yttr · GL05AU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — efterlyser i motion Fi20 yrkandena 3 och 4 (delvis) en kraftsamling för att bryta de ökande regionala klyftorna. Ett helhetsgrepp behövs med förbättring av den kommunala välfärden, stimulans av småföretagsutvecklingen och ökning av riskkapitalmarknaden. Statens bolag och verk skall ha större ansvar, landsbygds- och glesbygdsprogrammen bör utvecklas. Distansutbildningen skall utvidgas, ROT-bidrag bör ges för utbyggnad av fibernätet och mer stöd skall ges till resurscentrum för kvinnor. Studielånen bör reduceras vid flyttning till inlandet. Vattenkraftsvinsterna bör återföras till de producerande länen. Arbetsmarknadspolitiken bör demokratiseras i hela landet. Regionalpolitiken bör demokratiseras bl.a. genom direktvalda länsparlament, och mer makt bör ges åt byautvecklingsgrupper. Partiet föreslår utökade ramar enligt vad som framgår av tabellen ovan. Även föreslår utökade ramar i sin motion Fi21 yrkandena 41-43 (delvis), detta för att möjliggöra ytterligare regionalpolitiska insatser inom bl.a. byautvecklingsgrupper och i fråga om s.k. mikrostöd samt för att underlätta för kommuner att ta del av sådant EU-stöd som förutsätter kompletterande finansiering. Partiet motsätter sig inskränkningar av stödformen nedsatta socialavgifter vad gäller jordbruk, viss service m.m. Detta finansieras genom att partiet avvisar regeringens förslag om utökning av transportbidraget (jämför bet. 1997/98:AU11, rskr. anser enligt sin motion Fi22 yrkandena 3 och 4 (delvis) att regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området trots flyttvågen från landsbygden. Partiet föreslår en ramhöjning för enligt vad som framgår av tabellen ovan, främst för att kunna ändra stödområdesindelningen så att justeringar kan göras av förhållanden som innebär missgynnande av områden som ligger vid stödområdesgränser. 3.5 Utskottets ställningstagande i fråga om preliminära ramar för utgiftsområdena 13, 14 och 19 Utskottet har i avsnitt 1 ovan ställt sig bakom regeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken såvitt den har beröring med arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken. Utskottet har föreslagit att finansutskottet skall avstyrka oppositionspartiernas förslag om riktlinjer. Utgifterna på utgiftsområdena 13 och 14 är starkt beroende av arbetslöshetsnivån och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. De antaganden som regeringen gör i dessa hänseenden och som redovisats ovan bör kunna godtas som grund för beräkningen av utgifterna på dessa områden. Oppositionens förslag till preliminära utgiftsramar bygger till stor del på en politik som utskottet inte ställer sig bakom. Följaktligen kan utskottet inte heller ansluta sig till oppositionspartiernas förslag om utgiftsramar till den del de avviker från propositionen. Den i propositionen föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområdena bör därmed godtas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Även i fråga om utgiftsområde 19 ansluter sig utskottet till regeringens förslag om preliminär fördelning av utgifterna. Även förslaget i denna del kan godtas som riktlinje för regeringens budgetarbete. Sammanfattningsvis anser utskottet därmed att propositionen bör tillstyrkas i motsvarande delar. Motionerna Fi17 (m) yrkandena 7 och 8, Fi18 (c) yrkandena 2 och 3, Fi19 (fp) yrkandena 3 och 4, Fi20 (v) yrkandena 3 och 4, Fi21 (mp) yrkandena 41-43 och Fi22 (kd) yrkandena 3 och 4 bör avstyrkas, samtliga i motsvarande delar . Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. Av den kan också utläsas differensen i förhållande till oppositionens förslag. 