yttr · GL05BOU6Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda bostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1997/98:117 Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur, formgivning & design jämte de med anledning av propositionen väckta motionerna i vad ärendet berör bostadsutskottets beredningsområde. tillstyrker förslagen i propositionen i vad avser ändringarna i . Samtliga motioner avstyrks. Nio avvikande meningar har avgivits. Regeringen har i proposition 1997/98:117 föreslagit att dels anta regeringens förslag till 1. lag om ändring i väglagen (1971:948), 2. lag om ändring i (1987:10), 3. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 4. mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design (avsnitt 5), 5. ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området formgivning och design (avsnitt 10.2). Propositionen behandlas i detta yttrande i vad avser momenten 2 och 4, det sistnämnda i motsvarande del. I yttrandet behandlas de med anledning av propositionen väckta motionerna 1997/98:Kr30 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag till komplettering av väglagen, samt lagen om byggande av järnväg, (yrkandet behandlas i motsvarande del) 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arkitekternas utbildning och roll samt om behovet av bättre information i plan- och byggfrågor. (Yrkandet behandlas i motsvarande del.) 1997/98:Kr33 av m.fl. (mp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det ekologiska perspektivet och det konstnärliga inslaget skall finnas med och genomsyra hela processen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att minst en procent av investeringskostnaden avsätts för konstnärlig och estetisk utsmyckning vid all ny- och ombyggnation, dvs. även vid ny- och ombyggnation av vägar, järnvägar och broar, (yrkandet behandlas i motsvarande del) 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att forskare och folkbildare hjälper till att föra debatt och hitta samverkansformer vid utveckling av boendemiljö, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det befintliga inte minskas den forskningspolitiska utredningen pågår, utan att det inlemmas i densamma, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att val av material tillmäts stor betydelse vid ny- och ombyggnation. (yrkandet behandlas i motsvarande del) 1997/98:Kr34 av m.fl. (kd) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tydlighet i tolkningen av begreppet "estetiskt tilltalande", (yrkandet behandlas i motsvarande del) 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att den fysiska miljön ökar tillgängligheten för handikappade. 1997/98:Kr35 av () vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar i lagstiftningen för att förstärka arkitektens ställning under byggprocessen. 1997/98:Kr37 av () vari yrkas 1. att hos regeringen begär att en utredning genomförs i syfte att åstadkomma en lagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelse, 1997/98:Kr38 av m.fl. (v) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om miljömål, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgänglighetsmål, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utveckla begreppet estetiskt tilltalande utformning av bebyggelsen, (yrkandet behandlas i motsvarande del) 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunernas skyldighet att upprätta särskilda boendeplaneringsprogram, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande bygglovsansökningar och bygganmälan, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om EG-rätten och byggande. I propositionen anförs att ändringar bl.a. i (PBL) bör göras så det av lagen klart framgår att estetiska värden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö. Regeringsförslaget om ändringar i PBL innebär följande. En estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar anges uttryckligen som ett allmänt intresse (2 kap. 2 §). Genom att den nya bestämmelsen placeras i den ovan angivna paragrafen markeras enligt propositionen att det är frågan om grundläggande kvalitetskrav. Utskottet vill dock fästa uppmärksamheten på vad i propositionen anförs (s. 16) om att avsikten med ändringarna bl.a. i PBL inte är att åstadkomma en förskjutning mellan de allmänna och enskilda intressen som skall vägas mot varandra. Utskottet återkommer nedan till denna fråga. I PBL föreslås anges att byggnader skall ha en yttre form och färg som är estetiskt tilltalande (3 kap. 1 §). I propositionen görs den bedömningen att den i förhållande till den äldre byggnadslagstiftningen förändrade synen på vikten av estetiska värden inte fått det i PBL åsyftade genomslaget. Det anförs att väl underbyggda och tydligt motiverade