yttr · GL05JUU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett samtliga utskott tillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:1 Budgetpropositionen för jämte motioner i vad avser den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden och beräkningen av statsinkomsterna, låneramar m.m. i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Det sagda innebär sammanfattningsvis att utskottet såvitt avser statsbudgetens utgiftssida beretts tillfälle att yttra sig över yrkandena 4 och 5 i volym 1 om Finansplan m.m. I yrkande 4 föreslår regeringen att beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen anfört (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10 i propositionen). I yrkande 5 föreslår regeringen att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 1999 och 2000 som riktlinjer för regeringens budgetarbete (avsnitt 4.5.3, tabell 4.10 i propositionen). Med anledning av propositionen har väckts bl.a. motionerna 1997/98:Fi206, Fi212, Fi215, Fi218, Fi219 och Fi220. I motion Fi206 yrkandena 4 och 5 (m.fl. m) föreslås för en utvidgning av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med jämfört med regeringens förslag. föreslås att en ökning med 596 respektive i förhållande till regeringens förslag skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. I motion Fi212 yrkandena 3 och 4 (m.fl. fp) föreslås för en utvidgning av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med jämfört med regeringens förslag. föreslås att en ökning med 257 respektive jämfört med regeringens förslag skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. I motion Fi215 yrkandena 2 och 3 (m.fl. kd) föreslås för en utvidgning av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med jämfört med regeringens förslag. föreslås att en motsvarande ökning skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. I motion Fi218 yrkande 2 (m.fl. c) tillstyrks regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet för . I motion Fi219 yrkandena 19 och 20 (m.fl. mp) föreslås för en utvidgning av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med jämfört med regeringens förslag. föreslås att en ökning med skall utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. I motion Fi220 yrkande 4 (m.fl. v) föreslås för en utvidgning av ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet med jämfört med regeringens förslag. Utskottet avgränsar sitt yttrande till att avse ramen för utgiftsområde 4 och därmed sammanhängande frågor. Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet. tillämpas för den behandlingsordning som kallas för rambeslutsmodellen när det gäller fastställande av statsbudgeten. Denna ordning innebär att beslut om statsbudgeten fattas i två steg. I det första steget beslutar om det samlade budgetutrymmet med en fördelning på de 27 utgiftsområdena. fastställer alltså en utgiftsram för varje utgiftsområde. I det andra steget fördelas utgiftsramen på de olika anslagen inom respektive utgiftsområde. Beredningen av budgetpropositionen sker i det första steget i finansutskottet och i det andra steget i respektive fackutskott. Detta yttrande är alltså ett led i beredningen av det första steget i budgetbehandlingen. Rambeslutsmodellen har kombinerats med ett utgiftstak för de statliga utgifterna. Ett principbeslut i den delen fattades (prop. 1995/96:150, FiU10, rskr. fattade således ett beslut om ett treårigt utgiftstak för staten som omfattade . fattades beslut om en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden som skulle tjäna som riktlinjer för regeringens kommande budgetarbete. Inom utskottets beredningsområde faller utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utgiftsområdet omfattar anslag till bl.a. polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheterna, , , , och rättshjälpskostnader. För anslogs för utgiftsområdet. De tyngsta anslagen är polisväsendet med , kriminalvården med och domstolsväsendet med . Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas två huvudsakliga områden. Det ena rör kriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor som rör brott och straff och, inte minst, frågor som rör brottsoffer och brottsförebyggande verksamhet. Inom detta område har utskottet beredningsansvaret såväl för den materiella lagstiftningen, t.ex. , som för budget- och organisationsfrågor. Det andra området rör rättskipningen och organisationen av rättsväsendet; frågor som i sin tur påverkar den enskildes möjlighet att komma till sin rätt t.ex. i tvister mot andra enskilda eller mot staten. Inom detta område bereder utskottet frågor om den processrättsliga lagstiftningen samt budget- och organisationsfrågor medan de materiella regler som tillämpas, t.ex. beträffande köp och avtal, byggnadslagstiftning och skatter, ligger utanför utskottets beredningsområde. Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheten inom rättsväsendet en särställning i den statliga verksamheten, och den är en förutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. Uppgiften fullgörs bl.a. genom att myndigheterna inom rättsväsendet förebygger och beivrar brott och sörjer för verkställighet av utdömda straff. Inom rättsväsendet löses också tvister såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Vidare verkställs rättsanspråk som inte kan regleras på frivillig väg. Verksamheten inom rättsväsendet är i princip av den karaktären att den är och också fortsättningsvis bör vara en angelägenhet för det allmänna. Detta ställer särskilda krav på verksamheten. Sådana krav är t.ex. att polisen har resurser att förebygga och bekämpa brott, att enskilda som vänder sig till domstolarna kan få sin sak prövad på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid och att verkställigheten av straff präglas av rättssäkerhet och humanitet. har rättsväsendet i likhet med all annan statlig verksamhet varit föremål för ett omfattande besparingsarbete som har grundats på beslut i , och en rad åtgärder har vidtagits för att effektivisera och rationalisera rättsväsendet. Bl.a. har närpolisverksamheten byggts ut och åklagarväsendet fått en ny organisation, och nya arbetsmetoder håller på att utvecklas både inom polisen och åklagarväsendet. Samarbetet mellan dessa båda myndigheter kommer att stärkas genom bl.a. den nya som tidigare fattat beslut om och som föreslås inrättad från . Vidare pågår en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet och inom kriminalvården genomförs nu en ny myndighetsstruktur. pågår också en reformering av de processuella regler myndigheterna har att tillämpa. Sammanfattningsvis kan sägas att reformarbetet syftar bl.a. till att skapa effektivare organisationer och förbättrade arbetsmetoder, öka användningen av tekniska hjälpmedel och höja kompetensen. Det långsiktiga målet är naturligtvis att på ett effektivare sätt bekämpa brottsligheten och att tillförsäkra den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet. Utskottet vill i detta sammanhang också uppmärksamma att regeringen redovisat såväl ett statistiskt underlag för bedömningar av verksamheten inom de olika verksamhetsområdena som också sådana bedömningar där såväl framgångar som motgångar kommenterats. Detta är ett resultat av den dialog som förts mellan och regeringen i frågor om måluppfyllelse och resultatredovisning, och utskottet noterar att utskottets beslutsunderlag förbättrats på väsentliga punkter genom tillgång till detta material. Utskottet avser att återkomma till denna fråga i sitt budgetbetänkande 1997/98:JuU1. fattade alltså beslut om preliminära ramar för utgiftsområdena . I budgetpropositionen lägger regeringen nu fram ett justerat förslag till beslut om ramar för utgiftsområdena som regeringen beträffande också föreslår en fördelning på anslag. Till den senare frågan återkommer utskottet i sitt kommande budgetbetänkande. I partimotioner har också väckts ett antal yrkanden om utgiftsramarna som redovisats ovan. Utgiftstaket för staten för fastställdes till . gjordes en preliminär fördelning av de statliga utgifterna på utgiftsområden . Beslutet om utgiftstaket bekräftades medan en mindre justering gjordes i den preliminära utgiftsram för rättsväsendet (prop. 1996/97:150, FiU20, JuU3y m.fl. yttranden). Det bör också nämnas att principen är att utgiftstaket inte skall omprövas om inte särskilda omständigheter föranleder det. Det sagda leder utskottet till att konstatera att en ökning av en utgiftsram normalt måste finansieras genom en minskning av en annan utgiftsram om det inte finns särskild anledning att ompröva utgiftstaket. De i motionerna (utom i motion Fi218) framförda yrkandena bygger antingen på att ändrar utgiftstaket för staten eller på att företar omdisponeringar inom det fastlagda utgiftstaket. Detta utskott har emellertid endast att yttra sig över frågor som rör utgiftsområde 4. De övergripande frågorna och frågor om prioriteringar mellan utgiftsområdena ankommer det inte på utskottet att ta ställning till. Utskottet vill dock här erinra om vad utskottet anfört ovan om att verksamheten inom rättsväsendet har en särställning i förhållande till övrig statlig verksamhet. Denna särställning utgör också en självklar grund för prioritering av behoven inom utgiftsområde 4 framför behoven inom många andra utgiftsområden. Med dessa ord övergår utskottet till att behandla de i ärendet aktuella yrkandena. Regeringens förslag och motionsförslagen framgår av följande tabell. Utgiftsområde 4 (miljoner kr) 1998 1999 