yttr · GL05SKU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — Jag tillstyrker motionerna Fi212, Sk735 i nu aktuella delar och motionerna Sk309 och Sk317. I motion Fi212 yrkande 4 föreslår att utgiftsramen för utgiftsområde 3 skall ökas med vardera . Genom att anslå ytterligare medel till bl.a. skattemyndigheterna anser vi att möjligheterna ökar att bekämpa skattefusk, inte minst inom momssystemet. Jag tillstyrker detta yrkande. Vad förslag på skatteområdet ger för utfall på statsbudgeten för framgår av tabeller i motion Fi212. Inkomstberäkningarna bör ändras i enlighet med förslag. De lagändringar som behövs bör tas upp i särskild ordning. Skattepolitiken, m.m. - v Per () anför: sätter kampen för jobben i främsta rummet. Fler i arbete är det enda hållbara med-let för att trygga välfärden, motverka diskrimineringen av kvinnorna och få en mer stabil offentlig ekonomi. vill bygga ett där alla - män och kvinnor - har rätt till arbete. föreslår att satsas på att få ner arbetslösheten. förstärker kommunernas satsningar på vård, skola och omsorg med , avsätter till stöd för privat tjänstesektor och satsar för att få fart på byggandet i . vill också omfördela arbetstiderna med sikte på sex timmars arbetsdag och avsätter därför för försök med förkortad arbetstid. räknar med ett ökat budgetutrymme på 10 respektive för ytterligare satsningar. skattepolitik bygger på två grundprinciper, en grön och en röd skatteväxling. Även skattepolitiken måste utformas med inriktning på ökad sysselsättning. Det är i nuvarande läge inte möjligt att sänka det totala skatteuttaget, det vore att äventyra statsfinanserna, och sysselsättningsproblemen kan inte lösas genom stora generella skattesänkningar. Det finns inga teoretiska eller praktiska belägg för ett direkt samband mellan låga skatter och hög tillväxt. Det finns inte heller särskilt mycket utrymme för skattehöjningar. Vi föreslår en marginell höjning av skattekvoten eller med . Inom detta skattenetto genomför vi en röd skatteväxling på . Fördelningspolitiska skäl talar för att öka skatten på högre inkomster. har sparkvoten ökat dramatiskt, och det är främst hushåll i de högre inkomstskikten som ökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttag som riktar in sig på de högre inkomstskikten kan därför huvudsakligen antas påverka dessa gruppers sparande och inte hushållens totala konsumtion. föreslår att inkomstskatten höjs genom att grundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten och genom att ett nytt skikt på inrättas för inkomster . Vidare bör intäktsnivån på bilförmånsbeskattningen höjas. För att tillgodose fördelningskrav och för att bidra till ökning av hushållens totala konsumtion föreslår lättnader i de lägre inkomstskikten. När det gäller skattesänkningar för hushåll och löntagare menar vi att det finns två alternativa vägar att gå för att få en bra fördelningspolitisk profil: höjningar av grundavdragen i lägre inkomstskikt, alternativt att successivt minska uttaget av egenavgifter. föreslår att egenavgifterna inte höjs 1998. Vi menar i likhet med flertalet bedömare, att det är de små företagen som kommer att stå för merparten av sysselsättningsökningen i landet. Det gäller att få i gång nya företag, men också att skapa förutsättningar för existerande företag att utvecklas. avsätter till en framtidsfond för företags kompetensutveckling av personal. Medel skall kunna sökas och om det medges sker regleringen genom skattereduktion över uppbördsdeklarationen. Den effektiva bolagsskatten i har alltid varit låg, och en anpassning till internationella skatteförhållanden bör ske genom en höjning till . Höjningen finansierar framtidsfonderna. Med tanke på vissa bolags stora vinster är det inte orimligt med en värnskatt för högre vinster. föreslår en värnbolagsskatt på på vinster . När det gäller dubbelbeskattningen anser vi inte att löneunderlaget skall tas med när det gäller lättnadsregler som grundar sig på den skattskyldiges anskaffningskostnad för sina aktier. Det handlar då inte om en lindring av dubbelbeskattning utan snarare en form av resultatreglering som mer liknar en bokslutsdisposition. Företags organisationskostnader bör inte vara avdragsgilla. Enligt vår mening finns det skäl för en avvikelse från enhetligheten i skattesystemet vad gäller vinstandelsstiftelser. redovisar i en separat motion (1997/98:Sf254) utförligt våra ståndpunkter och menar att bör överväga att återinföra avgiftsfriheten för vissa vinstandelsstiftelser. Totalt omfördelar inom person-beskattningen och inom företagsbeskattningen. Sysselsättningsskäl talar för att arbeta vidare från förslag om att i första hand prioritera selektiva skattesänkningar i arbetsintensiva tjänstebranscher. föreslår skattesänkningar på för tjänstesektorn under kommande budgetår och räknar med att det finns ett utrymme på för skatte- och/eller egenavgiftssänkningar för personer med låga inkomster. I detta utrymme ryms både en grön skatteväxling och förbättrade statsfinanser. avvisar regeringens förslag om höjda reseavdrag per mil. Det finns inte några reella skäl till denna höjning. Dessutom har regeringen valt en något underlig delfinansiering av förslaget när man höjer gränsen för avdragsgilla kostnader för resor mellan bostad och arbete från till . föreslår att gränsen för avdragsgilla kostnader sänks till . anser att samtliga aktier skall förmögenhetsbeskattas och tas av marknadsvärdet. När det gäller lättnadsregler för huvuddelägare anser vi att regeringens förslag om innehav av av röstvärdet är för lågt satt. Lättnadsreglerna bör utformas på ett sådant sätt att den del av det egna kapitalet som utgörs av reellt riskkapital undantas från förmögenhets-beskattning. Dessutom bör en takregel för förmögenhets-beskatt-ning övervägas som innebär att skatten kan begränsas vid vissa förmögen-hetstyper, t.ex. fastigheter. anser att det är fel att människor skall behöva låna pengar för att kunna betala sin fastighetsskatt. Människor med låga inkomster skall inte behöva lämna sina fastigheter bara för att de bor i ett område där fastigheter är föremål för uppköp av kapitalstarka personer. I ett övergångsläge bör därför ett takvärde införas som maximerar mark- och byggnadsvärdet. Jag tillstyrker aktuella yrkanden i motionerna Fi209, Fi220 och Sk326 och avstyrker i förekommande fall propositionen. Det är inte möjligt att skära ned mer på skattemyndigheterna och . Det kommer ständiga larmrapporter om situationen inom skatteförvaltningen. Granskningen är eftersatt på grund av underbemanning. Det är också viktigt att skattebrottsenheterna kommer i gång. När det gäller kan vi konstatera att smugglingen ökat drastiskt sedan nedskärningarna påbörjades. De kompensatoriska åtgärder som utlovats har ännu inte införts. föreslår därför i motion Fi220 yrkande 4 högre anslag än regeringen till dessa myndigheter. Totalt handlar det om en höjning av utgiftsramen med för . Jag tillstyrker detta yrkande. Vad förslag på skatteområdet ger för utfall på statsbudgeten för framgår av motion Fi220. Inkomstberäkningarna bör ändras i enlighet med förslag. De lagändringar som behövs bör tas upp i särskild ordning. Skattepolitiken, m.m. - mp () anför: Regeringens budgetproposition är ett misslyckande när det gäller att föreslå nödvändiga och mer grundläggande förändringar i den ekonomiska politiken för att kunna uppnå full sysselsättning, lösa miljöproblemen och utveckla ett socialt hållbart samhälle. de gröna anser att välfärdens kärnområden (vård, omsorg och skola) och människor med små ekonomiska marginaler i högre utsträckning hade kunnat besparas åtstramningar. Sparandet borde i stället ha varit större på militär, motorvägsbyggen och transfereringar till dem som har goda inkomster. föreslår en förändrad ekonomisk politik som tar sikte på att radikalt minska arbetslösheten och minska miljöproblemen. Detta förutsätter strukturella, dvs. mer grundläggande och långsiktiga förändringar av ekonomins funktionssätt. På medellång sikt anser vi att tre förändringar måste göras. För det första måste