yttr · GL05SFU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — Om det skulle uppstå en signifikant avvikelse mellan intäkter och kostnader kommer regeringen att pröva om det finns skäl att åter justera hur avgiftsuttaget skall fördelas. Vidare föreslås att bestämmelserna i om att det för reglering av över- och underskott skall finnas en fond, allmänna sjukförsäkringsfonden, slopas. I propositionen föreslås också ändringar i så att det framgår att sjukförsäkringsavgiften endast skall finansiera en del av försäkringskassornas förvaltningskostnader och att avgiften även avses finansiera läkemedelssubventioner. Även i övrigt föreslås förtydliganden av vad sjukförsäkringsavgiften skall finansiera. Regeringen föreslår att folkpensionsavgiften för arbetsgivare höjs från till av avgiftsunderlaget. För den som har inkomst av annat förvärvsarbete föreslås en höjning av avgiften från till 6,. Enligt propositionen föreligger inte någon försäkringsmässig grund till en skillnad i avgiftsuttag mellan arbetsgivare och egenföretagare. Vidare föreslås en ändring i 19 kap. AFL som innebär att endast de särskilda folkpensionsförmånerna bostadstillägg och särskilt bostadstillägg till pensionärer, handikappersättning och vårdbidrag för funktionshindrade barn finansieras med statsmedel . Enligt propositionen innebär ett avgiftsuttag på att balans kan förväntas uppnås mellan avgiftsintäkter och utgifter . Socialavgifter till arbetsskadeförsäkringen tas ut för arbetsgivare och för egenföretagare. Enligt propositionen är denna skillnad i avgiftsuttag inte försäkringsmässigt motiverad. Arbetsgivaravgiften för den som har inkomst av annat förvärvsarbete föreslås därför sänkt till fr.o.m. . Regeringens förslag till struktur- och avgiftsändringar sammanfattas i nedanstående tabell. Gällande regler Regeringens förslag till nya avgifter (procent) Allmänna egenavgifter Sjukförsäkringsavgift 5,95 Pensionsavgift 1,00 6,95 Arbetsgivaravgifter Tilläggspensionsavgift 13,00 6,40 Sjukförsäkringsavgift 2,94 7,90 (7,1999) Folkpensionsavgift 5,86 6,83 Övriga oförändrade avgifter 7,42 7,42 Egenavgifter Tilläggspensionsavgift 13,00 6,40 Sjukförsäkringsavgift 3,62 8,66 Folkpensionsavgift 6,03 6,83 Arbetsskadeavgift 1,40 1,38 Övriga oförändrade avgifter 3,50 3,50 (Allmän löneavgift 3,70 4,48) Beräkning av statsbudgetens inkomster I budgetpropositionen föreslås att för godkänner dels en i särskild bilaga redovisad beräkning av statsbudgetens inkomster, dels beräkningen av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler. I nämnda bilaga med specifikation av statsbudgetens inkomster anges att inkomsten, netto, av socialavgifter och allmänna egenavgifter beräknas uppgå till . Beträffande budgeteffekter anförs i propositionen att förslagen till en förändrad struktur på socialavgifterna innebär i princip en budgetneutral omläggning av de allmänna egenavgifterna och socialavgifterna. Höjningen av arbetsgivaravgifterna med anledning av förslaget om förkortad sjuklöneperiod beräknas ge en varaktig budgetförstärkning med . I motion Fi404 begärs avslag på regeringens förslag om förändringar av de allmänna egenavgifterna, tilläggspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift. Enligt motionärerna strider regeringens förslag mot ambitionen att uppnå ett samband mellan socialavgifter och utgående förmåner. Strävan bör i stället vara att hos den enskilde redovisa socialavgifterna med motsvarande höjning av bruttolönen. I motion Fi403 yrkande 2 begärs att beslutar sänka sjukförsäkringsavgiften i lagen om allmänna egenavgifter . I yrkande 3 begärs förslag om ytterligare sänkningar för och för . Enligt motionärerna är sjukförsäkringsavgiften att betrakta som en ren inkomstskatt. Enligt motion Fi206 yrkandena 6 och 7 bör för godkänna beräkningarna dels av statsbudgetens inkomster, dels av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler i enlighet med vad som anförs i motionen. Den av föreslagna sänkningen av de allmänna eg-enavgifterna beräknas