2000 Preliminärt rambeslut (1996/97:FiU20) 21 099 21 721 22 324 Förslag i budgetpropositionen (prop.1997/98:1) 21 Ändringsförslag: Fi206 yrkandena 4 och 5 (m) 604,2 596 606 Fi212 yrkandena 3 och 4 (fp) 72,0 257 207 Fi215 yrkandena 2 och 3 (kd) 430,0 430 430 Fi218 yrkande 2 (c) 0 0 0 Fi219 yrkandena 19 och 20 (mp) 17,0 10 10 Fi220 yrkande 4 (v) 140,0 - - Utgiftsramen för Regeringens förslag bygger på att kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skall prioriteras. Särskild uppmärksamhet skall ägnas den grova och gränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten samt brott med rasistiska inslag och våld mot kvinnor. Förslaget innebär i enlighet med vad som beslutades att rättsväsendet tillförs de kommande tre åren. fullföljs den besparing om för som redan tidigare fattat beslut om. Vidare har från anslaget förts bort avseende uteblivna hyreskostnader inom kriminalvården (se 1996/97:JuU3y s. 6). Engångsvis har utgiftsområdet också tillförts . Härutöver har en del tekniska justeringar gjorts. föreslås endast justeringar som har sin grund i förslaget avseende . Av den redovisning som lämnas i budgetpropositionen framgår, som utskottet kunde konstatera, att flera myndigheter inom rättsväsendet, framför allt polisen, har stora svårigheter att klara sina utgifter på det anslag som beslutat medan andra har betydande överskott. Sammanlagt räknar regeringen med att mer kommer att förbrukas än vad som anslagits för . Härtill kommer att det finns ett betydande anslagssparande , främst inom kriminalvården. Regeringens budgetförslag bygger nu på att en stor del av det samlade anslagssparandet tas i anspråk inom rättsväsendet . Dessutom tillförs utgiftsområdet som nämnts en förstärkning på som tidigare fattade beslut om besparingar skall genomföras (se 1996/97:JuU3y). Sammantaget innebär detta att anslagssparandet i stort förbrukas som det blir möjligt med en kraftfull satsning - sammanlagt - på polisorganisationen, medan mindre tillskott föreslås komma åklagarväsendet och det brottsförebyggande arbetet samt till del. Tillskottet är i första hand avsett att stärka kampen mot vardagsbrottsligheten samt kampen mot den grova och gränsöverskridande kriminaliteten. Utskottet kan redan här, i linje med vad som anförs i motion Fi218 (c), konstatera att utskottet i stort delar regeringens bedömningar beträffande medelsbehovet och i fråga om prioriteringar av verksamheten. Utskottet vill dock, som utskottet anförde , anmärka att en indragning av anslagssparandet i den omfattning som föreslås kan få negativa konse-kvenser . Om myndigheterna nämligen inte kan räkna med att senare få tillgodogöra sig ett anslagssparande, t.ex. för investeringar, utan finner att detta i stället måste användas för verksamheten eller att det dras in till staten för att tillgodose behoven på andra håll, försvinner incitamentet till en långsiktig och god hushållning inom myndigheterna; det nu sagda gör sig dock knappast gällande med någon större styrka när ett kraftigt anslagssparande uppstått på grund av ändrade förhållanden vilket är fallet med kriminalvårdens anslagssparande. Detta beror ju bl.a. på lägre beläggning än beräknat på häkten och anstalter. I motion Fi206 (m) föreslås en ytterligare satsning för på varav till polisen. skulle enligt vad som anförs i motionen sammanlagt satsas på polisen. Detta kommer i sin tur att aktualisera ett ökat medelsbehov också inom andra av rättsväsendets myndigheter, främst åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården, i takt med att brottsbekämpningen effektiviseras. Utskottet måste för sin del konstatera att regeringen redan i sin prioritering föreslagit en kraftig ökning av polisens resurser och utskottet utgår från att regeringen också tagit hänsyn till följdeffekterna inom andra områden. Enligt utskottets uppfattning har regeringen alltså gjort en god avvägning mellan alla de olika behov som gör sig gällande, och det saknas anledning att tillstyrka motionen i här behandlade delar. I motion Fi212 (fp) föreslås en ökning för på . Av motion Ju931 som kommer att behandlas i utskottets budgetbetänkande framgår att de ökade medlen i första hand skall tillföras dels polisen för bekämpning av mc-brottsligheten, dels rättshjälpsanslaget så att det skulle finnas ekonomiska förutsättningar att riva upp rättshjälpsreformen som är avsedd att träda i kraft (se prop. 1996/97:9, JuU3). Utskottet konstaterar här att regeringen redan i sitt budgetförslag tagit hänsyn till den nödvändiga prioriteringen av den grova organiserade brottsligheten dit enligt utskottets mening också mc-brottsligheten hör. Det handlar ju här om en grundläggande polisiär uppgift som självklart måste prioriteras vid fördelningen av medel. Regeringen