ställningstaganden från kommunens sida underlättar förståelsen för dessa värden. Sådana värden bör behandlas i planbeskrivningar. I PBL föreslås vidare införas en bestämmelse om att ändringar av byggnader skall utföras varsamt så att byggnaders karaktärsdrag i stället för som deras särdrag skall beaktas (3 kap. 10 §). Den terminologiska förändringen avses ge möjlighet att lyfta fram det som verkligen karakteriserar en byggnad och dess samspel med omgivningen. Enligt propositionen leder begreppet särdrag lätt tanken till enstaka unika detaljer hos den enskilda byggnaden. Ett genomförande av den nu redovisade förändringen anges innebära att estetiska och kulturhistoriska kvaliteter i den vardagliga bebyggelsemiljön skall tas till vara. Det kan röra sådant som byggnadsmaterial, takutformning, färgsättning och form. Slutligen föreslås att en bestämmelse införs av innebörd att den eller de nämnder som skall fullgöra kommunens uppgift inom plan- och byggnadsväsendet - i PBL betecknad byggnadsnämnd - skall verka för en estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö (11 kap. 1 §). Den grundläggande frågan om behovet av ändringar i PBL för att hävda de estetiska värdena tas upp i motion 1997/98:Kr30 (m). ingen annan uppfattning än den som förs fram i propositionen om att den gemensamma miljön är av stor vikt för oss alla. Härvidlag är inte minst miljömässiga och estetiska kvaliteter viktiga. De anför att uppfattningen om vad som är vackert eller ändamålsenligt är en subjektiv bedömning där olika faktorer tillmäts olika vikt. Arkitektur är en skapande konstform. Konst och skapande kultur kan inte lagstiftas fram. Innebörden i motionen är att estetiska kvaliteter kan hävdas med stöd av PBL. Motionärernas slutsats är att bör avslå regeringens förslag till ändringar i PBL. Ett sådant förslag förs fram i yrkande 1 i motsvarande del. I motionens yrkande 2 i motsvarande del föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av bättre information i plan- och byggfrågor. En sådan information skulle förbättra den offentliga diskussionen i frågor som rör utformningen av den byggda miljön. Utskottet vill med anledning av förslagen till ändringar i PBL och med anledning av förslagen i motion 1997/98:Kr30 (m) i vad den behandlas i detta yttrande anföra följande. Även om det inte främst tillkommer bostadsutskottet att bedöma frågan om behovet av ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning & design har utskottet uppmärksammat att en stor uppslutning i motioner finns när det gäller att ge de arkitekturpolitiska frågorna större tyngd än de har . Som exempel på positiva uttalanden om handlingsprogrammet kan tas motionerna 1997/98:Kr33 (mp), 1997/98:Kr34 (kd), 1997/98:Kr37 (c) och 1997/98:Kr38 (v). Dessa motioner behandlas nedan i vad de rör bostadsutskottets beredningsområde. Utskottet delar uppfattningen i propositionen och i dessa motioner om att handlingsprogrammet bör förverkligas. Den kritik mot de föreslagna PBL-ändringarna som tas upp i m-motionen ger emellertid utskottet anledning att något utveckla sin syn på frågan. Som framgått ovan är avsikten med lagförslagen enligt propositionen inte att åstadkomma en förskjutning mellan å ena sidan de allmänna och å andra sidan de enskilda intressen som skall vägas mot varandra. Avsikten med lagändringarna är, fortfarande enligt propositionen, att ge de estetiska värdena en tydligare ställning. I propositionen erinras om att förarbetena till den s.k. PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 479 f.) ger stöd att ställa krav på en sådan placering, utformning och färgsättning att den yttre miljön får en god estetisk kvalitet. Vad nu refererats om regeringens inställning skulle kunna leda till slutsatsen att några ändringar i PBL inte skulle vara erforderliga för att kunna hävda de estetiska värdena i vår bebyggelsemiljö. Utskottet vill emellertid inte motsätta sig de i propositionen föreslagna ändringarna i PBL. Motivet för dessa anges i propositionen främst vara att dagens bestämmelser i stämmer mindre väl överens med den förändrade synen på vikten av att hävda det estetiska i bebyggelsemiljön. PBL i sin nuvarande utformning anses inte ha fått de genomslag som åsyftats. Ett genomförande av ändringarna i PBL avses således att ytterligare markera att planläggningen också skall främja en estetiskt tilltalande utformning av bl.a. vår bebyggelsemiljö. Utskottet finner det viktigt att kommunerna i arbetet med översiktsplaneringen formulerar övergripande mål för hur kravet på en estetiskt tilltalande miljö skall kunna tillgodoses. anser utskottet att ändringarna i PBL kommer att innebära att också det estetiska perspektivet i vår miljö kommer att kunna hävdas i rimlig