yttr · GL05AU9Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) i den del som avser tilläggsbudget till statsbudgeten för samt över de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Utskottet yttrar sig i det följande över dels propositionens avsnitt 5 i de delar som avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, dels följande motioner: 1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) yrkandena 11 och 14, 1997/98:Fi20 av m.fl. (v) yrkandena 5, 30, 31, 38-40, 1997/98:Fi21 av m.fl. (mp) yrkande 44, 1997/98:Fi32 av och (), 1997/98:Fi44 av (), 1997/98:Fi54 av Per m.fl. (m) yrkandena 1-7, 1997/98:Fi56 av m.fl. (mp) yrkandena 1-5 och 11. Regeringen föreslår att , såvitt avser tilläggsbudget för statsbudgeten för , godkänner ändrade ramar för utgiftsområdena 13 och 14 samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med den tabell som här nedan återges (regeringens förslag punkt 49 delvis). Utskottet behandlar förslagen i avsnitt 2, såvitt avser utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, och i avsnitt 3, såvitt avser utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen lämnar också andra förslag än de som rör anslag. Även dessa behandlas nedan under respektive utgiftsområde. För utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling föreslås inga ändringar som påverkar anslagsnivåer. AN-SLAGS- NR BELOPP ENL. STATSBUDGET 1998 FÖRÄNDRING AV / ANSLAG NY / 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 42 723 356 -4 238 334 38 485 022 A 1 Bidrag till arbetslös- hetsersätt-ning, ramanslag 40 681 334 -4 238 334 36 443 000 14 Arbets-marknad och arbetsliv 47 541 952 +706 000 48 247 952 A 2 Arbetsmark-nadspolitiska åtgärder, ramanslag 21 043 793 +606 000 21 649 793 B 1 , ramanslag 365 196 +147 365 343 B 6 Bidrag till , ramanslag 4 356 419 +100 000 4 456 419 B 11 Bidrag till Stiftelsen , obetecknat anslag 4 147 -147 4 000 2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och bidrag till lönegarantiersättning. 2.1 Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 40 . Regeringen föreslår att anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med 4 . I propositionen anges att den öppna arbetslösheten under innevarande budgetår beräknas uppgå till , vilket är lägre än den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Totalt beräknas utbetalningarna från anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning uppgå till innevarande budgetår. Det är lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Antalet deltagare i resursarbeten och offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) har successivt ökat men har ännu inte nått upp till den beräknade omfattningen på 10 000 personer i respektive åtgärd. fanns 3 300 kvinnor och 3 500 män i OTA och 3 100 kvinnor och 700 män i resursarbete. Regeringen bedömer att antalet anvisade till resursarbete kommer att öka, bl.a. mot bakgrund av de regelförändringar som föreslås nedan. Regeringens avsikt är att i budgetpropositionen återkomma med ett förslag som innebär att resursarbete får beviljas även . Den tillfälliga avgångsersättning som kunde medges har fått en större omfattning än vad som beräknades i budgetpropositionen och totalt hade 18 600 personer beviljats sådan ersättning . Åtgärden generationsväxling som infördes har haft en liten omfattning. Regeringen bedömer dock att antalet deltagare successivt kommer att öka, bl.a. med anledning av de förändringar av reglerna för åtgärden som redovisas nedan. Sammantaget beräknas utbetalningarna från anslaget till resursarbeten, OTA, tillfällig avgångsersättning samt generationsväxling uppgå till . Utgifterna för resursarbeten bör fr.o.m. inte längre beräknas under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Utgifterna bör i stället beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning under utgiftsområdet bör därför minskas med som anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med i förhållande till statsbudgeten. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med (avsnitt 5.4.8). Utskottet har inte någon invändning mot regeringens förslag. Det bör godkännas av . Regeringen föreslår att den som anvisats till resursarbete skall få ersättas med högst av avtalsenlig lön (regeringens förslag punkt 15). Enligt nuvarande regler får en arbetsgivare som tar emot en arbetslös person i resursarbete ersätta denna med högst av den dagpenninggrundande inkomsten. Detta medför vissa problem på arbetsplatserna om några av deltagarna i resursarbete har en mycket låg inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning eller endast erhåller grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen anger att det bör vara arbetsgivaren och de lokala arbetstagarorganisationerna som avgör storleken