innebära en inkomstminskning med . begär i motion Sk735 yrkande 2 en sänkning av arbetsgivaravgifterna vilket innebär minskade avgifter med . Sänkningen bör riktas mot den sektor av ekonomin där de s.k. skattekilarna på arbete bedöms vara särskilt hämmande för sysselsättningen, den privata tjänstesektorn. Denna motsvarar enligt motionärerna av hela ekonomin. För egenföretagarna skall en motsvarande sänkning av egen-avgifterna ske. I motionen hänvisas till att aktuella forskningsrön bekräftar att sänkta arbetsgivaravgifter är den bästa vägen att stimulera fler arbeten. Motionärerna anser vidare att arbetsgivaravgifterna för enklare hushållstjänster helt bör slopas. Enligt motion Fi212 yrkande 5 bör godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt vad som anförs i motionen. förslag att sänka arbetsgivaravgifterna i privat tjänstesektor och egenavgifterna för småföretagare samt helt slopa arbetsgivaravgifter för vissa hushållstjänster innebär minskade inkomster som beräknas till . Enligt motionärerna kan dock sänkningen förväntas resultera i minst 70 000 nya arbeten, under förutsättning att sänkningen av avgifterna finansieras enligt förslag om sänkta offentliga utgifter. I motionen anförs också att motsätter sig regeringens förslag om en gigantisk omstuvning av egenavgifter och arbetsgivaravgifter vars enda syfte är att dölja det faktiska skattetrycket. är principiellt motståndare till att växla över från arbetsgivaravgifter till allmänna egenavgifter. Partiet anser också att av fördelningspolitiska skäl bör förekommande allmänna egenavgifter tas ut på inkomster som överstiger 7,5 basbelopp, och dessutom bör egenavgifterna inte vara avdragsgilla vid och statlig taxering. Partiet motsätter sig också den redan beslutade höjningen av de allmänna egenavgifterna fr.o.m. . I motion Sk326 yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om det anförda, och i yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting. Motionärerna menar att kommunerna måste få en större andel av den framtida tillväxten. För detta talar de växande behoven av kommunala tjänster, inte minst med beaktande av befolkningens ålderssammansättning. I motion Sf265 yrkande 5 begärs att beslutar att den allmänna pensionsavgiften fastställs till fr.o.m. . Enligt motion Fi220 yrkande 5 bör med avslag på regeringens förslag godkänna den inkomstberäkning för som anförts i motionen. Motionärerna anser att arbetsgivaravgifterna skall sänkas för kommunerna, vilket innebär minskade inkomster med , att nedsättningen av socialavgifter skall begränsas till företag med högst tio anställda, vilket innebär en inkomstökning med , att egenavgifterna för egenföretagare skall sänkas, innebärande en inkomstminskning med samt att arbetsgivaravgifterna skall reduceras , innebärande en inkomstminskning med , samt att företag med högst tio anställda skall undantas från kravet på att betala sjuklön, vilket innebär en inkomstminskning med . Vidare föreslås att allmänna egenavgifter skall tas ut på inkomster överstigande 7,5 basbelopp. Motionärerna anser vidare att den tidigare beslutade höjningen av de allmänna egenavgifterna för skall återtas. begär i motion Sk325 yrkande 9 avslag på regeringens förslag till förändrad avgiftsstruktur för allmänna egenavgifter och arbetsgivar- och egenavgifter. anser att förslaget är en halvmesyr som inte tar hänsyn till att kopplingarna till de speciella arbetsgivaravgifterna för olika ändamål försvunnit i det nya budgetsystemet. anser att ett nästa logiskt steg bör vara att slå ihop alla de nuvarande arbetsgivaravgifterna till en inkomstpost. Detta skulle betyda en inte oansenlig administrativ förenkling, som säkerligen skulle spara en del pengar. Undantag skulle möjligen kunna göras för de utgifter som ligger utanför statsbudgeten. I yrkande 15 begärs förslag om sammanslagning av arbetsgivaravgifter till en post. I yrkande 10 begärs att upphäver tidigare beslut och därmed fastställer att den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift för skall vara . menar att de allmänna egenavgifterna på grund av avdragsrätten har en dålig fördelningspolitisk profil och att den beslutade höjningen förstärker denna profil och dessutom ytterligare belastar kommunsektorns redan dåliga ekonomi. I yrkande 16 begärs avslag på förslaget att höja det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för som en delfinansiering av förslaget om en återgång till 14 dagars sjuklöneperiod. Höjningen kan i stället ersättas av höjda energiskatter inom ramen för skatteväxling. Enligt motion Fi219 yrkandena 21 och 22 bör för godkänna dels den i motionen föreslagna beräkningen av statsbudget-ens inkomster, dels den i motionen föreslagna beräkningen av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler. Den av regeringen föreslagna höjningen av det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift bör inte genomföras, vilket innebär en inkomstminskning med . Motionärerna anser också att den beslutade höjningen av de allmänna egenavgifterna för skall upphävas, innebärande en inkomstminskning med . begär i motion Fi215 yrkande 8 (delvis) avslag på regeringens förslag om ändringar i lagarna om allmänna egenavgifter, om socialavgifter och om allmän försäkring. Yrkandet innebär att avvisar regeringens förslag till förändrad avgiftsstruktur på socialavgiftsområdet. anser inte att den förkortade sjuklöneperioden skall finansieras med höjda arbetsgivaravgifter. I Sk327 yrkande 6 begärs därför avslag på regeringens förslag att höja det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift och . Beträffande de allmänna egenavgifterna framhålls i motionen att partiet tidigare avvisade den sedermera av beslutade höjningen och att partiet nu föreslår en sänkning av avgiften . I motion Sk327 yrkande 20 begärs ett beslut härom. Enligt motion Fi215 yrkande 5 bör för godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt vad som anges i motionen. I yrkande 6 begärs att avslår regeringens förslag till beräkning av budgeteffekter. Den av föreslagna sänkningen av de allmänna egenavgifterna för innebär en inkomstminskning med . anser vidare att regeringens förslag att höja det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift skall avslås, vilket innebär en inkomstminskning med . har det gjorts stora förändringar av regelverken beträffande socialavgifter och den allmänna försäkringen. Såsom framhålls i propositionen har därvid en obalans uppstått i den meningen att intäkterna från de olika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar. Om man begränsar bedömningen av inkomsterna till exempelvis sjukförsäkringen kan man konstatera att denna är överfinansierad. Ser man socialförsäkringssystemet som en helhet är däremot så inte fallet. Visserligen är sjukförsäkringen och folkpensioneringen integrerade delar av statsbudgeten men enligt utskottets mening är det värdefullt att avgiftsnivåerna anpassas till de olika försäkringsutgifternas storlek. Avgifternas ändamål regleras dessutom i . Utskottet har inga erinringar mot att sjukförsäkringsavgiften i form av en allmän egenavgift omvandlas till en allmän pensionsavgift. Genom denna ändring kommer de allmänna egenavgifterna uteslutande att finansiera pensioner. De av regeringen i övrigt föreslagna strukturförändringarna innebär enligt utskottets uppfattning ett tydliggörande av vad de olika socialavgifterna är avsedda att användas till och att förtroendet för socialförsäkringssystemet därmed också kan stärkas. Arbetsgivaravgifterna bör således inte slås ihop till en post. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändrad avgiftsstruktur och avstyrker bifall till motionerna Fi404, Sk325 yrkandena 9 och 15 samt Fi215 yrkande 8 i motsvarande del. I några motioner begärs en sänkning av sjukförsäkringsavgiften i form av allmän egenavgift. Beträffande den allmänna egenavgiften har utskottet tillstyrkt att denna omvandlas till en allmän pensionsavgift. Avgiftsuttaget är dock oförändrat och har tidigare fastställts av . Utskottet finner inte skäl att frångå denna bedömning och avstyrker bifall till motionerna Fi403 yrkandena 2 och 3, Sk325 yrkande 10, Sk327 yrkande 20 och Sf265 yrkande 5. Frågan om att ta ut allmän egenavgift på inkomster över 7,5 basbelopp behandlades i utskottets yttrande 1996/97:SfU6y till finansutskottet, och frågan bereds inom . Vad gäller avdragsrätten för allmänna egenavgifter har denna fråga behandlats av utskottet i betänkande 1996/97:SfU13. Utskottet anförde bl.a. att för inkomster under brytpunkten innebär avdragsrätten för allmänna egenavgifter att avgifterna (vid kommunalskatt) reduceras . För inkomster mellan brytpunkten och 7,5 basbelopp utgör reduceringen . För inkomster över 7,5 basbelopp tas inga avgifter ut, varför marginaleffekten förblir oförändrad. Eftersom låginkomsttagares marginalskatt är lägre än höginkomsttagares blir enligt utskottet skattelättnaden för dem följaktligen mindre än för höginkomsttagaren med en marginalskatt på . Utskottet ansåg, oaktat dessa ofördelaktiga effekter, att den prövning av det samlade uttaget av allmänna egenavgifter som enligt regeringen skall ske när resultatet av Genomförandegruppens arbete föreligger borde avvaktas. Utskottet anförde också att frågan var föremål för beredning inom med anledning av Sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag och att resultatet av detta arbete borde avvaktas. Vad gäller frågan om reducerade arbetsgivaravgifter i syfte att stimulera en arbetstidsförkortning avstyrkte utskottet i nämnda yttrande 1996/97:SfU6y ett liknande motionsyrkande med hänvisning till att beredningen av slutbetänkande Arbetstid - längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) borde avvaktas. I samma yttrande anförde utskottet beträffande den nedsättning av socialavgifter som genomfördes att denna inte borde begränsas till företag med högst tio anställda. Enligt utskottets uppfattning borde uttaget av socialavgifter främst av administrativa skäl vara lika för alla arbetsgivare. Utskottet tillade vidare att en begränsning till enbart företag av viss storlek skulle kunna innebära en kraftig marginaleffekt för ett företag som utökar sin arbetsstyrka. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Reducerade arbetsgivaravgifter bör inte heller införas för kommuner och landsting. I betänkandet Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) föreslås bl.a. att arbetsgivaravgifter och egenföretagarnas socialavgifter slopas i produktionen av tjänster som kan antas vara nära alternativ till hemarbete och svart arbete. I propositionen uppges att särbehandling av vissa branscher ger upphov till gränsdragningsproblem. Avgränsningen måste vara utformad så att snedvridning av konkurrensförhållandena till den övriga ekonomin minimeras. Ett annat problem gäller nedsättningen av socialavgifter för näringsidkare som bedriver blandad verksamhet, dvs. såväl sådan verksamhet som skall ges en förmånlig skattebehandling som annan verksamhet. Vad utredningens förslag betyder för det totala avgiftssystemet är enligt propositionen otillräckligt belyst och får beaktas vid en fortsatt beredning. Utskottet anser att denna beredning bör avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk326 yrkandena 8 och 9 och Sk735 yrkande 2. I budgetpropositionen föreslås också att det sammantagna uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift höjs till följd av den föreslagna kortare sjuklöneperioden. När sjuklöneperioden förlängdes från 14 fr.o.m. kompenserades arbetsgivarkollektivet för detta genom en sänkning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen . Förslaget nu innebär att kompensationen återtas. Förslaget att sjuklöneperioden skall förkortas fr.o.m. kommer att behandlas av utskottet i betänkande SfU1. Utskottet tillstyrker att sjukförsäkringsavgiften höjs och avstyrker bifall till motionerna Sk325 yrkande 16 och Sk327 yrkande 6. Vad gäller motionsförslag om att företag med högst tio anställda skall undantas