omfattning. Med hänvisning till vad nu anförts och i propositionen föreslagits om ändringar i PBL tillstyrker utskottet lagförslaget. Avslagsyrkandet i motion 1997/98:Kr30 (m), yrkande 1 i motsvarande del, avstyrks alltså. Inte heller är utskottet berett tillstyrka motionens yrkande 2 i motsvarande del om behovet av bättre information i plan- och byggfrågor. Utskottet vill erinra om att - enligt regleringsbrevet - genom lättillgänglighet och tydlig information skall bidra till enhetlig tillämpning bl.a. av PBL. Dessutom vill utskottet erinra om vad i propositionen (s. 48) anförs om betydelsen av verksamhet. Rådet som är ett rådgivande organ inom har till uppgift att verka för att den byggda miljön utvecklas så att den främjar god livskvalitet samt stimulera till debatt i den andan. Slutligen bör erinras om att verket enligt sin instruktion (SFS 1996:124) har att informera om nya eller ändrade regler inom sitt verksamhetsområde. Vad nu redovisats leder utskottet till uppfattningen att det kan antas att sådana informationsinsatser som tagits upp i motion 1997/98:Kr30 (m) kommer att genomföras utan någon begäran, om behov därav anses erforderligt. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motionen i motsvarande del. I motion 1997/98:Kr38 (v) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av att utveckla begreppet "estetiskt tilltalande utformning av bebyggelsen". Motionärerna föreslår att bl.a. ges ett uppdrag med detta syfte. Också i motion 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 1 föreslås att tolkningen av begreppet görs tydlig så att klara riktlinjer för tillämpning av lagstiftningen skapas. De båda yrkandena behandlas i detta yttrande vad rör PBL. Även i propositionen (s. 17) tas upp frågan om det lämpliga i att precisera begreppet "estetiskt tilltalande" och vad en sådan precisering i så fall skall innehålla. I propositionen anförs i denna del sammanfattningsvis att det är svårt att finna en lämplig utformning av vad som avses med estetiska värden. Estetiska värderingar är bedömningar och därmed, liksom andra värderingar, föränderliga över tiden. Estetiska krav måste utgå från värderingar som har en allmän acceptans. Utskottet har förståelse för den uppfattning som redovisas i propositionen. Mot denna uppfattning, som delvis är utgångspunkten för de nu behandlade motionerna, kan berättigad kritik inte anföras. Även om det finns brister när det gäller utformning av den byggda miljön finns enligt utskottets mening inte tillräcklig anledning för att ge sitt stöd för en uppfattning som skulle innebära att en utveckling av det estetiska perspektivet skulle begränsas eller ges en viss inriktning. Det kan nämligen på goda grunder befaras att en precisering av begreppet "estetiskt tilltalande" skulle kunna få en effekt motsatt den motionärerna eftersträvar. Statsmakterna har ett självklart ansvar för utvecklingen av den byggda miljön. Detta konstaterande innebär emellertid inte att riksdag och regering genom uttalande i den ena eller andra riktningen skall formulera de ytterligare motiv som enligt motionärerna bör vägleda ändringarna i PBL. Tvärtom finns goda skäl för uppfattningen att de estetiska värdena och kvaliteterna bäst utvecklas och vidmakthålls genom olika insatser och initiativ på den lokala nivån bl.a. genom att sådana värden i befintliga miljöer tas till vara och förstärks. Utskottet finner de i propositionen framförda motiven nu tillräckliga. När lagstiftningen varit i kraft någon tid får det anses naturligt att följa upp om lagändringarna haft åsyftad effekt. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet bifall till de nu behandlade v- och kd-motionerna i de delar som behandlar frågan om begreppet "estetiskt tilltalande". I motion 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning genomförs i syfte att åstadkomma en lagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen. Motionären hänvisar till att man i har en lagstiftning med denna inriktning. Som framgått av vad ovan redovisats är avsikten med de föreslagna ändringarna i PBL att öka medvetenheten om de estetiska värdena och kvaliteterna i bebyggelsemiljön och ge dessa företeelser ökad tyngd. Avsikten med ändringarna i PBL är givetvis att inte acceptabla bebyggelsemiljöer skall kunna förhindras samt att befintliga sådana miljöer skall kunna ges en mera tilltalande utformning i vart fall sett i ett någorlunda långt perspektiv. Även om det kan vara vanskligt att nu fullt ut bedöma de kommande effekterna av de ändringar i PBL som föreslås i propositionen finns enligt utskottets uppfattning inte tillräcklig anledning att göra det i motionen föreslagna tillkännagivandet om en utredning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen. Syftet