yttr · GL05UBU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — Hemspråk för vissa elever, anför motionärerna i motion 1997/98:Sf4 (m), kan vara viktigt som "inskolningsspråk" och bör därför i introduktionsskedet kunna anordnas av skolan. Motionärerna anser att hemspråksundervisning i större utsträckning bör vara de enskilda föräldrarnas ansvar och ske utanför skoltid (yrk. U t s k o t t e t vill först erinra om att regeringen, efter det att den informerat om sin avsikt, har ersatt benämningen "hemspråk" med benämningen "modersmål" (prop. 1996/97:110, bet. I propositionen beskrev regeringen utförligt läget beträffande undervisningen i hemspråk/modersmål. Det finns brister och råder förhållanden i verksamheten som gör att ifrågavarande undervisning skiljer sig från annan språkundervisning i skolan. Bland annat framgick det att det kan ligga problem i att förlägga undervisningen efter den ordinarie skoldagen och/eller till sen eftermiddagstid. Modersmålsundervisningen finns nu reglerad i 2 kap. grundskoleförordningen (SFS 1994:1194, ändr. SFS 1997:599) och i 5 kap. gymnasieförordningen (SFS 1992:394, ändr. SFS 1997: 605). behandlar i sitt slutbetänkande - som har överlämnats till regeringen - bl.a. modersmålsundervisningen (SOU 1997:121). Kommittén menar att modersmålet, för den som har ett annat modersmål än svenska, bör få en helt ny ställning och jämställas med svenska som modersmål. Undervisningen bör integreras i den vanliga undervisningen och hanteras på samma sätt som all annan undervisning (s. Utskottet anser att bör avslå yrkande 7 i motion 1997/98:Sf4 med hänvisning till den fortsatta hanteringen inom av förslag. I motion 1997/98:Sf7 (c) föreslås att skall uttala sig för en ordning med check för modersmålsundervisning. En "modersmålscheck" bör kunna lösas in hos godkänd utbildningsanordnare, t.ex. studieförbund och invandrarorganisationer. Det bör ställas krav på kvalitet och behöriga lärare. U t s k o t t e t avstyrkte ett liknande yrkande under förra med hänvisning till vad (SOU 1996:55) hade anfört om undervisning i modersmålet (hemspråk) och möjlighet att i vissa fall lösa in ett ekonomiskt bidrag hos godkänd utbildningsanordnare (bet. 1996/97:UbU6 s. 25). Regeringen har inte fört idén vidare i den nu behandlade propositionen. Utskottet, som hänvisar till vad i det föregående har sagts om förslag när det gäller modersmålsundervisningens organisation och den beredning av frågan inom som förväntas, föreslår att socialförsäkringsutskottet skall avstyrka bifall till yrkandet. begär i sin partimotion 1997/98:Sf12 att som sin mening skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsyn över att kommunerna vid fördelning av statsbidragen behandlar modersmålsundervisningen i andra språk än svenska samt svenska som andraspråk på ett med övriga ämnen likvärdigt sätt (yrk. U t s k o t t e t utgår från att motionärerna åsyftar statens allmänna bidrag till kommuner och landsting. skall enligt sin instruktion verka för att de mål och riktlinjer förverkligas som och regeringen har fastställt för verkets ansvars-område. har tillsyn över det offentliga skolväsendet. Utskottet vill inte förorda att - som utskottet har uppfattat yrkandet - det i tillsyn skall ingå att granska och bestämma hur kommunens resurser nyttjas. Yrkandet bör avslås av . I ett antal motioner yrkas om rätt till modersmålsundervisning. Enligt motion 1997/98:Sf12 (v) bör modersmålsstödet i förskolan vara "lagreglerat på samma vis som inom " (yrk. Ett likartat yrkande framförs i motion 1997/98:Sf11 (kd) yrkande 12, där motionärerna kräver att det måste klart uttryckas att det är en rättighet för barn med utländsk bakgrund och en skyldighet för kommunerna att erbjuda modersmålsundervisning. Motionärerna finner det rimligt att modersmålsstödet lagregleras även i förskoleklass. I motionerna 1997/98:Sf10 (mp) och 1997/98:Sf622 (mp) slutligen framförs kravet att hemspråk skall vara en rättighet för alla som vill lära sig föräldrarnas modersmål (yrk. 17 i båda motionerna). U t s k o t t e t, som i det föregående har haft anledning att peka på att modersmålsundervisningen är reglerad i både