1999 2000 2001 UO13 (kd) 31 149 - 13 418 24 531 - 10 081 21 696 - 8 188 UO14 (kd) 48 524 - 2 840 48 919 - 4 755 47 308 - 5 840 UO19 (kd) 3 501 + 100 3 154 + 100 3 351 + 100 4 EU-medel 4.1 Europeiska revisionsrättens rapporter avseende Revisionsrätten svarar för den externa revisionen inom EU och avger en årsrapport i vilken rätten redovisar sina iakttagelser från sin granskning av hur EU-budgeten genomförts. Som en del av rapporten ingår en revisionsförklaring i vilken det ges ett utlåtande över om redovisningen varit rättvisande och om de underliggande transaktionerna varit lagliga och korrekta. Rätten kan också när som helst avge särskilda rapporter. Revisionsrättens årliga rapport, revisionsförklaringen och relevanta särskilda rapporter är de viktigaste underlagen för rådets rekommendation till parlamentet om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsrapporten för behandlades på ministerrådets möte med ekonomi- och finansministrarna () . I rapporten konstateras sådana brister i förvaltning och kontroll som tyder på att utvecklingen av redovisnings- och kontrollsystem släpar efter. Rätten konstaterar att kommissionen har svårigheter att inom bidragssystemet kontrollera unionens finanser avseende laglighet, korrekthet och sund ekonomisk förvaltning. Problemen är särskilt påtagliga när det gäller strukturfonderna. Bland annat uppmärksammas den bristfälliga definitionen av programmens mål och innehåll samt bristen på information om hur åtgärderna fortskrider. Enligt vad som sägs i propositionen omnämns ganska sparsamt i rapporten. Bland annat följande anmärkningar görs dock. Revisionsrätten konstaterade en fördröjning i genomförandet av mål 6 i . Man noterar att endast en förskottsbetalning gjorts och att inga medel därefter rekvirerats per . Enligt regeringen har Revisionsrättens iakttagelser sin grund i att programmen startade sent och allmänt sett behövde en igångkörningsperiod för att kunna fungera enligt planerna. Vidare har Revisionsrätten uppmärksammat att personal inom den offentliga sektorn (sjukhus) erhållit utbildning inom ramen för mål 4, vilket normalt inte är stödberättigade kostnader. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang av rätten att klarlägga om sådana utgifter berättigar till stöd. Enligt regeringen har av kommissionen medgivits undantag för den offentliga sektorn (vård och omsorg). I samlade programplaneringsdokument för mål 4 fastställs att av medlen kan avsättas till utbildning av arbetstagare i små och medelstora företag inom den allmänna hälso- och sjukvården på regional och lokal nivå. Regeringen poängterade i förhandlingarna med kommissionen om mål 4 jämställdhetsaspekten och det faktum att den offentliga vården är konkurrensutsatt. Även det faktum att offentliganställda i kan sägas upp betonades. beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet, men tillfogade en rad kommentarer om vilka åtgärder som måste vidtas inom varje sektor. Parlamentet har inte följt ministerrådets rekommendation avseende beviljande av ansvarsfrihet för genomförande av budgeten för . Parlamentet har dock inte avslagit begäran om ansvarsfrihet. I stället har man beslutat att skjuta upp ställningstagandet i avvaktan på att kommissionen vidtar vissa åtgärder som parlamentet har begärt. Även om Revisionsrätten visat på allvarliga brister inom många områden är de enligt regeringens uppfattning inte av sådan art att kommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet. Enligt regeringen har kommissionen visat en konstruktiv attityd i hanteringen av de brister som konstateras. Regeringen är av den uppfattningen att den rekommendation rådet avgav till parlamentet väl avspeglar de svenska ståndpunkterna i frågan. Enligt utskottet bör stor vikt läggas vid de rapporter som avgivits av Revisionsrätten. Det är angeläget för att gemenskapsmedel används på ett korrekt sätt. Liksom regeringen anser utskottet att strävandena inom EU för ökad effektivitet, säker medelshantering och stärkt kontroll bör stödjas. Vad beträffar den kritik som Revisionsrätten framfört beträffande på strukturfondsområdet ansluter sig utskottet till de bedömningar som regeringen gjort. Utskottet vill dock tillägga att frågan om Revisionsrättens kritik också har kommenterats i regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd. Enligt vad som sägs där