yttr · GL05KU9Y · 1998-01-01 00:00:00 — De borde också ha utsträckts till de hundratals kommittéer som verkar inom kommissionen, till Coreper samt till förlikningsförfarandet mellan parlamentet och rådet. En annan svaghet är att öppenheten kan komma att skilja sig åt mellan olika organ eftersom respektive institution skall utarbeta sina egna regler. Vidare finns det enligt utskottets mening ingen garanti för att handlingar som kommer in till institutionerna och har ursprung i medlemsstaterna kommer att omfattas av någon handlingsoffentlighet. Det är också tveksamt om artikel 191a kommer att innebära att sekretess bara kommer att gälla i undantagsfall. Utskottet anser också att det är beklagligt att införandet av diarier inte fördragsfästs, eftersom det är själva förutsättningen för att handlingsoffentlighet skall kunna tillämpas. Vidare borde frågan om meddelarfrihet ha fördragsfästs. De svenska förhandlarna verkar också ha ignorerat frågan om offentlighet då lagarna antogs i rådet. Vad utskottet här uttalat om öppenhet bör med bifall till motion U17 (v) yrkande 6 och med anledning av motionerna K505 (fp) yrkande 5 och K253 (mp) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. Öppenhet och insyn i EU:s institutioner () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken och insyn i EU:s institutioner som börjar med "delar" och slutar med "vidare uttalande" bort ha följande lydelse: delar uppfattningen i motion K253 (mp) att EU:s kommittéväsende måste genomlysas i betydligt större utsträckning. De åsikter och hållningar som genom olika representanter driver i kommittéerna måste spridas och utvecklas i en offentlig diskussion. Det är inte rimligt att den och därmed hållning hålls hemlig för det stora flertalet. bör därför uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om hur det svenska arbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnas och demokratiseras. bör alltså hemställa att med bifall till motion K253 (mp) yrkande 4 och med anledning av motionerna U17 (v) yrkande 6 och K505 (fp) yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts. Institutionerna i ett utvidgningsperspektiv () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken i ett utvidgningsperspektiv som börjar med "delar" och slutar med "avstyrka motionen" bort ha följande lydelse: De mindre ländernas ställning i rådet och förmåga att utöva ett betydelsefullt inflytande måste värnas. Ett välfungerande EU förutsätter att även de mindre länderna finner det värt att bidra med kreativa lösningar på gemensamma problem och att dessa länders medborgare upplever delaktighet i europeisk politik. Det är därför en angelägen uppgift för att vid nästa regeringsförhandling föra fram krav på att nuvarande proportioner när det gäller viktningen av röster i rådet bevaras. bör hemställa att med bifall till motion K715 (kd) yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts om röstviktningen i rådet. Gemenskapslagstiftningens kvalitet, m.m. () anser att den del av utskottets yttrande under , subsidiaritetsprincipen, m.m. som börjar med "utgår" och slutar med "av utrikesutskottet" bort ha följande lydelse: delar uppfattningen i motion K703 (m) att svenska företrädare i EU måste driva frågan om att onödig byråkrati skall bekämpas. måste också eftersträva ett så okomplicerat regelsystem som möjligt inom EU samt att unionens beslut och agerande i högre grad förankras och erhåller tilltro bland medlemsländernas medborgare. bör hemställa att med bifall till motion K703 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts om motarbetande av onödig byråkrati, m.m. (), () och () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken ur unionen som börjar med "vidhåller" och slutar med "av utrikesutskottet" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det av avgörande betydelse att möjligheterna till utträde ur unionen regleras i fördraget. Härigenom betonas att unionen är en sammanslutning av självständiga stater och att kommande generationer har möjlighet att fatta egna beslut om sin unionstillhörighet. Frågan