grundskoleförordningen och i gymnasieförordningen, vill i det här sammanhanget erinra om att det föreskrivs att elev skall få modersmålsundervisning om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven. Det förutsätts att eleven önskar få sådan undervisning och att han/hon, beträffande , har grundläggande kunskaper i språket respektive, beträffande gymnasieskolan, har goda kunskaper i modersmålet (2 kap. 9 § grundskoleförordningen respektive 5 kap. 9 § gymnasieförordningen). Ifrågavarande verksamhet är alltså reglerad i förordning. Såvitt utskottet kan se är syftet med motionärernas önskemål beträffande reglering av modersmålsundervisning i ungdomsskolan tillgodosett genom gällande bestämmelser. Som också har framgått i det föregående behandlas i förslag från regeringen att låta den nuvarande sexårsverksamheten inom förskolan bilda en egen skolform. Det skall vara obligatoriskt för kommunerna att anordna förskoleklass, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Utskottet utgår från att regeringen, vid bifall till nu aktuella förslag om förskolan, kommer att överväga huruvida föreskrifter motsvarande dem som gäller beträffande t.ex. modersmålsundervisningen skall meddelas för skolformen förskoleklass. föreslås avstyrka motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 17, 1997/98:Sf11 yrkande 12, 1997/98:Sf12 yrkande 6 och 1997/98: Sf622 yrkande 17. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd). Skånberg (kd) anför: Behovet av undervisning i svenska Jag anser att socialförsäkringsutskottet när det gäller frågan om svenskundervisning för alla skall ställa sig bakom förslaget i motion 1996/97:Sf625 yrkande 20 om ett uttalande av om insatser för att ge föräldragenerationen av invandrare goda kunskaper i svenska. Detta är nödvändigt, om det skall lyckas att integrera invandrargrupperna enligt den målsättning som gäller, nämligen jämlikhet, valfrihet och samverkan. De övriga i det här sammanhanget aktuella motionerna 1997/98:Sf10 yrkande16, 1996/97:Sf217 och 1997/98:Sf622 yrkande 16 bör avstyrkas. bör bifalla kravet från att kommunerna skall erbjuda svenskundervisning från bosättningsdatum. Efter- som tillströmningen av elever i sfi-undervisningen kan variera kraftigt över tiden, anser jag det inte nödvändigt att kommunen alltid själv skall tillhandahålla undervisningsplatserna. Undervisningen skall alltså kunna köpas in från studieförbund och andra organisationer. Med det anförda föreslår jag att socialförsäkringsutskottet skall tillstyrka motion 1997/98:Sf11 yrkande 11. Vidare vill jag förorda att som sin mening ger regeringen till känna vad i samma motion yrkande 18 anförts om godkänt betyg i sfi. Det förhåller sig utan tvekan så att det krävs en rejäl kvalitetshöjning på sfi-undervisningen, om arbetsförmedlingen skall kunna utgå från att godkänt betyg i sfi räcker för deltagande i dess insatser. Skolans betydelse för integrationen allmänt bör enligt min uppfattning tillstyrka yrkande 13 i motion 1996/97:Sf11 med förslag om ett uttalande av om en tryggare förskola. Det kan inte tolereras att elever mobbas på grund av sin etniska bakgrund, vilket är alltför vanligt. Jag instämmer i vad motionärerna anför om att undervisningen på ett tidigt stadium bör inkludera moral- och etik-aspekter. Jag anser beträffande rätt till modersmålsundervisning, i likhet med vad som föreslås i motion 1997/98:Sf11 yrkande 12, att det av centralt meddelade bestämmelser klart skall framgå att det är en rättighet för barn med utländsk bakgrund att erhålla och en skyldighet för kommunerna att erbjuda modersmålsundervisning. Denna reglering bör avse såväl som den nya skolformen förskoleklass. Vad jag här har anfört bör med bifall till nämnda yrkande och med anledning av motionerna 1997/98:Sf10 yrkande17, 1997/98:Sf12 yrkande 6 och 1997/98:Sf622 yrkande 17 som sin mening ge regeringen till känna. () anför: bör med bifall till yrkande 4 i motion 1997/98:Sf7 och med anledning av motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 19 och 1997/98:Sf622 yrkande 19 uttala sig för att det bör ställas en rad krav på sfi-undervisningens uppläggning, i enlighet med vad som förordas i den förstnämnda motionen. Undervisningen bör vara fordrande och det bör finnas tydliga tidsgränser. Eleverna bör nivågrupperas, undervisningen bör varvas med praktik och kunna pågå . Vidare bör i möjligaste mån barnomsorg och undervisning samlokaliseras. Skolans betydelse för integrationen allmänt Jag delar motionärernas uppfattning i motion 1997/98:Sf7 att det mer reguljärt borde kunna öppnas en möjlighet för invandrare med kunskaper i något annat av världsspråken än engelska att komplettera högre utbildning. bör föreslå att med bifall till yrkande 6 i motionen som sin mening ge regeringen detta till känna. Det generella kravet på kunskaper i engelska bör inte luckras upp, men det är olyckligt att invandrare med en kvalificerad utländsk utbildning på grund av rigorösa krav på engelska hindras från kompletterande högskolestudier i vissa ämnen. () anför: Beträffande uppläggningen av sfi-undervisningen anser jag att med bifall till motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 19 och 1997/98:Sf622 yrkande 19 samt med anledning av motion 1997/98:Sf7 yrkande 4 som sin mening bör ge regeringen till känna vad i de båda förstnämnda motionerna anförts om sfi-undervisningen. I ökad grad bör man anpassa undervisningen till varje individs förutsättningar. Den uppsökande verksamheten är viktig, och det är naturligt att man i den utnyttjar invandrarorganisationerna. Det föreslagna uttalandet av bör även innefatta en begäran att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra kvaliteten i hemspråkslärarnas utbildning. Skolans betydelse för integrationen allmänt bör, anser jag, tillstyrka motionerna 1997/98:Sf10 yrkande 6 och 1997/98:Sf622 yrkande 6 beträffande åtgärder i skolan för att förebygga rasism och främlingsfientlighet. Det är inte bara läroplansarbetet som bör genomsyras av ett interkulturellt synsätt, det gäller lika mycket läromedlen. Jag vill även peka på andra åtgärder som föreslås i motionerna, t.ex. temadagar och besök utifrån i skolan. Vidare bör hemspråkslärarnas anställning vara densamma som för andra språklärare. , , och (alla m) anför: Skolans betydelse för integrationen allmänt bör föreslå att med bifall till motion 1997/98:Sf4 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad i den förstnämnda motionen anförts om betydelsen av fristående skolor. Vi anser att skolan bättre än måste ge utrymme för individers olika förutsättningar, behov och önskemål, och vi anser att elevers och föräldrars rätt att välja skola har pedagogisk betydelse. Skolväsendet mår väl av att det finns olika skolor med varierande pedagogik. Vi föreslår att socialförsäkringsutskottet skall tillstyrka även yrkande 9 i motion 1997/98:Sf4 med förslag om ett uttalande av om betydelsen av att invandrarföräldrarna medverkar i skolans arbete. De bör ges bättre information om den svenska skolans arbetssätt och om de värderingar som präglar skolans verksamhet. Vi ansluter oss till uppfattningen i motion 1997/98:Sf4 yrkande 7 att modersmålsundervisningen i större utsträckning bör vara de enskilda föräldrarnas ansvar och att den bör ske utanför skoltid. bör med hänvisning härtill tillstyrka yrkandet. (), (), (), (), (), () och Skånberg (kd) anför: Skolans betydelse för integrationen allmänt bör föreslå att med bifall till motion 1997/98:Sf8 yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna vad i den förstnämnda motionen anförts om skolans roll för integrationen. Det är särskilt viktigt att minoritetsgrupper ges möjligheter att tillsammans verka för att den egna kulturen och det egna språket lever vidare och blomstrar. Det kan ske genom att man bygger upp egna institutioner, t.ex. skolor. Vi vill liksom motionärerna peka på vad de estniska skolorna betytt för sverigeesterna. Vi föreslår att skall uttala sig för en ordning med check för modersmålsundervisning såsom den skisseras i motion 1997/98:Sf7 yrkande 5. Det är självklart att kommunen vid anlitandet av t.ex. studieförbund eller annan organisation som utbildningsanordnare skall ha högt ställda krav på den undervisning som ges. Med hänvisning till vad vi anfört bör socialförsäkringsutskottet tillstyrka motionsyrkandet.