yttr · GL05UU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — har genom beslut berett övriga utskott tillfälle att avge yttrande ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) i vad avser dels den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-9), vissa skattefrågor (yrkandena 50-56), kommunsektorn (yrkandena 57-60) och EU-medel (yrkande 61), dels tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 10-49) samt de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. väljer att i det följande yttra sig över propositionens yrkanden 4 och 49 samt över motionerna 1997/98:Fi17-22 i de delar som omfattas av utskottets beredning. Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Förslag lämnas om utgiftstak 2001. Regeringen redovisar även en bedömning av kommunsektorns ekonomiska utveckling m.m. samt lämnar förslag till tilläggsbudget för . Regeringen föreslår ett utgiftstak för staten på . beredningsområde berörs av propositionens hemställan-punkter 4 och 49 (båda delvis). I hemställanpunkt 4 föreslår regeringen att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket godkänner propositionens (avsnitt 4.5) preliminära fördelning av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete. I hemställanpunkt 49 föreslås såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för att på tilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med specifikation i tabell (s. 41 f. i propositionen). 1.2 Den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden 1.2.1 Utgiftsområde 5: och internationell samverkan 2001 2 476 2 802 2 949 2 947 3 003 () Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utrikesförvaltningen, dvs. Utrikes-departementet och de 102 utlandsmyndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, handelspolitik, information om i utlandet samt Europainformation. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav anslaget till utrikesförvaltningen uppgår till och bidragen till internationella organisationer till . Utgiftsområdet tillförs och med anledning av regeringens satsning på Europafrågor, bl.a. för att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter (avsnitt 1.5.5). Ansvaret för regeringens verksamhetsbidrag till överförs från utgiftsområde 17 till utgiftsområde 5. Beträffande Europapolitiken och dess möjligheter anför regeringen följande (avsnitt 1.5.5 Europeiskt samarbete). Regeringen är djupt engagerad i arbetet att bygga upp ett starkt och fredligt inför 2000-talet. Tack vare det europeiska samarbetet knyts länder allt närmare varandra och gamla motsättningar löses upp. Med flera nya medlemmar kan Europeiska unionens grundläggande syften - fred, demokrati och ekonomisk utveckling - främjas ytterligare. har varit medlem i EU . har EU:s samarbete fördjupats, t.ex. i gemensamma ansträngningar för att öka sysselsättningen. En väsentlig del av EU:s arbete är nu inriktad på att inlemma nya medlemmar i gemenskapen. Regeringen ser som en av sina absolut viktigaste uppgifter att bidra till en framgångsrik anslutning av kandidatländer. Utvidgningen kan och bör genomföras utan att budgettaket som andel av BNI ökar. För att underlätta utvidgningen måste emellertid det budgetutrymme som finns under detta tak förbehållas nya medlemmar. EU-medlemskapet har väsentligt ökat förutsättningar att påverka utveckling. Det har också inneburit nya möjligheter för vårt lands medborgare och företag. Ökade insatser behövs emellertid för att förbättra kunskaperna om den svenska Europapolitiken och om hur dessa möjligheter kan tas till vara. Angeläget är också att göra konkreta insatser för att bättre utnyttja de nya marknadsmöjligheterna i . kommer att vara ordförandeland. Detta innebär att skall leda arbetet i ministerrådet och företräda EU utåt. Det innebär också att kommer att stå värd för viktiga möten som av tradition äger rum i ordförandelandet, såsom möten i och informella ministerrådsmöten. Att vara ordförandeland ställer stora krav på organisa-torisk kompetens och administrativa resurser. Resurser för detta arbete har avsatts. Regeringen föreslår nu ett nytt treårigt program på för utvecklingssamarbetet med . Programmet skall bidra till ett gott grannskap i och ett dynamiskt och demokratiskt integrerat . Samarbetet inriktas på att påskynda , , och medlemskap i samt att ytterligare integrera och i europeiska samarbetsstrukturer. Samarbetet inom det sociala området skall utökas . Regeringen avser att intensifiera samarbetet i och i lämpliga delar sammanlänka detta med det närings-livsrelaterade samarbetet i . utvecklingssamarbete med , , och på rättsområdet intensifieras för att påskynda ländernas medlemskap i samt för att öka rättssäkerheten och minska brottsligheten i vårt närområde. En särskild satsning för att vidareutveckla samarbetet mellan och görs . För att lyfta fram betydelse för sysselsättning och tillväxt i har tidigare avsatts, den s.k. Östersjömiljarden. Medlen används inom områdena energi, miljö, infrastruktur, kunskaps-överföring och svensk exportindustri. Verksamheten har varit framgångsrik och bör fortsätta. Enligt regeringens uppfattning bör ytterligare tillföras , dvs. Regeringen strävar bl.a. efter att uppnå ökat deltagande i Östersjöhandeln av de små och medelstora företagen. Därmed kan bidra till att blir främsta tillväxtregion. För att öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter avsätts nya resurser. Det planeras bl.a. en särskild informationsinsats om euron och om praktiska effekter för näringsliv och konsumenter av att inte deltar i valutaunionen vid starten . Svenska företag ges stöd till att utnyttja marknads- och handelsmöjligheterna i det nya framväxande genom bl.a. insatser för småföretagen, förstärkt regional exportfrämjarorganisation i och åtgärder för att ta till vara invandrares speciella land- och språkkunskaper. Den internationella marknaden erbjuder för många företag okända möjligheter. Det gäller inte minst den upphandling som sker i internationella organisationer. Genom sin kompetens och kapacitet borde svenska företag ha bättre utsikter att vinna kontrakt än vad som är fallet. 1999 2000 2001 800 800 800 Östersjöinsatser 200 200 200 Informationsinsatser 20 20 20 Marknadsplats 30 30 30 Totalt 1050 1050 1050 () 1.2.2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2001 12 139 12 292 12 002 13 020 13 866 () Utgiftsområdet omfattar verksamheterna internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till ca , varav ca till utvecklingssamarbete med och ca till samarbete med . Den totala biståndsramen (inklusive utgifter som redovisas under andra utgiftsområden) beräknas till ca motsvarande av bruttonationalinkomsten (BNI). Regeringen har i sin beräkning av ramen utgått från att biståndsramen även för skall uppgå till av BNI 2000 ökas till av BNI och ökas ytterligare till att motsvara av BNI. Inom biståndsramen redovisas vissa asylkostnader, medel för EU:s gemensamma bistånd samt vissa administrationskostnader. Dessa s.k. avräkningar minskar med ca , vilket innebär att bidrag till andra utvecklingsändamål kan öka med samma belopp. Avräkningens storlek beräknas utifrån vid bud-geteringstillfället tillgängligt prognosunderlag. Regeringen har, efter en utvärdering, i proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete lämnat förslag till ett nytt treårigt program för samarbetet med . Regeringen bedömer att samarbetet kommer att fortsätta och har därför beräknat . Insatsen utgör en del av regeringens prioriterade områden för 2000-talet. Utöver dessa medel avsätts inom utgiftsområde 24 Näringsliv för näringslivsinsatser inom . 1.3 Tilläggsbudget till statsbudgeten för Den till yrkande 49 fogade tabellen har vad avser UU:s beredningsområde följande utseende. Specifikation av reviderade ramar för utgiftsområden samt reviderade och nya anslag för (tusental kronor) Utgiftsområde/anslag Belopp enligt statsbudget 1998 Förändr. av ram/anslag Ny ram/Ny anslagsnivå 5 och internationell samverkan 2 811 310 0 2 811 310 A 1 , ramanslag 1 757 629 -100 1 757 529 A 2 Nordiskt samarbete, ramanslag 1 452 +100 1 552 D 1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området, ramanslag 2 259 -500 1 759 D 4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet, ramanslag 10 262 +500 10 762 I propositionen anförs med anledning av förslagen följande. Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp redovisas i det följande. Regeringens ambition är att ökade utgifter skall finansieras genom motsvarande minskning av utgifterna . I statsbudgeten finns för innevarande budgetår för Nordiskt samarbete uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget A 2 Nordiskt samarbete ökas med . Regeringen anser att behöver särskilt ekonomiskt stöd på till informationsverksamheten vid Arena . Verksamheten beskrivs närmare under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Finansieringen delas mellan utgiftsområde 17 och utgiftsområde 5. Medlen på anslaget A 2 Nordiskt samarbete beräknas inte räcka för den del som skall finansieras av utgiftsområde 5. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Finansiering sker genom att anslaget A 1 minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för innevarande budgetår för D 4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att detta anslag ökas med . bidrar i betydande omfattning med expertis till FN:s säkerhetsråds särskilda kommission för eliminering av massförstörelsevapen (). Detta sker genom att personal från ställs till förfogande. Dessa bidrag från svensk sida förväntas komma att öka ytterligare under innevarande år. För att kunna möta ökade kostnader till följd härav föreslår regeringen att tillförs anslaget. Finansiering sker genom att anslaget D 1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området minskas med motsvarande belopp. 1.4 Uppföljning: Europeiska revisionsrättens rapporter för Ett effektivt och korrekt användande av gemenskapsmedlen är en prioriterad fråga för i EU-arbetet. Regeringen lägger därför stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser liksom hur kommissionen tar till sig dessa. Revisionsrättens årsrapport är väsentlig för att bedöma hur EU:s budget använts och hur gemenskapspolitiken genomförts. Revisionsrätten har även för konstaterat ett stor antal exempel på otillfredsställande räkenskapsmässig och finansiell förvaltning, men även förbättringar i förhållande till föregående år redovisas. I årsrapporten (som publicerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning 97/C 348/01) konstateras i huvudsak samma typ av brister som noterades i föregående års rapport. På biståndsområdet uppmärksammar rätten kommissionens oförmåga att genomföra kontrakt i samband med antagna program där åtaganden gjorts i budgeten. Som en följd av kommissionens strävan att göra åtaganden för hela årsbudgeten i kombination med ett stort programutbud och låg absorptionskapacitet hos mottagarna har förskottsinbetalningar ackumulerats på mottagande nationella förvaltningars konton. Ekonomi- och finansministerrådet beslutade att rekommendera Europa-parlamentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet, men tillfogade i vanlig ordning en lång rad kommentarer om vilka åtgärder som måste vidtas inom varje sektor. anser att de iakttagelser rätten gjort är viktiga och att det är mycket angeläget att de åtgärdas. I arbetet med att ta fram en rekommendation till parlamentet har strävat efter att rådet drar operativa slutsatser som ställer krav på berörda parter att vidta åtgärder. Även om revisionsrätten visat på allvarliga brister inom många områden är de enligt vår uppfattning inte av en sådan art att kommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet. Kommissionen visar en konstruktiv attityd i hanteringen av de brister som konstaterats. Den rekommendation rådet avgivit till parlamentet avspeglar väl de svenska ståndpunkterna i frågan. En översikt av partiernas budgetförslag finns i en bilaga till detta yttrande. Som riktlinjer för regeringens budgetarbete avseende föreslås i den moderata partimotionen Fi17 (m) yrkande 8 (delvis) att beslutar godkänna följande beträffande den preliminära fördel-ningen av utgifter på utgiftsområdena 5 och 7. Angående utgiftsområde 5 och internationell samverkan framhåller att globaliseringen och den europeiska integrationen ställer allt större krav på en kompetent och flexibel utrikesförvaltning vad gäller såväl traditionell utrikespolitik som handelspolitik och biståndssamarbete. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU och särskilt dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik liksom arbetet på en gemensam europeisk säkerhetsordning fordrar en gedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i de utom-europeiska industriländerna. Det är angeläget att en ambassad inrättas i och att ambassaden i återupprättas. För att förstärka utrikesförvaltningen tillförs . Vidare, beträffande utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, uttrycks i motionen att det svenska bilaterala biståndet inte har varit så framgångsrikt. Moderata samlingspartiet vill främst koncentrera biståndssamarbetet på snabb fattigdomsavveckling i . Det bilaterala biståndet bör framför allt inriktas på kunskapsöverföring, ansvarsfulla skuldavskrivningar samt stöd till rättsstaten, grundläggande utbildning och hälsovård som kommer hela befolkningen till del. Bistånd skall, enligt motionärerna, inte gå till statsmakt som systematiskt eller allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna. Katastrofbiståndet är, sägs det i motionen, en viktig biståndsform och bör ges prioritet. Särskilt betydelsefull är den internationella samordningen, så att svenska insatser väl kompletterar det som görs från annat håll. Inom utgiftsområde 7 bör det skapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Motionärerna föreslår att utöver regeringens förslag anslås till . På detta sätt ges kraftfullt stöd till och . Resurser kan också frigöras för ett mer omfattande stöd till demokratiutvecklingen och ekonomiska reformer i . I partimotion Fi18 (c) framhålls att tidigare i har bifallit utgiftsramarna . Förslagen med anledning av den nu aktuella propositionen är anpassade härtill. I yrkande 3 (delvis), som avser den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden att utgöra riktlinjer för regeringens arbete, noteras att regeringen för utgiftsområde 5 har lagt på 18,5 miljoner för samt 17,5 miljoner för vartdera av i en satsning på Europafrågor. Motionärernas uppfattning är att informationen om Europapolitiken inte bör bli föremål för ytterligare anslag. De framhåller att det redan nu finns en EU-upplysning inom ramen för . kontor i kan bidra med upplysningar, liksom på . Det föreligger enligt uppfattning inte större behov. Vad avser utgiftsområde 7 framhåller motionärerna att det är viktigt att kan ge ett aktivt och generöst bistånd. Trots det mycket tuffa saneringsprogram som svensk ekonomi gått igenom, tillhör vi alltjämt de länder som ger mest i bistånd till världens fattigare länder. När ekonomin så tillåter är det motiverat att öka biståndet. måste sådana insatser vägas mot angelägna åtgärder på andra områden. Regeringen föreslår att 800 miljoner skall anslås för bistånd till Öst- och 2001. Det är viktigt att en stor del av dessa pengar kan gå till förbättringar på miljöområdet. förslag till utgiftsramar för utgiftsområdet överensstämmer med regeringens. I partimotion Fi19 (fp) yrkande 4 begärs godkännande av den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som redovisas i motionen att utgöra riktlinjer för regeringens budgetarbete. I den del som rör utrikesutskottets beredningsområde (yrkande 4 delvis) innebär det beträffande utgiftsområde 5 att biträder regeringens förslag till utgiftsramar . Vad avser utgiftsområde 7 påpekar motionärerna att regeringen under den innevarande mandatperioden dragit ned det svenska biståndet, vilket enligt deras uppfattning sker det på bekostnad av de allra fattigaste. håller fast vid ståndpunkten att av BNI bör gå till internationellt bistånd. De menar att ramen för biståndet successivt bör höjas med för , för och för . I yrkande 27 begärs åtgärder för ökad kärnkraftssäkerhet i och . önskar inte satsa på den nu aktuella stängningen av utan vill i stället avsätta resurser för ökad kärnsäkerhet där hotet är som störst, nämligen i och . I partiets budgetalternativ ställs till förfogande för höjd säkerhet i kärnkraftsanläggningarna i närområde, främst i (och ). Medlen skall användas dels för att höja säkerheten i befintliga anläggningar, dels för finansiering av alternativ till existerande verk. Kravet framförs i fullt medvetande om att länderna själva dessvärre är måttligt intresserade av denna typ av insatser om de inte får betalt. För att få ett större genomslag för höjd säkerhet i och bör göra åtaganden om matchande finansiering. För den händelse de nu tillförda inte skulle räcka i detta sammanhang bör Sidas s.k. "östram" användas som buffertfinansiering i kombination med ett bemyndigande. I yrkande 9 tar motionärerna upp frågan om Europapolitikens inriktning. Yrkandet berör delvis utrikesutskottets beredningsområde. Motionärerna framhåller att grunden för EU-samarbetet är fredssträvan. Ett ytterligare steg på den vägen kommer att tas när länderna bakom den forna järnridån blir medlemmar i . Detta är den stora, långsiktiga framtidsfrågan. Ett område som är i stort behov av reformering är den gemensamma jordbrukspolitiken CAP. Utvidgningen innebär ett utmärkt tillfälle att reformera jordbrukspolitiken och strukturfonderna. anser att en gemensam EU-politik på jordbruksområdet är nödvändig, och partiet förespråkar en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den fria rörligheten är både en liberal grundtanke och en viktig EU-princip, och säger därför ja till . Vidare vill att EU utvecklar en gemensam asylpolitik Kriget i det har visat på behovet av en gemensam europeisk flyktingpolitik. bör gå med i , det valutasamarbete som föregår ett euromedlemskap, och i eurosamarbetet . föreslår i sin partimotion Fi20 (v) yrkande 4 (berörd del) avslag på regeringens förslag vad avser den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområdena 5 och 7 för åren 1999 2001. Vad avser utgiftsområde 5 föreslår partiet i stället att under budgetåren 1999-2001 utöver regeringens förslag anges som riktlinje för budgetarbetet. menar att ett projektbidrag för information och studier om och EU:s utveckling bör inrättas. Stödet skall riktas till frivilliga organisationer och stiftelser. Detta anses motiverat med tanke på frågornas politiska betydelse. Beträffande utgiftsområde 7 sägs bl.a. följande i motionen. Med den takt i ökningen av biståndet som regeringen antyder i vårpropositionen kommer det proklamerade målet att framstå som mycket avlägset. Motionärerna understryker att internationell utvecklingssamverkan inte endast handlar om det som i budgetpropositionen rubriceras som Internationellt bistånd utan det berör även en rad andra förhållanden som t.ex. handelsfrågor, vilket tydligt kommit till uttryck under debatten om . har i andra sammanhang instämt i regeringens allmänna inriktning av den svenska biståndspolitiken när det gällt att komma bort från ett gammalt paternalistiskt mönster. Partiet instämmer i att biståndet i fortsättningen mer skall ha formen av internationell utvecklingssamverkan, där det också förutsätts att mottagaren har något att ge. Motionärerna anser att det krävs en snabbare takt när det gäller strävan att uppnå enprocentsmålet. har föreslagit en plan för en återgång till det en gång näst intill förverkligade enprocentsmålet. Partiet föreslår i enlighet med detta att utgiftstaket för utgiftsområdet ökas med 1 000, 3 700 respektive för jämfört med regeringens förslag. I motionen konstateras i yrkande 28 att föreslås bli avsatta till informationsinsatser om Europapolitiken och särskilt om euron. Hälften av dessa medel bör, enligt motionärerna, avsättas för folkbild-ningsinsatser i Europafrågor. Sådana medel bör enligt dansk modell kunna sökas av alla ideella organisationer som har relevanta projekt bl.a. för att förbereda folkopinionen för en folkomröstning om valutaunionen. Detta bör , enligt , ge regeringen till känna. har, säger motionärerna, valt att skjuta på beslutet om ansvarsfrihet för när det gäller kontroll av hur pengarna används. Regeringen argumenterar för att ansvarsfrihet trots allt måste beviljas. anser att regeringen skall verka för att ansvarsfrihet inte beviljas förrän kommissionen redovisat vilka åtgärder som den vill vidta. Detta bör, enligt yrkande 29, ges regeringen till känna. utgår i sin partimotion Fi21 (mp) inte från regeringens prognos för BNP-tillväxten utan använder i stället de siffror som lagts fram av . Partiet föreslår samma utgiftstak som regeringen . föreslås ett utgiftstak som ligger lägre. görs också en alternativ budgetberäkning för det fall har lämnat Europeiska unionen (EU). För vart och ett av yrkar vad avser utgiftsområde 5 en ökning med i förhållande till propositionen (yrkande 42 delvis). Partiet föreslår ökat stöd till rättsligt bistånd till svenska medborgare som blir utsatta för brott utomlands samt anser att stödet till bör stärkas (yrkande 43 delvis). Solidariteten med fattiga länder kräver ett utökat och effektivare svenskt bistånd. Målet om av BNI till bistånd måste, enligt motionen, nås väsentligt snabbare än med regeringens förslag. förslag till ökad budgetram för utgiftsområde 7 innebär av BNI 1999, 2000 och 2001, jämfört med regeringens förslag om . Beloppsmässigt medför detta ökningar med för , för och för i förhållande till regeringens förslag (yrkandena 42 och 43, båda delvis). I yrkande 45 begärs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om "ute ur EU ". I den del som rör utrikesutskottets beredningsområde kan argumentationen i motionen sägas ha följande innebörd. Medlemskapet i Europeiska unionen har försvårat våra möjligheter att utveckla en socialt och ekologiskt hållbar ekonomi. Medlemskapet har för del inneburit en tilltagande underkastelse under en framväxande europeisk superstat. anser att det är helt fel väg att bilda nya superstater som metod att möta en alltmer internationaliserad ekonomi. Det löser i praktiken inga problem men hotar däremot att bygga upp allt större och farligare konflikter såväl inom som mellan superstaterna. Bildandet av EU har också medfört reaktioner i andra världsdelar som går ut på att stater går ihop i syfte att öka sin konkurrenskraft mot ett alltmer hotfullt . Det svenska medlemskapet i Europeiska unionen kan inte sägas ha medfört ekonomiska fördelar för svensk ekonomi. Om lämnar EU, vilket förordar, skulle staten netto spara ca . Det finns mycket goda förutsättningar för svensk ekonomi att utvecklas betydligt bättre utanför EU. EU- och EMU-projekten innehåller så mycket av stel centralistisk byråkrati, bristande frihandel, gigantiska bidragssystem och inbyggda konflikter mellan olika länder och regioner att man på goda grunder kan anta att det är en fördel att stå utanför. har då mycket goda förutsättningar att bli något av en säker hamn för investeringar och placeringar, och svensk ekonomi kan i ett internationellt sammanhang utvecklas fritt. Ett utanför EU medger helt enkelt betydligt bättre möjligheter till en starkare ekonomisk utveckling med ekologiska och sociala förtecken. Bland de prioriterade frågorna i partimotion Fi22 (kd) nämns att de allra fattigaste länderna bör ges bättre utvecklingsmöjligheter.