godkändes det svenska mål 6-programmet av kommissionen . Genomförandet av programmet kunde därför starta först . Det framhålls också i den regionalpolitiska propositionen att de begränsade utbetalningar som konstaterats för del också förklaras av att ett nytt administrativt system för de myndigheter som ansvarar för att ta emot och fördela gemenskapsmedel införts. Utbetalningarna görs dessutom på grundval av styrkta utgifter och inte i form av förskott. Enligt vad som vidare sägs i propositionen har i sitt yttrande över Revisionsrättens årsrapport anfört att tillämpningen av i de nya medlemsländerna oundvikligen krävde att nya administrativa system installerades och de nationella systemen anpassades för att betala ut gemenskapsmedel och redovisa dessa utgifter. I yttrandet anförde kommissionen också att fördröjningen i bl.a. kunde förklaras med att det i införts ett mycket decentraliserat system i syfte att få med regionala och lokala myndigheter i ett partnerskap och utveckla ett arbetssätt där initiativet kommer nedifrån. 4.2 Kompletterande regler till EG:s förordningar om strukturstöd För att skydda EG:s finansiella intressen har rådet antagit bl.a. förordning (EG; EURATOM) nr 2988/95 av om skydd av Europeiska gemenskapens finansiella intressen och förordning (EG, EURATOM) nr 2185/1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapens finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter. Båda dessa förordningar är tillämpliga på . Medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tillsyn och kontroll av medel från följer bl.a. av förordning (EEG) nr 4253/88. I förordning (EG, EURATOM) nr 2988/95 fastslås att bestämmelser om kontroller, administrativa åtgärder och sanktioner skall införas av medlemsstaterna i den mån det är nödvändigt för att säkerställa en riktig tillämpning av gemenskapsrätten. Det åligger medlemsländerna att i enlighet med nationella bestämmelser vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att sådana transaktioner som berör gemenskapens finansiella intressen följer reglerna och att de verkligen äger rum. Genomförandet i av EG:s regional- och strukturpolitik förutsätter att EG:s förordningar om stöd från strukturfonderna till viss del kompletteras med nationell lagstiftning avseende framför allt tillsyn och kontroll. Såvitt avser strukturstöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken finns sådana bestämmelser i lagen (1994:1708) om EG:s förordning om miljö- och strukturstöd. Regeringen föreslår nu att motsvarande bestämmelser införs för allt strukturstöd. Lagändringarna skall träda i kraft . Utskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag om införandet av ändringarna i lagen om EG:s förordningar om miljö- och strukturstöd. 5 Nationell handlingsplan för sysselsättning I propositionen anges bl.a. följande. Vid Europeiska rådets möte i lades grunden för ett intensifierat samarbete för ökad sysselsättning. I fastställdes ett antal sysselsättningsriktlinjer som ligger till grund för det fortsatta arbetet. Dessa riktlinjer - totalt 19 stycken - skall infogas i nationella handlingsplaner som utarbetas av medlemsländerna i ett flerårigt perspektiv. Varje medlemsland skall ta ställning till samtliga riktlinjer, men det ankommer på varje enskilt land att själv utforma åtgärder på de områden som tas upp i riktlinjerna. Liksom tidigare ligger huvudansvaret för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken på de enskilda medlemsländerna. Handlingsplanerna blir därmed ett slags "årsrapporter" som redovisar på vilket sätt riktlinjerna omsätts i nationella åtgärder. handlingsplan (bilaga 4 till propositionen) lämnades till i samband med att propositionen överlämnades till . Den till lämnade handlingsplanen redovisas i referat nedan i avsnitt 5.2. och (båda m) har i motion Fi24 förelagt ett alternativt förslag till handlingsplan. Förslaget redovisas i referat nedan i avsnitt 5.3. Dispositionen överensstämmer med den regeringen valt, och texten är skriven i regeringens namn. Enligt motionärerna bör regeringen återkalla den till översända handlingsplanen och ersätta den med den text som framgår av motion Fi24. 