miljöskuldens tillväxt, utarmningen av naturresurserna och de ökade kostnaderna för miljöförstöringen stoppas. Det måste bli lönsamt och lätt att bli mer energieffektiv och att minska miljöpåverkan för både producent och konsument. En grön skattereform där beskattningen av arbete minskas och i stället skatterna på energi och miljöstörande utsläpp höjs är en avgörande förutsättning för att miljöinriktade investeringar och satsningar skall kunna ge avsedd effekt . För det andra måste arbetstiden generellt förkortas och bli mer flexibel och i samband därmed beskattningen på arbete sänkas. Våra förslag innebär att normalarbetstiden sänks till , att lönen efter skatt blir oförändrad för låginkomsttagare och att arbetslösheten sjunker en bit . Detta finansieras genom att statens kostnader för a-kassa och arbetsmarknadspolitik minskar. Det medför att både statens utgifter och det totala skattetrycket minskar något. För det tredje minskas kostnaderna för arbetskraft och tjänster genom såväl skatteväxlingen som skattesänkningen för att möjliggöra en snabb arbetstidsförkortning. Detta gynnar, framför allt på , företag inom den expansiva tjänstesektorn och miljösektorn (i vid mening). Särskilt små och medelstora företag kan därigenom expandera och i ökad omfattning bidra till en positiv ekonomisk utveckling. Dessutom föreslår vi en mer aktiv fördelningspolitik genom en lång rad åtgärder. Ersättningsnivån i socialförsäkringar och a-kassa föreslås höjd till för låginkomsttagarna och successivt sänkt i högre inkomstlägen. Vi föreslår också förbättrade villkor för handikappade, tandvårdsbehövande och människor med små ekonomiska marginaler. Vi ökar dessutom på biståndet. Skatterna skall utformas så att en god hushållning med begränsade resurser främjas och enskilda människors kreativitet och skaparkraft gynnas. En lägre beskattning av arbete, högre miljöskatter och åtgärder för att skapa förutsättningar för en växande privat sektor med fler små och medelstora företag utgör viktiga led i strävandena att vrida utvecklingen i rätt riktning. Våra förslag innebär att minskande kostnader vid lägre arbetslöshet åtminstone delvis skall användas till att minska skattetrycket - i första hand genom sänkning av egenavgifterna och inkomstskatten. Arbetsgivaravgifterna sänks genom en växling mot energi- och miljöskatter. På bör skattetrycket kunna dämpas ytterligare genom ökade inslag av grundtrygghet i socialförsäkringar och a-kassa. Vi föreslår att en skatteväxling genomförs med lägre skatter på arbete och högre på energi, utsläpp och råvaruförbrukning. Skatteväxlingen föreslås omfatta ca och ca . Inom den ramen föreslås skatten på arbete (arbetsgivaravgifter, egenavgifter och i viss mån inkomstskatten) sänkas med . Det behövs klara, långsiktiga beslut som anger färdriktningen mot ett ekologiskt hållbart kretsloppssamhälle. bör därför nu fatta beslut om skatteväxling och principbeslut om fortsatt skatteväxling fram . Energiskatten på el och fossila bränslen höjs med ca per kWh och koldioxidskatten med per kg CO2. Produktionsskatten på el från kärnkraftverk höjs med per kWh och sedan med per kWh. Den särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs till 4,. För de mest energikrävande företagen reserveras ett utrymme för tillfälliga skattenedsättningar för att ge möjlighet till smidig anpassning. I nedsättningen ingår också en reservation för kompensation till trafikanter i glesbygd. Vi föreslår också att avgiften på handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket höjs för att stimulera utvecklingen mot en ekologisk anpassning samt att landningsavgifterna på flyg höjs för att kompensera den borttagna miljöskatten 1997. För företagen föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna . Sänkningen av skatten på arbete för hushållen bör ha en tyngdpunkt på låg- och mellanlönegrupper, bl.a. för att underlätta en arbetstidsförkortning. Totalt kan egenavgifterna sänkas fram . Vi föreslår vidare att grundavdraget höjs till ca vid årsinkomster mellan ca 125 000 och . När värnskatten avskaffas bör den ersättas permanent med ett skikt skatt i den statliga skatteskalan. Det är naturligt att det skiktet kopplas till taket i egenavgifterna, ca /år, eftersom annars inkomster över det taket beskattas lägre på marginalen än inkomster under taket. bör gränsen där statlig skatt skall betalas justeras något uppåt genom att den "frysning" av brytpunkten som gjordes för återställs. Skatten på bilförmån bör höjas så att intäkterna återställs till nivån före sänkningen 1997. Vi avvisar regeringens förslag till förlängt s.k. ROT-avdrag och föreslår i stället på utgiftsbudgeten riktade bidrag för allergisanering m.m. Vi avvisar också förslaget att höja gränsen för reseavdrag . I stället föreslår vi att reseavdraget görs om till en skattereduktion på , lika för alla oberoende av inkomst. Höjningen av fastighetsskatten på bostäder har, i kombination med höjda taxeringsvärden, inneburit en kraftigt ökad belastning för många boende. Skattesatsen bör därför, inom ramen för en skatteväxling, återställas till den tidigare nivån . Fastighetstaxeringen ses över - det är viktigt att miljöförbättringar inte straffas med högre skatt och taxeringsvärden inte höjs så att fastboende i t.ex. attraktiva skärgårdsområden får så hög fastighetsskatt att de tvingas flytta. anser de gröna att den statliga fastighetsskatten i nuvarande form bör avskaffas. Vi föreslår vidare att sambeskattningen i förmögenhetsskatten avskaffas och att i stället bolagsskatten höjs till . Dessutom föreslår vi att förmögenhets-skatten på A-aktier sänks till av börsvärdet. Förmögenhetsskatten, som liksom fastighetsskatten beräknas på fiktiva värden och inte reella inkomster, har visat sig medföra stora problem för såväl aktie- som fastighetsinnehav. Det kan visa sig omöjligt att ha olika skattesatser på olika aktielistor på börsen. Omflyttningar mellan listorna illustrerar detta. Det är inte heller bra att beskatta arbetande kapital, vilket skulle bli följden om även O- och OTC-listorna skulle beskattas. Regeringens förslag till ändrad förmögenhetsbeskattning av aktier har dessutom den absurda konsekvensen att de mest förmögna helt slipper skatt. Det är enligt de grönas mening angeläget att kapitalförsörjningen för företagen istället underlättas - det gäller särskilt för de mindre företagen. Däremot är det rimligt att något öka beskattningen av vinsten hos företagen för att på så vis undvika en försvagning av de offentliga finanserna. Jag tillstyrker de grönas aktuella yrkanden i motionerna Fi219 och Sk325. Vad de grönas förslag på skatteområdet ger för utfall på stats-budgeten för framgår av motion Fi219. Inkomst-beräkningarna bör ändras i enlighet med de grönas förslag. De lagändringar som behövs bör tas upp i särskild ordning. Skattepolitiken, m.m. - kd () anför: Den höga arbetslösheten innebär stort lidande för den enskilde och är det främsta hotet mot en rättvis fördelning av våra gemensamma tillgångar. En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa förutsättningar för nya jobb och en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Det är dags att öka förutsättningarna för mer personligt ansvarstagande, uppmuntra arbete, sparande och företagande. har alla förutsättningar att med en ny politik gå in i en ny era av lägre arbetslöshet där medborgarna kan leva på sin lön, tryggare familjer, bättre vård, omsorg och skola, som de mest utsatta grupperna upprättas efter de senaste årens sneda fördelningspolitik. Nya arbetstillfällen skapas då människor finner det mödan värt att starta och utveckla företag. I budgetalternativ finns ett antal strategiskt valda skattesänkningar om sammanlagt ca (varav ca är sänkt allmän egenavgift) som syftar till att underlätta företagande och nya jobb inklusive sänkningar av skatten med ca för främst låg- och medelinkomsttagare. Vi förordar besparingar i samma storleksordning. För att förbättra företagarklimatet vill vi bl.a. sänka skatterna inom tjänstesektorn liksom skatten på arbetande kapital och arbetsgivaravgifterna. Kapitalförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras genom ett permanent riskkapitalavdrag och avskaffande av dubbelbeskattningen. Reglerna om tidpunkten för redovisning av moms är ett dråpslag mot många företags likviditet och måste ändras. För att stimulera till såväl egen kompetensutveckling som utbildning inom arbetslivet föreslår att ett system med individuella utbildningskonton införs. Vi vill främja tillkomsten av ny teknik genom lättnader i beskattningen av royalty på patenterade uppfinningar. vill avsätta ytterligare resurser till ett breddat Rotprogram. Vi vill också höja sysselsättningen inom hushållssektorn bl.a. genom att införa den modell för hushållstjänster som finns i och genom andra regler för beskattning av förmån av hemservice genom arbetsgivaren. Det totala skattetrycket bör enligt vårt synsätt inte överstiga av BNP. Inkomstskatten skall som ett första steg följa skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på . Den statliga inkomstskatten skall vara maximalt . Värnskatten skall alltså avvecklas, men i stället bör grundavdraget slopas vid den statliga taxeringen. På måste skatterna sänkas under denna nivå. Skatterna får dock inte sänkas så att det rubbar den samhällsekonomiska balansen eller leder till problem med finansieringen av god utbildning, vård och omsorg. I samband med en skatteväxling där skatter på arbete växlas mot skatter på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser kan successivt krympande miljöskattebaser på ett naturligt sätt bidra till en sänkning av skattetrycket. mål och riktlinjer för skattepolitiken läggs fram i motio-nerna Fi215 och Sk327 av m.fl. (kd). Jag yrkar bifall till dessa riktlinjer för skattepolitiken och till de yrkanden från som behandlas i detta sammanhang. Utöver vad som nämnts ovan gäller bl.a. att skattepliktiga börsaktier skall tas vid förmögenhetsbeskattningen, slopad sambeskattning av förmögenhet, höjt avdrag för pensionssparande, slopad särskild löneskatt på arbetsgivares bidrag till vinstandelsstiftelse, att skiktgränsen skall räknas upp med hela det ursprungliga reallöneskyddet fr.o.m. , att fastighetsskatten skall sänkas till och beräknas på en tredjedel av markvärdet på taxeringsvärde och ersättas med en fastighetsavgift; vidare att lägesfaktorns genomslag på byggnadsvärdet vid fastighetstaxeringen skall begränsas, att vin och sprit inte skall ingå i avdragsramen för representationskostnader och att skatt på maltdrycker höjs /volymprocent och avstyrker de förslag till skatteskärpningar i fråga om förmögenhetsskatt och avdragsspärren för resekostnader som har lagts fram i budgetpropositionen. Jag tillstyrker förslagen i våra motioner om att bl.a. förmånsbeskattningen av drivmedel skärps, att schablonvärdet skall knytas till bilens miljöklassning och att en avfallsskatt införs. Förslag om fastighetsskatten och förmögenhetsskatten, m.m. med delvis samma inriktning som i de ovan nämnda motionerna finns i motion Sk313 av m.fl. (kd) och Sk320 av (). Jag tillstyrker även dessa motioner. yrkar i motion Fi215 yrkande 3 att extra resurser skall anslås för skattemyndigheternas samverkan med polisen i kampen mot den alltmer omfattande ekonomiska brottsligheten. När det gäller tullen anser att det finns mycket goda skäl att förstärka tullens möjligheter att hindra smuggling av bl.a. narkotika, tobak och alkohol och avsätter därför extra resurser för nya tjänster inom . Jag tillstyrker förslag om att ramen för utgiftsområde 3 utökas med . Vad jag anfört i det föregående innebär att inkomstberäkningarna bör ändras i enlighet med förslag i motionerna Fi215 och Sk327. Jag hänvisar till de tabeller som finns i motionerna. De lagändringar som behövs bör tas upp i särskild ordning. och (utgiftsområde 3) 11 Statsbudgeten och lagförslagen (punkterna 4-6, 10, 37 och 41-44) 12 Skattepolitiken m.m. - m 13 Skattepolitiken m.m. - c 15 Skattepolitiken, m.m. - fp 16 Skattepolitiken, m.m. - v 18 Skattepolitiken, m.m. - mp 21 Skattepolitiken, m.m. - kd 23