anmäler också att den avser att av anslaget till polisen fördela till åtgärder mot mc-brottsligheten (se prop. s. 23). Utskottet är inte heller berett attt ta initiativ till att riva upp rättshjälpsreformen. Utskottet anser således att finansutskottet bör avstyrka bifall till motion Fi212 i denna del. I motion Fi215 (kd) yrkas en förstärkning av utgiftsområdet med för . De extra medlen skall bl.a. satsas på polisen för insatser mot vardagsbrottsligheten och i det brottsförebyggande arbetet. Även åklagarmyndigheterna och domstolsväsendet behöver en förstärkning, och när det gäller kriminalvården måste de framtida resurserna ta hänsyn till en förbättrad brottsbekämpning. Även här måste utskottet konstatera att regeringen också i sitt förslag tagit hänsyn till nämnda faktorer. Även denna motion bör alltså avstyrkas i här behandlade delar. I motion Fi220 (v) föreslås en förstärkning av utgiftsområdet med som en kraftig omdisponering förordas. Det handlar här om en betydande minskning av anslaget till Säkerhetspolisen till förmån för den öppna polisen. Vidare förs fram förslag om finansiering för att kunna riva upp rättshjälpsreformen, om inrättande av ett informtionscentrum under och om större resurser till kronofogdemyndigheterna. Ett bifall till motion Fi220 skulle alltså innebära en betydande neddragning av Säkerhetspolisens verksamhet. Detta är utskottet inte berett att tillstyrka. Inte heller vill utskottet, vilket redan framgått, riva upp rättshjälpsreformen. Enligt utskottets mening bör inte heller något annat förslag i motionen lyftas fram. Även denna motion bör avstyrkas i här behandlade delar. Även i motion Fi219 (mp) där önskemål förs fram om en ökning av rättsväsendets ram på , i första hand till åklagarorganisationen, förs fram krav på en omfördelning mellan polisen och säkerhetspolisen. Som redan framgått är utskottet inte berett att tillstyrka detta och inte heller i övrigt finner utskottet skäl att tillstyrka motionen. Motionen bör avstyrkas i dessa delar. Sammanfattningsvis anser utskottet alltså att regeringens förslag till ram för utgiftsområde 4 bör tillstyrkas och här behandlade motioner i motsvarande delar avstyrkas. När det så gäller handlar det i ovan nämnda motioner i första hand om att följa upp de förslag som läggs . Undantaget är motion Fi212 där man förutser en i förhållande till vad som föreslagits beträffande betydande förstärkning av rättsväsendet. Här hänvisas till tabellen ovan. Det bör vidare anmärkas att över huvud taget inte lagt fram något förslag beträffande . Utskottet vill för sin del understryka att det i fråga om handlar om preliminära utgiftsramar som skall tjäna som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Det är för tidigt att redan nu mer konkret ta ställning till behoven inom utgiftsområdet; dock anser utskottet att utgångspunkten för kommande bedömningar, i enlighet med vad utskottet anfört, bör vara de av regeringen föreslagna beloppen. Utskottet vill dock här peka på att en betydande osäkerhet vidhäftar också denna bedömning. Detta sammanhänger främst med det utredningsarbete m.m. som pågår inom utgiftsområdet. Utskottet tänker här bl.a. på arbete, och inte minst på de förändringar inom kriminalvården som pågår och som syftar till en effektivare användning av frivårdspåföljderna. Dessutom väntas flera propositioner , bl.a. om villkorlig frigivning, unga lagöverträdare och anslutning till , där utskottet inte har underlag för en bedömning av kostnadskonsekvenserna. Utskottet vill också erinra om att avslog ett regeringsförslag om en minskning av antalet nämndemän (prop. 1996/97:133, JuU17) och att regeringen inför ett hotande nederlag i valde att återkalla en proposition om prövningstillstånd i hovrätten (prop. 1996/97:131). Om dessa förslag hade genomförts skulle resurser ha frigjorts i storleksordningen . Regeringen anmäler nu att den i sin vårproposition 1998 kommer att föreslå åtgärder med anledning härav. Det återstår dessutom att se om den kraftfulla insats inom polisen som regeringen föreslår är tillräcklig för att komma till rätta med de betydande problem som finns där; polisen tar när allt kommer omkring i anspråk hälften av utgiftsområdets medel och är dessutom motorn i det brottsbekämpande arbetet - en effektivare polis får, som anmärkts i några av de ovan behandlade motionerna, effekter också för åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården om än inte nödvändigtvis på det sättet att utgifterna stiger. Ett högre mått av effektivitet kan ju innebära att fler brott förhindras lika väl som att fler brott beivras. Avslutningvis konstaterar utskottet att regeringen i sitt förslag tagit hänsyn såväl till den vikt och betydelse som verksamheten inom rättsväsendet har för samhällsordningen som till de svårigheter vissa av rättsväsendets myndigheter har att få verksamheten att rymmas inom de givna ramarna. Den satsning som regeringen nu föreslår på rättsväsendet är alltså synnerligen välkommen. bör alltså enligt justitieutskottets mening tillstyrka regeringens förslag 4 och 5 i budgetpropositionen samt aktuella delar av motion Fi218 och avstyrka här behandlade delar av motionerna Fi206, Fi212, Fi215, Fi219 och Fi220, allt såvitt avser utgiftsområde 4. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). , , och (alla m) anför: Enligt vår mening är rättsväsendet i stort behov av både personalförstärkning och kvalitetshöjande åtgärder inom de olika rättsvårdande myndigheternas verksamhetsområden. För att kunna göra mer än att tillse att myndigheterna förblir intakta efter tidigare års nedskärningar krävs betydligt högre anslag än dem som regeringen föreslår. Regeringens förslag är otillräckligt om vi förutom en allmän myndighetsupprustning även påtagligt skall kunna öka människors vardagstrygghet och ligga i frontlinjen i kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Vårt förslag innebär därför en ekonomisk ram som med drygt 1,8 miljarder (fördelat ) överstiger regeringens förslag till ram för rättsväsendet. En dryg miljard härav bör satsas på polisen. Till skillnad från regeringens förslag innebär vårt förslag inte en så omfattande omfördelning av resurser från kriminalvården. Vår utgångspunkt har i stället varit att så snart den nuvarande underbudgeteringen beträffande polisen upphör och polisen återfår de resurser som krävs för en effektiv brottsbekämpning kommer det verkliga resursbehovet för åklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvården att aktualiseras. Sammanfattningsvis anser vi att finansutskottet bör tillstyrka motion Fi206 yrkandena 4 och 5 såvitt avser utgiftsområde 4 medan propositionen och övriga motioner i denna del bör avstyrkas. Detta innebär att vi föreslår att utgiftsramen för rättsväsendet för bör bestämmas till ett 604,2 miljoner högre belopp än regeringen föreslår och att för riktlinjerna för budgetarbetet bör bygga på ett 596 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. () anför: Enligt min mening befinner sig rättsstaten av socialdemokratiskt regeringsinnehav i ett tillstånd som närmast måste betraktas som krisartat. En väl fungerande demokrati förutsätter både ett väl fungerande rättssy-stem och att medborgarna hyser förtroende för rättsstaten men detta uppnås inte . Till exempel ligger tusentals ärenden på hög hos polisen, i många fall trots att gärningsmannen är känd. Omedelbara åtgärder krävs. måste utgångspunkten för organisatoriska förändringar vara en grundlig analys och en helhetssyn. Enligt min uppfattning kan rättsväsendets problem inte lösas i separata steg utan att riktlinjerna för det framtida rättsväsendet slagits fast av . Detta kräver ett grundläggande arbete. I avvaktan härpå måste vissa åtgärder genast vidtas, framför allt när det gäller polis- och åklagarverksamheten där kampen mot mc-brottsligheten är särskilt angelägen. Jag anser vidare att den s.k. rättshjälpsreformen inte bör träda i kraft som planerat. Med hänsyn till att reformen beräknats medföra stora besparingar krävs här en annan finansiering. Sammantaget innebär det anförda att jag anser att rättsväsendet för nästa budgetår bör tillföras mer än regeringen föreslagit. För bör riktlinjerna för budgetarbetet bygga på ett 257 respektive högre belopp än regeringen föreslagit. Härigenom skapas utrymme för nödvändiga reformer så snart beslutsunderlaget finns. Jag anser alltså att finansutskottet bör tillstyrka motion Fi212 yrkandena 3 och 4 såvitt avser utgiftsområde 4 samt avstyrka propositionen och övriga motioner i denna del. () anför: Jag har tidigare motsatt mig de nedskärningar som gjorts inom rättsväsendet och som lett så långt att stora svårigheter finns att upprätthålla verksamheten på en tillräckligt hög nivå. Vår demokrati är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Det är därför hög tid att ta behoven inom rättsväsendet på allvar. Särskilt inom polis- och åklagarverksamheten har nedskärningarna varit förödande. Också domstolsväsendet är hårt drabbat. De nu nämnda myndigheterna har alla behov av resursförstärkningar. En effektivisering av polisverksamheten kommer att leda till ett större behov av kriminalvård, varför en anslagshöjning är nödvändig även här trots att fängelser kan läggas ned om den satsning på frivård som vi förespråkar genomförs. Sammantaget anser jag att utgiftsramen för rättsväsendet för bör bestämmas till ett högre belopp än regeringen föreslagit och att riktlinjerna för budgetarbetet för de kommande två åren bör bygga på samma belopp.