5.2 Den till överlämnade nationella handlingsplanen Regeringen anför i handlingsplanen bl.a. följande. Svensk ekonomi befinner sig i en stabil uppgångsfas. Arbetslösheten har sjunkit kontinuerligt . Med de åtgärder regeringen föreslår bedöms målet öppen arbetslöshet kunna nås . Den förda politiken har i många avseenden varit framgångsrik. Men fortfarande återstår stora utmaningar för sysselsättningspolitiken. Arbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög, särskilt för många invandrare, funktionshindrade, ungdomar och personer med låg utbildning. Regeringens sysselsättningspolitik bygger på de fem grundstenar som redovisats i den ekonomiska vårpropositionen och som återgetts ovan i avsnitt 2, delavsnittet Propositionen. I propositionen redovisas också hur sysselsättnings- och tillväxtspolitiken utvecklas genom insatser på sex områden av central betydelse för den ekonomiska och kulturella välfärden. Det handlar om utbildningsinsatser, informationsteknik, ekologisk hållbarhet, företagande, Europasamarbetet och arbete för Ett för alla. Regeringens prioriteringar anges ligga väl i linje med de riktlinjer för sysselsättningen 1998 som antogs av 1997. Dessa tar sikte på åtgärder för att förbättra anställbarheten genom aktiva åtgärder såsom utbildning och kompetensutveckling bl.a. för ungdomar, utvecklande av företagar-andan och möjligheterna att driva företag i den privata sektorn, uppmuntrande av företagens och de anställdas anpassningsförmåga genom modernisering och flexibilitet i arbetsorganisationen samt stärkande av jämställdhetspolitiken och motverkande av diskriminering mellan män och kvinnor. Regeringen delar till fullo riktlinjernas synsätt att arbetskraftens anställbarhet bäst främjas genom att aktiva åtgärder med betoning på utbildning och kompetensutveckling prioriteras framför passivt kontantstöd. Regeringen värdesätter också att riktlinjerna lyfter fram utbildning och kompetensutveckling som ett viktigt medel för att skapa en flexibel europeisk ar-betsmarknad. Riktlinjerna framhåller att detta arbete bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter, vilket passar väl in på den svenska traditionen med trepartssamarbete. När det gäller långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och andelen arbetslösa i aktiva åtgärder anger riktlinjerna dessutom kvantitativa mål. uppfyller de målen. När det gäller att bekämpa långtids- och ungdomsarbetslösheten har högre ambitioner. Aktiva åtgärder sätts vanligen in på ett tidigare stadium än vad som satts som mål i riktlinjerna. Därtill är andelen arbetslösa i aktiva åtgärder den högsta inom EU. Behovet av att stärka jämställdhetspolitiken har förts fram som ett särskilt huvudområde. Detta är ett stort framsteg, som bör följas upp av ett integrerat jämställdhetsperspektiv även inom övriga huvudområden. De aspekter som behandlas i riktlinjernas övriga huvudområden, t.ex. långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet och aktiva åtgärder, är av grundläggande betydelse för kvinnors och mäns lika villkor på arbetsmarknaden. Riktlinjerna slår fast att kvinnors ökade sysselsättning är den avgörande faktorn för jämställdhet. Synsättet överensstämmer väl med målet för den svenska jämställdhetspolitiken som är rätten till egen försörjning för alla individer, oavsett kön. Lättill-gänglig barnomsorg, betald föräldraledighet för både kvinnor och män samt det faktum att skatte- och socialförsäkringssystem har individ och inte hushåll som minsta enhet har spelat en avgörande roll i för kvinnors och mäns nästan lika höga sysselsättningsgrad. 