med förslaget i motion 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 får anses tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Motionsförslaget bör avslås av . En förändring av lagstiftningen för att förstärka arkitektens ställning föreslås i yrkande 2 i motion 1997/98:Kr35 (s). Motionären anför att det är viktigt att den ansvarige arkitekten får möjlighet att fullfölja ansvaret för den arkitektoniska processen. Motionären anser att det finns behov av förändringar i lagstiftningen så att arkitektens ställning förstärks. Därmed kommer vi att få en mera genomtänkt arkitektur. Som utskottet uppfattat motionen avser den att förstärka både den arkitektkompetens som skall finnas i samt sådant arbete som avser den arkitektoniska processen utanför nämnden. I PBL slås fast att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Som framgår av vad ovan redovisats föreslås en ändring i PBL i avsikt att klargöra att detta ansvar även omfattar att verka för en estetiskt tilltalande miljö. I kommunen tillkommer uppgiften närmast den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet, i lagen betecknad byggnadsnämnd. Enligt PBL (11 kap. 4 §) skall till sitt biträde ha minst en person med arkitektutbildning och i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning och med den särskilda kompetens som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Inga delade meningar torde råda om arkitektens yrkeskunskaper skall tas till vara bl.a. när det gäller vår bebyggelsemiljö i allmänhet. Inte minst viktigt är detta när det gäller den fråga som diskuteras. Utskottet har inte belägg för annat än att byggnadsnämnderna tar till vara den möjlighet det innebär att ha tillgång till tjänstemän med arkitektkompetens. Lagstiftaren har genom den ovan redovisade utformningen av PBL också givit uttryck för denna uppfattning. Om motionärens avsikt är att ansvaret i skall fördelas annorlunda än tar bostadsutskottet avstånd från motionärens förslag. Att inflytandet över den arkitektoniska processen skulle förskjutas från de förtroendevalda i nämnden till dess tjänstemän är utskottet främmande. Framsynta och progressiva kommunalpolitiker är kapabla att - inom de ramar PBL ställer upp - ta det ansvar för bebyggelsemiljöns utformning som lagstiftningen ålägger dem. Att de kommunala förtroendemännen värderar de råd och synpunkter som den ansvarige tjänstemannen för fram får närmast anses självklart. Utskottet delar för övrigt uppfattningen i propositionen att frågan om den kompetens som behövs är tillräckligt reglerad i PBL. Vad gäller den arkitektoniska processen utöver vad nu behandlats kan det inte, som motionären föreslår, anses lämpligt att genom förändringar i lagstiftningen förstärka arkitektens ställning. Det görs bäst genom att på andra sätt öka kompetensen hos yrkesverksamma bl.a. inom byggande. I propositionen (s. 37-38) behandlas frågan om en förbättrad utbildning inom arkitektur och samhällsplanering. Den i motionen aktualiserade frågan har alltså delvis uppmärksammats i propositionen. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1997/98:Kr35 (s) yrkande 2 om arkitektens ställning under byggprocessen. Förslagen i motion 1997/98:Kr33 (mp) yrkande 1 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 1 går ut på att större hänsyn än skall tas till miljön och kvaliteten i bebyggelsen. I mp-motionen anförs att det ekologiska perspektivet och det konstnärliga inslaget skall genomsyra hela byggprocessen. I v-motionen framhålls det angelägna i att staten verkar för att en hållbar utveckling kommer till stånd när det gäller den byggda miljön. Motionärerna anser att även ett miljömål bör finnas bland de mål efter vilka statens insatser i det arkitekturpolitiska programmet bör bedrivas. Den omständigheten att ett miljömål inte formulerats så som motionärerna önskar innebär inte att de miljömässiga och ekologiska strävandena fått stå tillbaka i handlingsprogrammet. Beträffande den ekologiska aspekten vill utskottet erinra om vad i propositionen upplysts (s. 30-31) nämligen om de insatser och regeringen gjort och gör i sammanhanget. I propositionen anförs i denna del bl.a. att kommuner som ansöker om bidrag inom ramen för de lokala investeringsprogrammen för ekologiska omställningar skall redovisa hur de arkitektoniska kvaliteterna skall tas till vara. Miljömålet genomsyrar utformningen av handlingsprogrammet som sådant. Utifrån de aspekter som bostadsutskottet närmast har att beakta vill utskottet erinra om att flera av de föreslagna ändringarna i PBL har som motiv just att fokusera på omsorgen om vår miljö. Bl.a. gäller detta ändringen i 2 kap. 2 § PBL. Denna ändring går, som anförts ovan, ut på att