från kravet på att betala sjuklön vill utskottet hänvisa till att i delbetänkande av mot sjuklönekostnader (SOU 1997:142) föreslås en reformering av sjuklönelagen fr.o.m. som innebär att de små företagen kan få kompensation för viss del av sjuklönekostnaden. Utskottet anser att beredningen av detta förslag bör avvaktas. Utskottet godtar, såvitt avser socialavgifter och allmänna egenavgifter, regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster liksom beräkningen av budgeteffekter av förändrade skatte- och avgiftsregler för . Utskottet avstyrker i motsvarande delar motionerna Fi206 yrkandena 6 och 7, Fi212 yrkande 5, Fi220 yrkande 5, Fi219 yrkandena 21 och 22 och Fi215 yrkandena 5 och 6. Vad gäller regeringens förslag till ändringar i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, lagen (1981:691) om socialavgifter, lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1996:1336) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringen tillstyrker utskottet dessa. Utskottet vill också hänvisa till att inom ramen för utredningen om socialförsäkringens personkrets pågår en lagteknisk översyn av hela lagstiftningen om socialavgifter. Omvandlingen av de allmänna egenavgifterna till en allmän pensionsavgift föranleder följdändringar i åtskilliga andra lagar enligt förslag i propositionen. Reducering av det särskilda grundavdraget Den som under ett beskattningsår uppburit folkpension med kan vid taxeringen ha rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer (). Maximalt SGA-belopp motsvarar summan av folkpension och ett pensionstillskott för ålderspensionär. Pensionsinkomster över detta belopp reducerar det särskilda grundavdraget. SGA reduceras emellertid inte av t.ex. arbetsinkomster, pensionsförsäkring eller livränta. I propositionen anförs att då en person uppbär både arbetsskadelivränta och förtidspension så täcker livräntan hela inkomstbortfallet som personen med anledning av förtidspensionen kan ha rätt till SGA. Detta leder till en överkompensation där nettoinkomsten kan bli högre än vid förvärvsarbete. Enligt regeringens mening är ett sådant system orimligt. Det skapar felaktiga incitament och motverkar arbetslinjen. Regeringen föreslår därför ändring i kommunalskattelagen på så sätt att egen arbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget för pensionärer. I propositionen anges att förslaget beräknas ge ökade skatteintäkter med . Inga motioner har väckts med anledning av förslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet föreslår dock att i fjärde stycket punkt 1 av anvisningarna till 48 § kommunalskattelagen (1928:370) skall orden "erhållen livränta" ersättas med orden "erhållen sådan livränta". I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), de (), () och (). , , och de (alla m) anser att utskottets yttrande i nedan angivna avseenden bort ha följande lydelse: Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utskottet anser att en besparing inom utgiftsområdet är möjlig till följd av att allt färre personer invandrar till . Handläggningen av ärendena kan effektiviseras, vilket leder till att vistelsetiden på flyktingförläggning minskar kraftigt. Det förhållandet att lagstiftningen fr.o.m. blivit tydligare underlättar prövning av asylärenden. Det minskade antalet flyktingar motiverar också besparingar för och rättshjälpen. Vidare kan utgifterna för utresor minskas om man använder busstransporter i stället för flyg och har ett mindre antal medföljande. Utskottet avvisar slutligen förslaget om medel för särskilda insatser i utsatta bostadsområden och föreslår i stället en utredning av möjligheterna att inrätta frizoner i t.ex. i syfte att åstadkomma mer avreglerade ekonomiska aktiviteter. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi206 yrkandena 4 och 5 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med vartdera året. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Enligt utskottet bör kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringen vara och ytterligare en karensdag införas i sjukförsäkringen fr.o.m. . En förkortning av sjuklöneperioden bör göras fr.o.m. samma tidpunkt. Sjukpenninggrundande inkomst bör beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst och räknas upp med basbeloppet. Finansiell samverkan av FINSAM-modell bör vidare vara huvudregel vid rehabilitering och införas i hela landet. För ökade insatser för rehabilitering och samordning och med hänsyn till försäkringskassornas arbetsbörda bör erhålla ytterligare resurser. Kontrollen av sjukpenning och förtidspension bör enligt utskottet intensifieras för att ytterligare minska kostnaderna och öka legitimiteten för socialförsäkringssystemen. Sjukskrivningar orsakade av trafikolyckor bör vidare bekostas av trafikskadeförsäkringen samt havandeskapspenningen samordnas med sjukpenningförsäkringen. Utskottet föreslår i enlighet med motion Fi206 yrkandena 4 och 5 en, i förhållande till regeringens förslag, minskning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med 11 720 respektive . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet anser att inkomstprövningen av änkepensionerna bör slopas och nivån återställas till vad som gällde före . Dessutom bör tiden för omställningspensionen förlängas . Enligt utskottets mening bör pensionerna värdesäkras. Detta kan ske genom att basbeloppet räknas upp av konsumentprisindex (KPI) . Vad gäller BTP anser utskottet att fritidsfastighet och privat pensionssparande inte bör ingå vid beräkningen av årsinkomsten. Utskottet anser att utgifterna för bör fördelas så att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom bestäms till ett belopp som överstiger det regeringen föreslagit med . För budgetåren 1999 och 2000 anser utskottet att ramen för utgiftsområdet bör ökas med vartdera året. Utskottet tillstyrker i denna del bifall till motion Fi206 yrkandena 4 och 5. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet anser att i stället för den av regeringen föreslagna barnbidragshöjningen bör det införas ett beskattat bidrag på per barn och år. Ett sådant avdrag ger barnfamiljerna i förbättrat stöd i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anser dock att regeringens förslag vad avser flerbarnstilläggen bör genomföras. Utskottet anser vidare att vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader bör återinföras. Däremot bör beslutet om höjning av ersättningsnivån i föräldraförsäkringen rivas upp så att nivån även fortsättningsvis kommer att vara . Den av utskottet ovan under utgiftsområde 10 förordade beräkningen av SGI bör också tillämpas inom föräldraförsäkringen. Om kvinnor utför arbetsuppgifter som enligt Arbetarskyddsstyrelsens förordningar är förbjudna vid graviditet eller om graviditeten av andra orsaker är komplicerad bör enligt utskottets mening sedvanlig sjukskrivning användas. Havandeskaps-penningen bör således samordnas med sjukpenningförsäkringen. Vidare bör underhållsstödet utformas så att ansvaret för underhåll till de egna barnen slås fast. Om den underhållsskyldige inte har tillräckliga resurser att klara detta bör hans eller hennes fall prövas av de sociala myndigheterna som vid andra tillfällen när resurser saknas för att täcka nödvändiga utgifter. Med det anförda tillstyrker utskottet i enlighet med motion Fi206 yrkandena 4 och 5 i dessa delar att till utgiftsområdet för fördela mindre än vad regeringen föreslagit och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner en preliminär beräkning som i förhållande till regeringens beräkning innebär minskade utgifter med för vartdera året. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Som en konsekvens av utskottets förslag rörande rehabilitering och finansiell samverkan inom utgiftsområde 10 påverkas utgifterna på detta område. Framför allt är det kostnaderna för förtidspensioner som minskar då den faktiska pensionsåldern höjs. Utskottet föreslår att delpensionen avvecklas. Inga nya ansökningar om delpension bör godtas från .