på ersättningen genom de särskilda kollektivavtal som tecknas då arbetsgivare anordnar resursarbeten. Lönen enligt det särskilda kollektivavtalet får dock inte överstiga av den lön som gäller enligt ordinarie kollektivavtal på den aktuella arbetsplatsen. Den ersättning som staten betalar till arbetsgivarna bör vara oförändrad, dvs. av den dagpenninggrundande inkomsten samt därtill hörande sociala avgifter och särskild löneavgift. Förändringen innebär inte några utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringen föreslår vidare att administrationen kring åtgärden förenklas på så sätt att arbetsgivare som anordnar resursarbete ersätts med en schablonmässigt beräknad månadsersättning som regleras vid anvisningstidens slut (regeringens förslag punkt 16). Enligt nuvarande regler betalar arbetsgivaren lön till den anvisade och rekvirerar sedan i efterskott från länsarbetsnämnden ersättningen för den bidragsberättigade delen. Ersättningen varierar beroende på hur stor del av tiden personen i resursarbete haft vikariat med ordinarie avtalsenlig lön. Arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på arbetsplatsen skall ha kommit överens om att den anvisade skall erbjudas alla lämpliga kortare vikariat som uppstår. Vid dessa vikariat erhåller den anvisade avtalsenlig lön och arbetsgivaren betalar därtill hörande sociala avgifter och särskild löneavgift. utgår ingen ersättning till arbetsgivaren. Regeringen anser att det i vissa fall är administrativt betungande för arbetsgivarna att beräkna vad som är lön och ersättning. Detta sägs minska arbetsgivarnas benägenhet att vilja anordna resursarbeten. Förslaget innebär enligt propositionen inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringen föreslår dessutom att privata vårdhem och andra verksamheter som upphandlats på entreprenad av en kommun liksom stiftelser och friskolor fr.o.m. skall få anordna resursarbeten (regeringens förslag punkt 17). Endast arbetsgivare inom den offentliga sektorn samt försäkringskassor och kyrkliga arbetsgivare kan ta emot personer i resursarbete. I propositionen anges att det finns ett intresse även hos andra arbetsgivare att ta emot resursarbetare som utför tjänster inom den offentliga sektorn. Detta kan avse exempelvis kommunalt upphandlade entreprenader, där risken för undanträngning inte bedöms lika stor som hos andra privata företag på marknaden. Flera parter gynnas vid resursarbete; arbetsgivaren och den arbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga sektorn - även allmänheten. Genom att de arbetslösa i resursarbetet som i huvudsak är kvinnor, kan gå in och ta lämpliga vikariat får de också bättre chanser på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetslösa i kommuner där vården i stor utsträckning lagts ut på entreprenad har dock små eller inga möjligheter att bli anvisade till resursarbete. Eftersom resursarbete utgår från en trepartsöverenskommelse mellan arbetsgivare, arbetstagare och arbetsförmedling kan parterna ta ett särskilt stort ansvar för att bevaka att resursarbetet inte tränger undan reguljärt arbete när det gäller offentligt upphandlade verksamheter i privat regi. Förslaget till regelförändring omfattar endast långvarigt pågående entre-prenader per . Förslaget om utvidgning av gruppen arbetsgivare som kan anordna resursarbete innebär enligt propositionen inga utgifts-ökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. och yrkar i sina respektive partimotioner avslag på regeringens förslag när det gäller resursarbete. Även förklarar sig vara negativt inställt till åtgärden, dock utan att framställa yrkanden i den delen. Också och är avvisande till åtgärden som sådan. framhåller i kommittémotion Fi54 att resursarbete inte skapar riktiga jobb, och att tillgången till s.k. resursarbetare ger en konstlad bild som inte stämmer överens med verkligheten. Att regeringen efter det att åtgärden infördes nu föreslår ändringar i reglerna visar enligt motionen att åtgärden var och är illa genomtänkt; detta gäller oavsett om den tillämpas i offentlig eller privat regi. förklarar att de tidigare motsatt sig åtgärden som sådan och att de nu yrkar avslag på regeringens förslag om förändringar av åtgärden (yrk. uppfattning är, enligt partimotion Fi20, att åtgärden bör avvecklas och ersättas med kollektivavtalsenliga arbetstillfällen och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. bör inte några nya resursarbeten beviljas (yrk. Enligt partimotion Fi56 tränger resursarbete bort riktiga jobb. Åtgärden sägs också snedvrida arbetsmarknaden och leda till att viktig offentlig verksamhet försämras. anser därför att regeringens förslag skall avslås (yrk. I motion Fi21 (yrk. 44) tillägger att resursarbete bör avskaffas och att nya sådana arbeten inte bör beviljas . har inget yrkande som avser tilläggsbudgeten men framför, i anslutning till utgiftsramarna för den kommande treårsperioden, att åtgärden resursarbete bör avvecklas. Reglerna för den arbetsmarknadspolitiska åtgärden resursarbete måste ses mot bakgrund av strävandena att minska långtidsarbetslösheten och att motverka långa tider utan reguljärt arbete. Arbets- och kompetenslinjen skall hävdas och långa perioder av arbetslöshet med passivt kontantstöd skall motverkas. Denna inriktning kommer till uttryck bl.a. i regeringens i propositionen angivna fem grundstenar för sysselsättningspolitiken och i regleringsbrev till . Utskottet ansluter sig till denna linje och vill påminna om tidigare uttalanden av innebörd att resursarbete är en lämplig åtgärd som kan möjliggöra för vissa grupper att återgå till reguljärt arbete (bet. 1997/98:AU1). Regeringens tre förslag innebär, sammantaget, att åtgärden resursarbete förenklas och förbättras i flera avseenden. Förslaget om ersättning med högst av avtalsenlig lön innebär att deltagarna i resursarbete behandlas mera likställt. Förslaget om schablonmässigt beräknad månadsersättning innebär en förenkling av de administrativa rutinerna. Förslaget om utvidgning av de verksamheter som får anordna resursarbete utgör även det ett steg mot mer likställda förhållanden. Sammantaget innebär förslagen att åtgärden blir mera ändamålsenligt utformad och det kan - som regeringen anger - antas att arbetsgivares benägenhet att anordna resursarbeten påverkas positivt. Det formella förfarandet - med gemensam ansökan från arbetsgivare och berörd arbetstagarorganisation samt prövning av ansökan hos arbetsförmedlingsnämnden eller motsvarande nämnd - bör även fortsättningsvis anses motverka riskerna för undanträngningseffekter. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att regeringen har tillsatt en särskild delegation för resursarbete. Den skall verka för att resursarbeten inte ersätter reguljära arbeten. Den skall också bidra till att personer som får resursarbete inte tappar kontakten med den vanliga arbetsmarknaden och att deltagarna får verkliga möjligheter att utöka sin kompetens. Med detta anser utskottet för sin del att regeringens förslag bör tillstyrkas (punkterna 15, 16 och 17). Av detta följer av motionerna Fi54 (m), Fi20 (v) samt Fi21 och Fi56 (mp) bör avslås i berörda delar. Regeringen föreslår att möjligheten att ansöka om generationsväxling förlängs till och med för personer som fyller (regeringens förslag punkt 18). Ändringen föreslås gälla . Förslaget innebär enligt propositionen inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Generationsväxling innebär i korthet att en person som fyllt , och som har haft en sammanhängande anställning efter överenskommelse med arbetsgivaren kan lämna sin anställning . Villkoret är att en långtidsarbetslös person som fyllt 20 men inte tillsvidareanställs. Den som lämnar sin anställning får ersättning från staten som uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten vid avgången, dock maximalt . Som delfinansiering betalar arbetsgivaren ett finansieringsbidrag till staten motsvarande av den ersättning som staten lämnar. Ansökan om generationsväxling kan enligt nuvarande regler göras till . Regeringen redovisar, vid sidan av förslaget om förlängd tid för ansökan, i propositionen att man funnit det angeläget att justera villkoren för åtgärden. De ändrade reglerna har genomförts genom ändring i förordningen (1997:1287) om generationsväxling på arbetsmarknaden. Ändringen träder i kraft . Dessa justeringar innebär bl.a. att det skall vara möjligt att till generationsväxling anvisa arbetslösa personer som inte är långtidsarbetslösa på grund av att de innehaft en anställning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. En förutsättning är att detta inte nämnvärt stärkt deras ställning på arbetsmarknaden. Som ytterligare förutsättningar gäller att personen som nyanställs varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och att personens sysselsättningssituation inte kan lösas på annat sätt. Personer som inte fyllt kan anvisas till generationsväxling under den enda förutsättningen att han eller hon före nyanställningen varit anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen under minst . Om särskilda skäl föreligger skall det även vara möjligt att visstidsanställa eller provanställa anvisade personer i stället för att tillsvidareanställa dem. Flera partier yrkar avslag på regeringens förslag om förlängd tid för ansökan om generationsväxling. Det är , som alla tidigare motsatt sig åtgärden och alltjämt är negativa till den. Även intar en avvisande inställning till åtgärden som sådan. konstaterar i kommittémotion Fi54 att generationsväxlingen har utnyttjats av få personer och menar att åtgärden är ett exempel på regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik (yrk. anmärker i partimotion Fi19 att generationsväxling inte syftar till ökad sysselsättning och betecknar åtgärden som ett praktfullt fiasko eftersom så få utnyttjat den (yrk. menar i partimotion Fi56 att generationsväxlingen tränger bort riktiga jobb, att den snedvrider arbetsmarknaden och att den medför att viktig offentlig verksamhet försämras (yrk. Enligt motion Fi20 bör reglerna om generationsväxling inte ändras så att det - som regeringen föreslår - blir möjligt att visstids- eller provanställa de personer som anvisas till åtgärden (yrk. och (båda s) respektive () är mer positivt inställda till åtgärden generationsväxling. Enligt de förra - i motion Fi32 - bör även åldersgrupperna kunna omfattas av åtgärden. menar i motion Fi44 att generationsväxlingens finansieringssystem innebär en merkostnad för arbetsgivarna och att denna är en av orsakerna till att så få utnyttjat möjligheten till generationsväxling. Han anser att regeringen bör analysera möjligheten att ändra arbetsgivarens medansvar för finansieringen. Åtgärden generationsväxling har utnyttjats i mycket begränsad utsträckning. Utskottet har inhämtat att möjligheten per utnyttjats i 59 fall, enligt senaste tillgängliga statistik. Enligt propositionen beror åtgärdens begränsade utnyttjande bl.a. på bristfällig information kring åtgärden inledningsvis och på utformningen av delar av regelverket. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att bl.a. de förändringar som skett och det nu aktuella förslaget kan leda till att fler använder sig av möjligheten till generationsväxling. Som utskottet uttalade får det förutsättas att regeringen följer verksamheten med generationsväxling och att det senare görs en utvärdering av åtgärden (bet. 1997/98:AU1). Med detta anser utskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag om förlängd tid för ansökan (punkt 18). Motionerna Fi54 (m), Fi19 (fp), Fi20 (v) och Fi56 (mp) bör avslås i berörda delar. Generationsväxling syftar till att genom frivillig avgång av äldre arbetskraft ge yngre arbetslösa personer möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Motion Fi32 ligger inte helt i linje med denna allmänna inriktning och bör därför avslås; liknande motionsyrkanden avstyrktes även , se ovan nämnda betänkande och bet. 1997/98:FiU20. Utskottet vill inte heller ställa sig bakom motion Fi44 om en utredning av arbetsgivares finansieringsansvar. 3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetslivsfrågor och () förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter samt forskning och utveckling på arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Här återfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samt utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statliga arbetsgivarfrågor. 3.1 Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder I statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 21 . Resursarbete ingår under i mål för omfattningen av de konjunkturberoende åtgärderna. Utgifterna för resursarbete bör därför fr.o.m. beräknas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Därmed bör anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder under utgiftsområdet ökas med som anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning under utgiftsområde 13 minskas med motsvarande belopp. Förslaget innebär enligt propositionen att finansieringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förenklas och förtydligas (avsnitt 5.4.9). finner att regeringens förslag är konsekvent och anser att det bör tillstyrkas av finansutskottet. Således bör anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med . 3.2 Anslaget B 1 I statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 1 till . Arbetarskyddsstyrelsens medverkan i EU-arbetet har blivit alltmer kostnadskrävande. Anslaget B 1 bör ökas med genom en överföring från anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen (avsnitt 5.4.9). anser att regeringens förslag bör tillstyrkas av finansutskottet. Det innebär att anslaget B 1 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen minskas med motsvarande belopp. 3.3 Anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet Anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet disponeras av den medelsbeviljande myndigheten . I statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 5 till . har rådet i fråga om anslaget B 5 haft ett beslutsbemyndigande om totalt , avseende en fyraårsperiod. Enligt regeringen innebär detta en alltför kraftig begränsning av rådets möjligheter att fatta långsiktiga beslut. Rådet behöver dessutom ha möjlighet att besluta om åtaganden som sträcker sig över än . I propositionen lämnas förslag om att regeringen i tilläggsbudgeten skall bemyndigas att i fråga om anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet besluta om en högsta ram för åtaganden, en ram som inklusive tidigare åtaganden uppgår till högst och som medför utgifter (regeringens förslag punkt 19). Två partier - och - yrkar avslag på regeringens förslag rörande bemyndigande avseende anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. anför i kommittémotion Fi54 (yrk. 6) principiella skäl för sitt avslagsyrkande. Ett bifall till regeringens förslag skulle leda till att möjligheter till inflytande över budgetprocessen minskar och att kontrollmakt försvagas. kritiserar i partimotion Fi56 (yrk. 5) den inriktning som forskningen haft och förordar avslag på regeringens förslag rörande bemyndigande. Regeringen bör återkomma till med förslag till mer preciserad forskningsinriktning. bör först ta ställning till ett sådant förslag och därefter till förslag om bemyndigande. skall, enligt verksamhetsmålen i regleringsbrevet, i ökad omfattning stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad och kompetensutveckling med mångvetenskaplig inriktning. Rådet skall bl.a. stödja forskning och utveckling inom området arbetsorganisation samt rörande arbetsmarknadspolitiska åtgärder och effekter utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Den verksamhet som stöds med medel från rådet är således i hög grad av långsiktig karaktär. Det bemyndigande som finns för anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet är otillräckligt och innebär att rådet inte kan fatta långsiktiga beslut i den utsträckning som är önskvärt. Regeringen bör därför, enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning, bemyndigas att i fråga om anslaget B 5 besluta om en högsta ram för åtaganden som inklusive tidigare åtaganden uppgår till högst och som medför utgifter under budgetåren 1999-2003. Detta innebär jämfört med vad som gäller dels att bemyndigandet ökar med , dels att bemyndigandeperioden förlängs med . Med vad som här anförts anser utskottet att propositionens förslag i berörd del (punkt 19) bör tillstyrkas medan motionerna Fi54 (yrk. 6) och Fi56 (yrk. 5) bör avstyrkas. 3.4 Anslaget B 6 Bidrag till I statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 6 till 4 . resultat har inneburit förluster efter finansnetto och skatt. Även för beräknas ett underskott som preliminärt väntas uppgå till ca . I sin koncernplanering för har redovisat ett scenario som innebär snabbt ökande underskott och ett direkt konkurshot in . Till följd av scenario sker en analys av ekonomiska situation samt företagsekonomiska och organisatoriska förutsättningar. Analysen, som initierats inom Finans- och Arbetsmarknadsdepartementen, skall ligga till grund för regeringens förslag i budgetpropositionen . Det är, enligt regeringen, angeläget att antalet arbetstillfällen för arbetshandikappade hos inte minskar. De resultatkrav som staten ställer på skall således ligga fast. Det innebär bl.a. att statens krav på om minsta sysselsättningsvolym för kvarstår. För att säkerställa att kan svara mot kravet föreslår regeringen att tillförs . Som ett villkor gäller att sysselsättningen inte minskar jämfört med (avsnitt 5.4.9). delar regeringens uppfattning om att antalet arbetstillfällen för arbetshandikappade inom inte bör minska. Dagens resultatkrav på bör ligga fast. I syfte att säkerställa möjligheterna att uppfylla resultatkraven bör anslaget B 6 Bidrag till ökas med . 3.5 Åldersgränsen vid vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder Regeringen föreslår att kommuners ansvar för ungdomar skall omfatta ungdomar fram till den dag de fyller . Som en konsekvens härav skall arbetslösa kunna ta del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna arbetslivsutveckling, arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion, bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, datortek, individuellt anställningsstöd, interpraktikstipendier samt kommuners ansvar för ungdomar mellan från och med den dag den arbetslöse fyller . Detta skall gälla . Förslaget om ändrade åldersgränser föranleder ändring i lagen (1995:706) om kommuners ansvar för ungdomar och i lagen (1997:1268) om kommuners ansvar för ungdomar mellan . Regeringen avser att i budgetpropositionen föreslå motsvarande ändring när det gäller rätten till grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär enligt propositionen inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet (regeringens förslag punkterna 10, 11 och 20). Utskottet - som konstaterar att inga motioner väckts i denna fråga - har inte någon invändning mot förslagen om åldergränser vid vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa bör godkännas av .