om utträdesrätt rör inte bara utträdet som sådant, utan framför allt villkoren. Om inte de ekonomiska och organisatoriska relationerna är reglerade finns det stora risker för konflikter. Regeringen bör således inför rådet presentera ett förslag till utträdesparagraf. Det anförda bör med anledning av motionerna U503 (mp) och U504 (c) yrkande 2 ges regeringen till känna. Utredning om alternativa samarbetsformer () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken ur unionen som börjar med "Eftersom det" och slutar med "av utrikesutskottet" bort ha följande lydelse: Följderna av att ett medlemsland utträder ur EU är inte belysta i svenskt perspektiv. Därför bör i en särskild utredning beskrivas konsekvenserna av att lämnar Europeiska unionen och vilka alternativ som står eller bör kunna stå till buds för ett land som lämnar EU, främst i form av , omförhandlat eller frihandelsavtal. Det anförda bör med bifall till motion U504 (c) yrkande 3 ges regeringen till känna. () anser att den del av utskottets yttrande under rubriken parlamentens roll som börjar med "När det gäller" och slutar med "U17 yrkande 5" hade bort ha följande lydelse: Utvecklingen sedan inrättades har visat att regeringen frångått det handlingsupplägg som förankrats i nämnden. Det bör därför, som föreslås i motion U17 (v), införas en möjlighet för att binda regeringen vid en viss handlingslinje, på liknande sätt som sker i en del andra länder. Det anförda bör med bifall till motion U17 (v) yrkande 5 ges regeringen till känna. och (båda fp) anför: Enligt uppfattning skall beslut fattas så nära den enskilde som möjligt och allra helst av den enskilde själv och hans familj. Där det inte är möjligt med individuella beslut bör besluten tas på den lägsta praktiska politiska nivån. Vi anser att borde ha varit mer pådrivande för att stärka subsidiaritetsprincipen i . Regeringen borde ha agerat för att införa en kompetenskatalog i fördraget, av vilken det bort framgå vilka frågor EU skall syssla med. Unionsnivån bör bara användas i de fall då nationella nivåer eller nivåer inom medlemsländerna inte är tillfyllest för att lösa problemen. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet , regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss har -beslu-tat in-hämta Lagrådets yttrande över regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättschefen , hovrättsassessorn och kammarrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Det kan inte sägas att Amsterdamfördraget medför några i sak om-välvande nyheter i förhållande till den mycket omfattande rättsliga reglering som accepterat genom sin anslutning till den Europe-iska unionen. Fördraget innehåller dock en hel del formella nyheter. har sett som sin främsta uppgift att granska hur dessa för-håller sig till bes-tämmelsen i 10 kap. 5 § första stycket första meningen regeringsformen om att riks-dagen kan över-låta beslutanderätt till Eu-ropeiska ge-menskaperna så länge som dessa har ett fri- och rät-tighetsskydd motsvarande det som ges i re-geringsformen och i den europeiska konventionen an-gående skydd för de mänskliga rättig-heterna och de grundläggande friheterna (Eu-ropakonventionen). Eftersom 10 kap. 5 § första stycket regeringsformen uttryckligen - och med avsikt - inte medger möjlighet att överlåta beslutanderätt till annan än Europeiska gemenskaperna blir den inledande frågan, om fördraget innebär att beslutanderätt överlåts till Europeiska unionen. De nya beslutsformerna inom de andra och tredje pelarna, alltså inom Europeiska unionen, har blivit komplicerade och är svåra att genom-skåda. Lagrådet delar den uppfattning som kommit till uttryck i remiss-yttrande från vid , nämligen att utvecklingen går mot en minskad upp-delning mellan en gemenskapsdel och övriga delar av unionssam-arbetet. Det står dock vid ett studium av fördraget klart att de fördrags-slutande parternas avsikt varit att bevara den mellanstatliga karaktären av andra och tredje pelarna; bl.a. har vissa ämnes-områden förts över till första pelaren, främst sådana som är av omedelbar betydelse för den fria rörligheten för personer, där en reglering som ger möjlighet att meddela EG-rättslig lagstiftning ansetts behövlig. I frågan om det kan anses att beslutanderätt överlåts till den Europeiska unionen knyter sig det största intresset till de s.k. rambe-sluten inom den tredje pelaren, om tillnärmning av medlems-staternas lagar och andra författningar (artikel K 6.2 b). Dessa ram-beslut skall vara bindande för medlemsstaterna när det gäller de resultat som skall uppnås men skall överlåta åt de nationella myndig-heterna att bestämma form och tillvägagångssätt; de skall inte ha direkt effekt. De kommer med andra ord att medföra folkrätts-lig förpliktelse för att bl.a. vid behov genomföra lagstiftning som krävs för att införliva beslutens innehåll med svensk rätt. De får däremot inte direkt effekt, dvs. de kan inte åberopas inför svenska domstolar och andra myndig-heter. Härutinnan medför de inte annan verkan än andra folkrättsliga förpliktelser, så länge vi i vidhåller den dualistiska uppfatt-ningen om folkrättens förhållande till den natio-nella rätten, dvs. att internationella överenskommelser skall trans-formeras till svensk rätt för att tillämpas av domstolar och andra myndigheter. Ett särskilt problem med rambesluten är emellertid att de till skillnad från exempelvis en konvention inte kräver någon efterföljande ratifice-ring - detta torde närmare bestämt vara orsaken till deras införande eftersom man därigenom slipper en utdragen ratifikations-process. De skall emellertid antas genom enhälligt beslut. Detta innebär att rege-ringen inte kan delta i ett sådant rambeslut om det behandlar riksdags-bundna frågor annat än om det redan finns en svensk lag som täcker beslutet. På så sätt kan inte genom före-skrifterna om rambeslut någon beslutanderätt anses vara överlåten åt Europeiska unionen; de beslut om genomförandeåtgärder som kan fattas med kvalificerad majoritet måste antas avse endast praktiska frågor som i allt fall inte ankommer på svenska myndig-heter. Vad angår den möjlighet till förhandsavgöranden som artikel K 7 ger åt Europeiska gemenskapernas domstol kan denna inte anses utgöra någon principiell nyhet. Här är det visserligen fråga om ett utpräglat överlåtande av beslutsfunktioner, men detta sker till en institution inom Europeiska gemenskaperna och innebär inte någon nämnvärd utvidg-ning av den omfattande kompetens som genom anslutningen till EG-fördraget redan gett åt domstolen. ----har inte något att erinra mot förslaget att skall avge förklaring enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b. Inte heller i övrigt kan Lagrådet finna att genom Amsterdamfördraget beslutanderätt överlåts till Europeiska unionen. Utöver begränsningen att överlåtande av beslutanderätt endast får ske till Europeiska gemenskaperna innehåller 10 kap. 5 § första stycket första meningen inte några andra förutsättningar än att gemenskaperna skall ha ett fri- och rättighetsskydd motsvarande det som ges i regerings-formen och . Även om Europeiska gemenskaperna inte som sådana är anslutna till Europakonventio-nen tillämpas dess principer av gemenskapernas domstol och de enskilda medlemsstaterna är anslutna till konventio-nen. Enligt Amsterdam-fördraget skall i artikel F.1 tas in den fö-reskriften att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänsk-liga rättig-heterna och de grundläggande fri-heterna samt på rättsstats-principen, vilka principer är gemen-samma för medlemsstaterna. I nu behandlat hänseende strider Amsterdam-fördraget således inte mot kravet i 10 kap. 5 § regerings-formen. Även om regeringsformens ordalydelse inte innehåller några andra förutsättningar än de nu nämnda för överlåtelse av beslutanderätt till Europeiska gemenskaperna finns det anledning att också beakta förarbetena till det aktuella stadgandet i regeringsformen. Av dessa framgår att knöt ytterligare två reservationer till den svenska EU-anslutningen (bet. 1993/94KU21 s. 27 ff). För det första kan en överlåtelse av beslutsbefogenheter inte ske i sådan utsträckning att regeringsformens bestämmelser om stats-skickets grunder upphör att vara giltiga. ställning som det främsta statsorganet får inte genom överlåtelse av normgivnings-makten urholkas i väsentlig grad. Enligt Lagrådets mening är bedöm-ningen av frågan, när ett överlämnande av ytterligare befogen-heter till EG från dessa utgångspunkter skulle kräva grundlags-ändring, mer av politisk än rättslig natur, särskilt som den bygger på riktlinjer som dragit upp motivledes. Såvitt angår Amsterdamfördraget står det dock för Lagrådet klart att detta på intet sätt kan anses rubba det svenska statsskickets grunder. För det andra uttalade att den angivna begräns-ningen omfattar också andra bestämmelser som bär upp grund-läggande principer i vårt konstitutionella system. Utskottet pekade härvid särskilt på den fria åsiktsbildningens stora betydelse för vårt statsskick och nämnde dels offentlighetsprincipen och meddelar-friheten, dels olika viktiga tryckfrihetsrättsliga principer i tryckfrihets-förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Såvitt angår offentlighetsprincipen och meddelarfriheten enligt tryckfrihets-förordningen och sekretesslagen påverkas inte dessa av Amsterdamfördraget. En fördel med fördraget är däremot att det ökar öp-penheten inom EU:s institutioner, visserligen ännu i blygsam skala men ändå som ett steg i rätt riktning. I fråga om tryckfriheten och yttrandefriheten har uttalats farhågor för att överförandet av vissa civilrättsliga frågor skulle kunna inskränka det svenska grundlagsskyddet för dessa rättigheter. Till skillnad från offentlighetsprincipen är yttrandefriheten djupt rotad i europeisk tradi-tion och skyddad i (artikel 10). Däremot kan problem tänkas uppkomma på grund av svårigheter att anpassa EG-direktiv till tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets-grundlagens detaljerade regler; ett typexempel på detta utgjorde EG:s direktiv om skydd för personuppgifter. Konferensen antog emellertid en förklaring (nr 20) enligt vilken beslut om åtgärder rörande civilrättsligt samarbete inte skall hindra någon medlemsstat från att tillämpa sina konstitutio-nella bestämmelser om tryckfrihet och yttrandefrihet i andra media. Som Lagrådet tidigare framhållit är en viss försiktighet tillrådlig i frågan om EG-rättens förhållande till de nationella konstitutionerna. Frågan kan inte till alla delar anses ha fått någon slutgiltig lösning. I det förut åberopade betänkandet av yttrade utskottet att enligt utskottets bedömning kunde de regler som gemen-skapens institutioner får besluta om inte ges en sådan räck-vidd att de rubbar de principer på vilka svensk tryck- och yttrande-frihet och svenska offentlighets-regler bygger. Förklaringen nr 20 medför enligt Lagrådets uppfattning att om exempelvis framtida rättsakter från EG skulle be-handla civilprocessuella frågor kan likväl lämna procedur-reglerna i tryckfrihetsförordningen oförändrade. Sammanfattningsvis kan Lagrådet inte finna att några konstitutio-nella hinder fö-religger för en svensk anslutning till Amsterdam-fördraget. Vad angår frågan om flyktingars rättsliga ställning utgår Lagrådet från att även i fortsättningen kommer att följa . Lagrådet har för sin del i övrigt inte funnit anledning till invändningar mot förslaget med utgångspunkt från rätts-säkerhetens krav. Såvitt gäller frågan om hur Amsterdamfördraget förhåller sig till den svens-ka rättsord-ningen i övrigt vill Lagrådet erinra om att för-draget genom en svensk an-slutning blir -en del av den svenska rättsord-ningen som, frånsett den förut anförda kons-titutionella aspek-ten, enligt principen om EG-rättens supremati tar över tidigare gäl-lande svensk lagstiftning i händelse av oförenlighet. Hu-ruvida de rätts-regler som därigenom införlivas med svensk rätt är ändamålsenliga eller ej är en politisk bedömningsfråga. Mot formuleringen av vissa rättsregler i fördraget skulle säkert erin-ringar kunna riktas från strikt juridiska utgångpunkter, men en sådan granskning är naturligtvis meningslös eftersom fördraget får ses som en samlad förhandlingslösning som inte kan rubbas utan får antas eller förkastas i sin helhet.