en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelsemiljön uttryckligen skall anges som ett allmänt intresse i PBL. Förutom vad nu redovisats finns anledning erinra om att efter förslag av bostadsutskottet initierat ett utredningsarbete om ekologiskt byggande samt om miljö- och hälsodeklaration av bostäder. Detta arbete som utförts av har redovisats. Enligt vad utskottet erfarit kom mer verkets uppdrag förmodligen att redovisas i den till aviserade byggpropositionen. Med hänvisning till vad nu anförts och mot bakgrund av att under nästa kan väntas delvis behandla sådana frågor som tagits upp i motionerna 1997/98:Kr33 (mp) yrkande 1 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 1 om miljön och kvaliteten i bebyggelsen avstyrker utskottet bifall till de båda motionsyrkandena. I motionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 2 tas upp frågan om tillgängligheten och att denna bör få en tydligare framtoning i handlingsprogrammet. Den av motionärerna aktualiserade frågan har uppmärksammats i propositionen. Där anförs (s. 20) att de farhågor som under beredningen av propositionen förts fram om att förändringarna i PBL kan komma att motverka tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt regeringen är överdrivna. Kraven på tillgänglighet har enligt propositionen starkt stöd i PBL och i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m., byggnadsverkslagen (BVL). I propositionen framhålls att kravet är ett starkt allmänt intresse. Vidare kan erinras om att frågan om tillgänglighet i bebyggelsen har behandlats av utskottet och tidigare i vår (se bet. 1997/98:BoU4 och BoU5). I sistnämnda betänkande redovisades socialutskottets av godkända betänkande vari anfördes att lagstiftning för att uppnå ökad tillgänglighet kunde komma i fråga om bl.a. ökad information och kommunala tillgänglighetsprogram som en del i den kommunala översiktsplaneringen inte visade sig tillräckliga. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen uppdra åt att samordna arbetet med att utforma ett generellt program för ökad tillgänglighet. En redovisning av det gjorda arbetet kommer troligen att redovisas i byggpropositionen . Utskottet anser även beträffande denna fråga att resultatet av de pågående övervägandena i regeringens kansli bör avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet v- och kd-motionerna i motsvarande delar. Under denna rubrik i yttrandet behandlar utskottet också motion 1997/98:Kr33 (mp) yrkande 7 och yrkande 12. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att minst en procent av investeringskostnaden för ny- och ombyggnad skall användas till konstnärlig estetisk utsmyckning. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande av att val av material skall tillmätas stor betydelse vid ny- och ombyggnation. Motionsyrkandena behandlas i detta yttrande i vad det avser sådana bebyggelsemiljöer som hävdas med stöd av PBL. Det finns anledning att även beträffande de nu redovisade motionsyrkandena knyta an till vad i propositionen (s. 30-31) anförts bl.a. om de lokala investeringsprogrammen för ekologisk omställning och utveckling. Regeringen har inom ramen för programmet bl.a. lyft fram den byggda miljöns betydelse. Således skall kommunerna i de lokala investeringsprogrammen redovisa hur de arkitektoniska kvaliteterna tas till var i de projekt för vilka medel söks. Regeringen anser det vidare viktigt att de arkitektoniska kvaliteterna tas till vara och utvecklas. I det fortsatta arbetet med arkitektur och formgivning ingår att behandla frågor om styrmedlens konsekvenser för den byggda och formade miljön. De i mp-motionen behandlade frågorna om estetisk utsmyckning och materialval kan alltså förutses komma att uppmärksammas i det fortsatta arbetet med arkitektur och formgivning. Något tillkännagivande till regeringen kan därför inte anses erforderligt. Motionen avstyrks i motsvarande del. I detta avsnitt av yttrandet behandlar utskottet avslutningsvis yrkande 8 i motion 1997/98:Kr33 (mp). Ett tillkännagivande till regeringen föreslås som går ut på att forskare och folkbildare bl.a. skall etablera samverkansformer i avsikt att föra ut debatten om vår boendemiljö. Utskottet har erfarit att () anslagit medel till för fördjupning och utveckling av bl.a. sådana frågor som motionärerna aktualiserat. Dessutom vill utskottet erinra om att regeringen enligt propositionen avser att ge i uppdrag att studera lämpliga former för hur den offentliga och privata sektorn skall samverka inom särskilda bevarande- och utvecklingsområden. Syftet med förslaget i mp-motionen om samverkansformer för att fördjupa kunskapen om vår boendemiljö får därmed anses i inte ringa del tillgodosett utan någon åtgärd.