5.3 Det alternativa förslaget till nationell handlingsplan och (båda m) anför i motion Fi24 bl.a. följande; som sagts ovan talar motionärerna i regeringens namn. ekonomiska problem är strukturella. var den öppna arbetslösheten enligt standardiserade mått . Det är den högsta uppmätta arbetslösheten i i modern tid. Sysselsättningen 1997 var den lägsta . Regeringen vill understryka att aktiva arbetsmarknadsåtgärder inte med automatik leder till fler jobb. Den svenska strategin att maximera antalet åtgärder kommer därför att läggas om till förmån för insatser av sådant slag att de tillgodoser redovisade arbetsmarknadsbehov. Regeringen kommer också att byta mål för arbetsmarknadspolitiken, från största möjliga volym åtgärder till största möjliga framgång i fråga om erbjudanden om ett riktigt jobb. Det övergripande målet för regeringens agenda för arbete och företagande är att avveckla arbetslösheten som samhällsproblem. Agendan kan sammanfattas i sju huvudrubriker: en avveckling av företagskrånglet svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet kunskap och kompetens i världsklass Regeringens politik ligger väl i linje med sysselsättningsriktlinjer som EU:s medlemsstater överenskommit om. Förbättringar av möjligheten till inträde på arbetsmarknaden (anställbarheten) skall ske genom förbättrad kvalitet på utbildningen bl.a. genom konkurrens, examina, kvalitetskontroll och lärlingsverksamhet för ungdomar. Större möjligheter till provanställningar, lägre ingångslöner för unga och en reformerad arbetslöshetsförsäkring har här också betydelse. För att utveckla företagarandan skall det totala skattetrycket och särskilt direkt och indirekt beskattning av arbete och företagande sänkas. Regeringen avser också att genomföra samtliga förslag till förenklingar av företagares administrativa bördor som lagts fram av den s.k. Småföretagardelegationen. För att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga krävs ökad flexibilitet på arbetsmarknaden med bl.a. avtal som medger individuella variationer och annan modernisering av arbetsrätten samt avregleringar som stimulerar småföretagandet och företagstillväxt. Jämställdhetspolitiken bör stärkas genom en mer varierad arbetsmarknad för kvinnor där den offentliga sektorns dominans som arbetsgivare inom den sociala sektorn minskas. Ett nytt finansieringssystem för sjukvården kommer att introduceras. Funktionshindrade bör ges möjligheter att arbeta i vanliga företag, snarare än i den särskilda koncernen . Enligt motionärerna bör regeringen återkalla den till översända handlingsplanen och ersätta den med den text som framgår av den nu refererade motion Fi24. Den av regeringen framlagda handlingsplanen och den som motionärerna föreslår skiljer sig åt på ett flertal punkter. Skillnaderna märks både i de övergripande resonemangen och i enskildheter. I grunden bestäms dessa skillnader av skilda synsätt på den ekonomiska politiken. Att utskottet delar den syn som regeringen står för framgår av utskottets ställningstagande i avsnitt 2 i betänkandet. Till detta hänvisas. Generellt vill utskottet ändå här uttala att de idéer och resonemang som anges av regeringen ligger i linje med värderingar som utskottet och i olika sammanhang ställt sig bakom. Motionärernas förslag går i annan riktning. Här märks till en början tankar på sänkt skattetryck som en avgörande metod för att nå ökad sysselsättning. Utskottet anser inte att detta bör vara ett prioriterat krav. Vidare talas om en moderniserad - eller avreglerad - arbetsrätt och arbetsmarknadspolitik. Den arbetsrätt som förespråkas skulle enligt utskottets mening leda till en försvagning och urholkning av rättigheter som kan göra den enskildes situation otrygg på ett oacceptabelt sätt och som på ett direkt olämpligt sätt förskjuter styrkepositionerna särskilt mellan löntagare och arbetsgivare. Utan att gå in på enskildheter i vidare utsträckning än de som berörts anser utskottet att det som från moderat håll anförts inte kan ligga till grund för en nationell handlingsplan för ökad sysselsättning. Det betyder att utskottet för sin del avstyrker motion Fi24 (m). Några motioner tar upp frågor som berörs i propositionen men i vilka regeringen inte lämnat förslag till lagstiftning eller andra åtgärder. beslutade om s.k. tillfällig avgångsersättning. Åtgärden innebar att äldre personer som varit arbetslösa och haft svårt att finna arbete under vissa villkor skulle ges möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning fram till pensionsåldern. Denna åtgärd var av temporär karaktär så till vida att erbjudandet gällde . () framhåller i motion Fi59 att åtgärden blivit mycket uppskattad bland äldre arbetslösa. Hon anser att försöket borde förlängas, inte minst med tanke på arbetslösheten i kontorsadministrativa yrken där många kvinnor är och har varit sysselsatta och på att arbetsmarknaden försämrats dramatiskt. I motion Fi38 (delvis) av m.fl. (s) tas jämställdheten i informationssamhället upp. Motionärerna menar att användningen av IT-hjälpmedel är snedfördelad mellan könen och att åtgärder måste vidtas för att utjämna skillnaderna mellan könen på detta område. och (båda s) pekar i motion Fi61 på att uthyrning av arbetskraft är en snabbt växande bransch med flera missförhållanden t.ex. när det gäller de anställdas trygghet. De hänvisar till utredningsförslaget Personaluthyrning (SOU 1997:58) och anser att en lag om statlig auktorisation av personaluthyrningsföretag i linje med utredningens förslag skulle minska riskerna för social dumpning. När den tillfälliga avgångsersättningen infördes uttalade utskottet - och finansutskottet instämde i detta - att det var av största vikt att en åtgärd av denna karaktär var temporär. Skälet var att arbetsmarknaden annars skulle kunna försämras för den aktuella åldersgruppen och att arbetsgivare vid personalminskningar i första hand skulle kunna välja att säga upp dem som kvalificerat sig för åtgärden. En sådan begränsning i tiden blev också beslut (bet. 1996/97:AU7y, FiU20, rskr. Försöksverksamheten har upphört i så måtto att nya ansökningar inte kan beviljas. Enligt vad utskottet inhämtat under hand finns det inom långt gångna planer på att låta utvärdera den nu avslutade försöksperioden med tillfällig avgångsersättning. Utskottet vill i avvaktan på detta arbete nu inte ställa sig bakom förslaget om att tillfällig avgångsersättning skall återinföras. Motion Fi59 (c) bör därför enligt utskottets mening avslås. Utskottet delar uppfattningen att jämställdheten är viktig även när det gäller IT och informationssamhället. Att även regeringen hyser denna uppfattning framgår av propositionen. Det anges där att ett av målen med regeringens IT-politik är att öka kvinnors användning av IT. I propositionen redovisas också ett flertal genomförda, pågående eller planerade åtgärder inom ramen för regeringens särskilda handlingsprogram för breddad och utvecklad användning av IT. Av de satsningar som räknas upp kan här särskilt nämnas en omfattande satsning på IT i skolan och en satsning på särskild kompetensutveckling och IT för anställda inom offentlig sektor. Dessa åtgärder har sådan inriktning att de till stor del kommer just kvinnor till del. Här kan också nämnas det nationella program för IT-utbildning som regeringen kommit överens om med och företrädare för IT-företagen. Inom denna satsning skall särskild hänsyn tas till kvinnor. Utskottet anser att motion Fi38 (s) är tillgodosedd med det anförda och att den bör avslås. Slutligen, i detta avsnitt, när det gäller personaluthyrning har regeringen i propositionen redovisat att frivillig auktorisation och kollektivavtalsreglering utnyttjas alltmer inom branschen. Regeringen är mot den bakgrunden inte beredd att föreslå lagstiftning men anger som sin avsikt att den noga skall följa utvecklingen och vid behov föreslå lagstiftning. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning men vill understryka vikten av att utvecklingen och det eventuella framtida behovet av lagstiftning följs med uppmärksamhet. Motion Fi61 bör därför enligt utskottets mening avstyrkas av finansutskottet. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Allmän inriktning av politiken , , och (alla m) anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken bort ha följande lydelse: