdsavtal samt rådgivning till skogsägarna också kan höjas med totalt för de kommande tre åren. Sammanlagt innebär detta enligt faktabladet ett utökat skydd av skogen med . Utskottet föreslår med hänsyn till miljöfrågornas stora betydelse att ramen för utgiftsområde 20 ytterligare förstärks utöver vad regeringen föreslagit för . Förstärkningen bör uppgå till för vart och ett av de angivna åren. Vad utskottet nu anfört om en utökad ram inom utgiftsområde 20 bör , med anledning av motionerna Fi17 (m) yrkande 8 delvis, Fi18 (c) yrkande 3 delvis, Fi19 (fp) yrkande 4 delvis, Fi20 (v) yrkande 4 delvis, Fi21 (mp) yrkandena 42 och 43 delvis och Fi22 (kd) yrkande 4 delvis, godkänna som riktlinje för regeringens budgetarbete. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23) Utgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. Ramen för utgiftsområde 23 uppgår till totalt för (prop. 1997/98:150 s. 43). Nära två tredjedelar av beloppet finansieras från EU-budgeten. Merparten av EU-stödet avser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilka helt finansieras av EU-budgeten. Därtill kommer delfinansierade, frivilliga stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd. Regeringen har vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att anslagen för de EU-finansierade utgifterna för arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag, på grund av ett lägre utnyttjande av stöden, kan minskas med sammanlagt jämfört med de preliminära belopp som redovisades i budgetpropositionen för . Intäkterna minskar med motsvarande belopp. Regeringen har för avsikt att i budgetpropositionen föreslå att särskilda medel anvisas för kompletterande utbildning för veterinärer med utländsk utbildning. Vidare beräknas för ytterligare sammanlagt tillföras utgiftsområdet för naturvårdsavtal och biotopskydd i skog samt för rådgivning och information till skogsbrukare. I motion Fi17 (m) föreslås en i jämförelse med regeringens förslag oförändrad ram (yrkande 8 delvis). I motionen anförs att särskatterna på livsmedelssektorn bör minska samt att enklare regler bör föreslås för EU:s miljöstöd inom jordbruket. Fri handel med mjölkkvoter bör införas. föreslår i sin partimotion Fi18 en i jämförelse med regeringens förslag med utökad ram för (yrkande 3 delvis). Motionärerna anser att den föreslagna neddragningen är felaktig eftersom den begränsar näringens utvecklingsmöjligheter. I motion F19 (fp) föreslås att ramen minskas med för vartdera , 2000 och 2001 (yrkande 4 delvis). Motionärerna föreslår sålunda en besparing. Uppgifter som utförs av bör enligt motionärerna föras ut på länsstyrelserna under utgiftsområde 18 och anslaget för bör reduceras i motsvarande mån. föreslår i sin partimotion Fi20 en i jämförelse med regeringen med 250 miljoner utökad ram för och med 300 miljoner . Motionärerna anser att nedskärningarna inom jordbruksforskningen har fått allvarliga negativa konsekvenser. Anslaget till bör därför räknas upp med och med 150 miljoner för vartdera och 2001. Ytterligare 100 miljoner bör anslås för skogsvårdsåtgärder samt för vetenskapliga utredningar som hänger samman med sektorsansvaret. I motion Fi21 (mp) föreslås att ramen utökas med 5 miljoner för (yrkande 42 delvis). Det konventionella lantbruket är enligt motionärerna inte ekologiskt långsiktigt hållbart. I budgetramen finns utrymme för hela miljöstödet på . Dessa medel bör dock fördelas annorlunda. Det är framför allt de små och medelstora gårdarna i skogs- och mellanbygderna som är i behov av ytterligare stöd. Motionärerna vill vidare satsa på marknadsföring av ekologiska produkter, liksom på forskning och rådgivning för att utveckla näringen. Ersättning för viltskador bör förstärkas. Vidare anförs att avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör höjas för att stimulera utvecklingen mot en ekologisk anpassning (yrkande 26). I motion Fi22 (kd) föreslås att ramen utökas med 700 miljoner för , vilket innebär att ramen hålls kvar på tidigare nivå. Avgifter för kartverksamhet och djurdatabas bör inte belasta en enskild lantbrukare. Vidare bör staten bidra till avbytarverksamheten. Dessa förslag finansieras i första hand genom minskad byråkrati inom . Utfallet för för utgiftsområde 23 redovisas i vårbudgeten till , dvs. nästan 2,5 miljarder lägre än den fastställda ramen på (1996/97:JoU1 s. 1). Utskottet har inhämtat att underskridandet till stor del förklaras av att utgifterna för intervention, arealersättning och djurbidrag blev lägre än beräknat. Anslagen för dessa ändamål finansieras från EG-budgeten, vilket innebär att minskade utgifter helt motsvaras av minskade inkomster på statsbudgeten. Utfallet av anslaget B 15 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter är också beroende av flera svårkontrollerbara och oförutsägbara faktorer. Ett exempel är överskottssituationer som uppkommer inom gemenskapen, en annan faktor är differensen mellan hemmamarknads- och världsmarknadspris (jämför prop. 1997/98:1, volym 11, utgiftsområde 23 s. 31). På grund av ett lägre utnyttjande av stöden har regeringen sålunda vid beräkningen av utgiftsområdesramen utgått från att anslagen för de EU-finansierade utgifterna för arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag kan minskas med sammanlagt jämfört med tidigare angivna preliminära belopp. Utskottet har ingen invändning mot regeringens beräkningar i denna del. Det bör i sammanhanget framhållas att de anslag som regeringen hänvisar till utgår enligt med utgångspunkt i vissa bestämmelser om basareal, antalet bidragsrätter m.m. Den beräkning som görs i propositionen innebär givetvis inte någon begränsning i detta avseende och inte heller i fråga om de ersättningsbelopp som kan utgå till berörda jordbrukare. Utskottet delar således inte de farhågor som framförs i motion Fi18 (c) att den gjorda beräkningen skulle kunna inverka på t.ex. produktionsvolymen. Om regeringens beräkningar rörande minskad anslagsbelastning skulle visa sig felaktiga kommer detta att korrigeras i budgetarbetet för . Regeringen föreslog i budgetpropositionen 1997/98:1 att anslaget (G 1) minskas med . beslutade i enlighet med förslaget (1997/98:JoU1 s. 39). Utskottet anser i likhet med regeringen att denna engångsvisa besparing bör återföras nästa budgetår. Utskottet tillstyrker regeringens förslag inom utgiftsområdet. I likhet med regeringen anser utskottet att utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd sannolikt kommer att påverkas av de pågående diskussionerna om att förändra den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet har därför ingen invändning mot regeringens avsikt att återkomma till med eventuella förslag till anpassning av utgiftsramen för och när beslut väl fattats i frågan. Motionerna Fi17 (m) yrkande 8 delvis, Fi18 (c) yrkande 3 delvis, Fi19 (fp) yrkande 4 delvis, Fi20 (v) yrkande 4 delvis, Fi21 (mp) yrkandena 42 och 43 delvis och Fi22 (kd) yrkande 4 delvis avstyrks. När det gäller motion Fi21 (mp) yrkande 26, med förslag till höjda avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel för att stimulera utvecklingen mot en ekologisk anpassning, hänvisar utskottet till att lagt fram förslag till en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen har i proposition 1997/98:142 redovisat riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen. har behandlat regeringens förslag och uttalat att en gemensam politik med likartade konkurrensvillkor är en förutsättning för att den inre marknaden skall fungera när det gäller jordbruks- och livsmedelsproduktion (1997/98:JoU23 s. 9). I denna fråga kan vidare konstateras att i betänkandet (SOU 1997:167) En livsmedelsstrategi för anförs att om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sina produktionsskatter eller avgifter, såsom beskattningen på dieselolja och handelsgödsel, bör de svenska totala produktionsskatterna för jordbruket anpassas till de beskattningsnivåer som gäller i konkurrentländer. Utskottet har inhämtat att betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning inom . Utskottet föreslår att motion Fi21 (mp) yrkande 26 i avvaktan på fortsatta överväganden i dessa frågor lämnas utan vidare åtgärd. Kompletterande regler till EG:s förordningar om strukturstöd Genomförande i av EG:s regional- och strukturpolitik förutsätter att EG:s förordningar om stöd från strukturfonderna till viss del kompletteras med nationell lagstiftning avseende framför allt tillsyn och kontroll. Såvitt avser strukturstöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken finns sådana bestämmelser i lagen (1994:1708) om EG:s förordning om miljö- och strukturstöd. Motsvarande bestämmelser saknas beträffande övrigt strukturstöd. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag att lagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd utvidgas till att omfatta även de strukturstöd som inte innefattas i den gemensamma jordbrukspolitiken. Revision och kontroll av EU-medel Regeringen anför att de allvarligaste bristerna konstateras på strukturfondsområdet. På jordbruksområdet redovisas förbättringar vad gäller kontroll och finansiell styrning, men noterar revisionsrätten att stödnivåerna lett till onödiga utgifter och överkompensation. Revisionsrätten gör tre iakttagelser avseende , bl.a. att felaktig behandling vid under- och överskott vid lagring av socker lett till att ett tillräckligt underlag om användningen av gemenskapsmedel inte kunnat tillhandahållas. Regeringen anför att det numera ingår i berörda myndigheters rutiner att bevaka att information erhålls från företaget om eventuella differenser. Beträffande kontroll har en riskindelning upprättats för samtliga lagerplatser. I motion Fi20 (v) anförs att regeringen bör verka för att ansvarsfrihet inte beviljas tills kommissionen har redovisat vilka åtgärder som den vill vidta (yrkande 29). I likhet med regeringen anser utskottet att även om Revisionsrätten visat på allvarliga brister inom många områden är de inte av en sådan art att kommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet. Såsom regeringen anfört visar kommissionen en konstruktiv attityd i hanteringen av de brister som konstaterats. Motion Fi20 (v) yrkande 29 delvis avstyrks. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anför: Vi föreslår i vår motion Fi17 att ramen för utgiftsområde 23 bör omfatta 13 083, 13 165 respektive 13 190 miljoner, dvs. samma belopp som regeringen föreslår. Det svenska jordbruket är en viktig framtidsnäring. För att uppnå förutsättningar motsvarande dem som finns i och bör särskatterna på livsmedelssektorn minska med i enlighet med förslagen i utredningen (SOU 1997:167) En livsmedelsstrategi för . En sänkning av dieselskatten och elskatten bör prioriteras. För att möjliggöra administrativa besparingar anser vi att enklare regler bör införas för EU:s miljöstöd inom jordbruket. Vidare bör fri handel med mjölkkvoter införas. () anför: Vi föreslår i vår motion Fi19 en besparing på utgiftsområde 23 med för . Uppgifter som utförs av bör föras ut på länsstyrelserna och anslaget för reduceras i motsvarande mån. I motionen anförs att länsstyrelserna under utgiftsområde 18 bör tillföras för att ta över uppgifter som ligger på . Vi föreslår sålunda att med anledning av motion Fi19 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 minskas med för vart och ett av de tre åren. () anför: Vi föreslår i vår motion Fi20 att den preliminära ramen för utgiftsområde 23 utökas med 250 miljoner för och med . Anslagen till bör räknas upp med och med 150 miljoner för vartdera och 2001. I budgetpropositionen bör en långsiktig finansiering av norrländsk lantbruksforskning redovisas. När det gäller skogsvårdsåtgärder föreslår vi att ytterligare 100 miljoner anslås för vartdera , 2000 och 2001 för tillämpad forskning och sådana vetenskapliga utredningar som hänger samman med sektors-ansvaret, åtgärder mot markförsurning och samordning av skogsvägsbyggande. Vi är kritiska till att partipolitik tagit över vid fördelningen av medel till olika kommunala miljöprojekt i stället för behoven av miljöomställning. En genomgripande utvärdering av miljöfonderna är nödvändig innan ytterligare satsningar görs. Det är tveksamt om kretsloppsanpassningen skall ske i projektform. Det är omöjligt att bedöma behovet av medel när information och utvärdering saknas. Vi anser att det är av intresse att utvärdera till hur stor del projekt som tilldelats medel har bidragit till en verklig kretsloppsanpassning. har när det gäller revision och kontroll av EU-medel valt att skjuta på beslutet om ansvarsfrihet för när det gäller kontroll av hur pengarna används. Vi anser att regeringen skall verka för att ansvarsfrihet inte beviljas tills kommissionen redovisat vilka åtgärder som den vill vidta. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning av motion Fi20 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 utökas med 250 miljoner för och med . () anför: Vi föreslår att avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket höjs för att stimulera utvecklingen mot en ekologisk anpassning. Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 23 utökas med . Det konventionella lantbruket är inte ekologiskt långsiktigt hållbart. Endast ett jordbruk som inte nyttjar gifter och konstgödsel kan kallas ekologiskt långsiktigt hållbart. Det är hög tid att fasa ut gifter och skapa ett jordbruk för framtidens barn. I budgetramen finns utrymme för hela miljöstödet på . Vi vill dock fördela medlen annorlunda än regeringen. Framför allt de små och medelstora gårdarna i skogs- och mellanbygderna är i behov av ytterligare stöd för att inte försvinna och med dem ett betat ängs- och hagmarkslandskap. Vi anför i vår motion Fi21 att vi vill satsa på marknadsföring av ekologiska produkter, liksom på forskning och rådgivning för att utveckla näringen. Vi anser att ersättning för viltskador bör förstärkas till att även avse skador som orsakas av gäss, sälar m.m. För att få acceptans för de fyra stora rovdjuren är det nödvändigt att öka insatserna för andra tamdjur och på det förebyggande arbetet för att förhindra skada av vilt. Vi föreslår sålunda att med anledning av motion Fi21 yrkande 42 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23 utökas med för vart och ett av de angivna åren. och (båda c) anför: