yttr · GL05UBU9Y · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) bl.a. i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för jämte motioner, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. går i det följande in på propositionens yrkanden 5 och 8 (båda delvis), 12, 22-24 samt 49 (delvis). Vidare behandlas i yttrandet vissa yrkanden i partimotionerna 1997/98:Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi20 (v) och Fi56 (mp) samt motionerna 1997/98:Fi26 (m) yrkandena 6 och 7 och Fi39 (s). För att finansiera en förstärkning av anslaget C 3 , som tillhör utgiftsområde 16, föreslår regeringen minskningar av två anslag inom utgiftsområde 15, nämligen dels anslaget A 3 Vuxenstudiestöd m.m. (-), dels anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar (-). Om minskningen på det sistnämnda anslaget skriver regeringen att antalet studerande i det slaget av utbildning antas bli något lägre än planerat under . yrkar i motion 1997/98:Fi20 avslag på förslaget att minska anslaget A 7 (yrk. Möjligheten att få detta s.k. NT-Svux är viktigt för rekryteringen till naturvetenskaplig och teknisk utbildning, hävdar motionärerna och menar att man därför skall öka rekryteringsansträngningarna i stället för att minska anslaget. anser också att rätten till timersättning vid deltagande i svenskundervisning för invandrare (sfi) bör återinföras (yrk. Timersättning har lämnats till deltagare i sfi som förlorar arbetsinkomst eller arbetslöshetsersättning när de deltar i utbildningen. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t gör följande bedömning. Ändamålet med de av regeringen föreslagna minskningarna av anslag under utgiftsområde 15 är att finansiera en förstärkning av Centrala studie- stödsnämnden (CSN). Denna förstärkning - som utskottet återkommer till i det följande - är utomordentligt angelägen. Utskottet har inhämtat att anslagsbeloppen under A 3 Vuxenstudiestöd m.m. och A 7 Särskilt vuxenstudie- stöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i budgetpropositionen beräknats utifrån antaganden om att respektive studie- stödsform kommer att utnyttjas i betydligt större omfattning än vad som visat sig bli fallet och . De belopp som anvisade på dessa anslag kommer alltså inte att gå åt för respektive ändamål. Utfallet för hela utgiftsområde 15 per blev också ett anslagssparande på (prop. s. 125). Mot denna bakgrund anser utskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag till ändrade anslagsbelopp på tilläggsbudget för under utgiftsområde 15. Motion 1997/98:Fi20 yrkande 32 bör således avslås. Frågan om timersättning vid sfi behandlades av (prop. 1997/98:1 utg.omr. 15, bet. UbU2, rskr. beslutade då att avskaffa denna timersättning. I motion förs det inte fram några nya skäl till att den skall återinföras. anser att finansutskottet bör avstyrka motion 1997/98:Fi20 yrkande 33. Särskilt utbildningsbidrag och svuxa finns ett nytt studiestöd för vuxna, kallat särskilt utbildningsbidrag (UBS). Det kan lämnas till arbetslösa personer i ålder för studier under ett läsår på grundskolenivå eller gymnasieskolenivå. Under vissa förutsättningar kan UBS för studier på samma nivå också lämnas till den som har anställning men tar tjänstledigt för studierna. UBS är i sin helhet ett bidrag. godkände riktlinjerna för det särskilda utbildningsbidraget (prop. 1996/97:1 utg.omr. 15, bet. UbU2, rskr. Regeringen begär nu godkännande av att UBS till skall kunna lämnas till arbetslösa även för ett andra studieår på de nämnda utbildningsnivåerna. Den studiestödsform, utöver UBS, som vanligen används för studier inom är särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Enligt gällande bestämmelser i förordningen (1983:1031, ändr. 1986:394) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan sådant lämnas för studier på grundskolenivå samt studier på gymnasieskolenivå. Regeringen begär nu godkännande av att svuxa skall kunna lämnas studier på gymnasieskolenivå. Båda förändringarna ryms enligt regeringens bedömning inom utgiftsområdets ramar. För tiden efter får frågan enligt regeringen prövas med hänsyn bl.a. till sysselsättningsläget. I motion 1997/98:Fi39 (s) sägs att även de som har varit tjänstlediga för studier i skulle ha stor glädje av att få möjlighet att söka UBS också för ett andra år. Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om detta. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t ser det som angeläget att arbetslösa prioriteras när det särskilda utbildningsbidraget nu kan utökas. Med detta föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen. Regeringen meddelar i propositionen att kommunerna utöver tidigare fastställda ramar för kommer att få täckning för gymnasial vuxenutbildning som anordnas till . Eleverna kommer att kunna få studiestöd i form av UBS, svuxa eller studiemedel för att delta i sådan utbildning. Eventuella medelsbehov som kan uppkomma till följd av verksamheten avser regeringen att redovisa i tilläggsbudget . Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Fi26 att skall avslå regeringens förslag (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t konstaterar att regeringen inte har begärt godkännande av de aktuella åtgärderna. Enligt utskottets mening är det värdefullt att deltagarna i kan få möjlighet att utnyttja även sommaren för sina studier. bör avstyrka motionsyrkandet. Regeringen föreslår ändringar i kommunalskattelagen (1928:370), lagen (1962:381) om allmän försäkring och semesterlagen (1977:480), föranledda av dels att ersättning till vissa föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning skall vara skattepliktig inkomst samt pensions- och semesterlönegrundande m.m., dels att timersättning vid sfi har avskaffats. föreslår i motion 1997/98:Fi20, i konsekvens med sitt förslag att timersättning vid sfi skall återinföras, att regeringen skall återkomma med förslag om sådan ändring i kommunalskattelagen att denna timersättning skall räknas som skattepliktig intäkt av tjänst (yrk. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t, som i det föregående har avstyrkt förslaget om att återinföra timersättningen vid sfi, anser att finansutskottet bör tillstyrka regeringens lagförslag och avslå motionsyrkandet. Den ersättning som utgår till föräldrar som deltar i teckenspråksutbildning består av dels ersättning för förlorad arbetsinkomst eller motsvarande, dels resekostnadsersättning. utgår från att resekostnadsersättningen inte skall medföra höjd skatt för föräldrarna. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utbyggnaden av högskolan har medfört en kraftigt ökad belastning på (), som har haft stora svårigheter att klara de uppsatta målen när det gäller både handläggningstider och myndighetens tillgänglighet. En särskild utredare tillsattes med uppdrag att göra en översyn av CSN (dir. 1997:143). Hon lämnade en delrapport till regeringen med förslag till omedelbara åtgärder för att säkerställa att CSN klarar på ett tillfredsställande sätt. Regeringen föreslår i propositionen att anslaget C 3 tillförs på tilläggsbudget . Därutöver höjs expeditionsavgiften inom återbetalningsverksamheten, vilket enligt regeringen ger CSN en resursförstärkning på . CSN bör vidare få möjlighet att finansiera systemutvecklingen inför omläggningen till ett nytt studiestödssystem . Regeringen meddelar också att den avser att återkomma angående frågan om CSN:s förvaltningsanslag. Moderata samlingspartiet avvisar i motion 1997/98:Fi26 en ökning av expeditionsavgiften men biträder ökningen av anslaget med (yrk. avvisar i motion 1997/98:Ub19 också en höjning av expeditionsavgiften, men föreslår att anslaget till CSN i stället ökas med utöver regeringens förslag (yrk. 18 samt yrk. 21 i denna del). föreslår i motion 1997/98:Fi20 att anslaget till CSN ökas med utöver regeringens förslag (yrk. Motionärerna är medvetna om att regeringen i ett pressmeddelande har ställt i utsikt att CSN skall få tillgång till ytterligare , men de väljer att endast ta ställning till det som står i propositionen. , som avvisar både en höjning av expeditionsavgiften och finansiering av verksamheten via lån, föreslår i motion 1997/98:Fi56 att anslaget till CSN ökas med utöver regeringens förslag (yrk. 6 och 7). Det utökade anslaget finansieras i motion genom minskningar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. U t s k o t t e t vill med anledning av regeringens förslag och motionsyrkandena anföra följande. Den särskilda utredaren har i sin rapport redovisat att CSN behöver ytterligare utöver vad som har anvisats , för att klara av verksamheten under återstoden av året på ett tillfredsställande sätt. Av detta belopp avser investeringar och anpassningar i IT-systemet och en utökning av personalstyrkan som redan har genomförts (genom överbudgetering). Därtill föreslår hon för en ytterligare utökning av personalstyrkan vid de största CSN-kontoren, utveckling av ett informatörssystem och inrättande av särskilda telefon/informationskiosker vid högskolor eller i anslutning till andra utbildningsanordnare. Investeringar finansieras numera genom lån i . Utskottet har under hand erfarit att regeringen avser att utöka CSN:s låneram för med . Därmed tillgodoses enligt utskottets bedömning det av utredaren redovisade behovet när det gäller IT-systemet. gäller att CSN:s återbetalningsverksamhet helt skall finansieras genom avgifter (prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 308). Avgifternas storlek bestäms av regeringen och anges i studiestödsförordningen (1973:418, ändr. i denna del 1993:870). Expeditionsavgiften debiteras i samband med avisering av hela årets återbetalningar, för vilka den första förfallodagen är . har den således redan debiterats med det gällande beloppet. En höjning av expeditionsavgiften avseende skulle därför sannolikt medföra betydande administrativa kostnader. Utskottet har erfarit att regeringen avser att återkomma med förslag om att på annat sätt tillgodose CSN:s behov av ytterligare medel . Motionsyrkandena om avslag på avgiftshöjningen bör därmed anses vara tillgodosedda. Regeringens förslag i vårpropositionen om anslagsökning tillsammans med en utökning av CSN:s låneram motsvarar vad den särskilda utredaren föreslagit, så när som på . På den sistnämnda punkten avser regeringen, som nämnts, att återkomma. Utskottet anser mot denna bakgrund att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag i vårpropositionen och avstyrka motionerna 1997/98:Fi19 yrkandena 18 och 21 (i denna del), 1997/98:Fi20 yrkande 35, 1997/98:Fi26 yrkande 6 och 1997/98:Fi56 yrkandena 6 och 7. gav regeringen begärt bemyndigande att låta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning som finansieras under verksamhetsområdet och internationella forskningsresurser som innebär åtaganden (prop. 1997/98:1 utg.omr.16 avsnitt 7.4, bet. UbU1, rskr. Ett av de anslag som därvid berördes är D 18 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning. Anslaget disponeras av (). Sättet att finansiera investeringar i utrustning förändrades : dels avvecklades det s.k. , och de medel som tidigare anvisats för rådet anvisades i stället under D 18, dels övergick man från direktavskrivning till finansiering genom lån i . FRN har sedermera givit regeringen ett reviderat underlag när det gäller behovet av bemyndiganden att göra åtaganden . Regeringen föreslår nu att bemyndiganderamarna avseende anslaget D 18 ändras. Ändringarna innebär oförändrad ram för , något minskad ram för och ökade ramar för de tre följande åren, jämfört med vad tidigare beslutat. Totalt innebär det nya förslaget att bemyndiganderamarna ökas med . U t s k o t t e t har ingenting att invända mot regeringens förslag och föreslår att finansutskottet tillstyrker det. Statens fordran på Stiftelsen Regeringen begär bemyndigande att efterge statens fordran på Stiftelsen om med högst detta belopp. Brunn har till förvaltats som en del av . Därefter har den ombildats till en stiftelse som förvaltas av . har före ombildningen tagit banklån för Brunns räkning för investeringar om . Stiftelsen har försatts i konkurs, i vilken den största fordran är den om som grundas på nämnda banklån. Genom att staten efterger fordran förbättras förutsättningarna för att i lämplig form fortsätta verksamheten och bevara en anläggning av kulturhistoriskt intresse, vilket regeringen finner önskvärt. - som fattade beslut om att ta banklånet - bör enligt regeringens mening i den uppkomna situationen svara för de kostnader som följer av beslutet inom sina befintliga utgiftsramar. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t har för sin del inget att invända mot regeringens förslag. Omfördelning mellan utgiftsområdena 16 och 17 föreslår i motion 1997/98:Fi20 en omfördelning av från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 17 (yrk. Motionärerna vill föra över medel för från kommunerna till folkhögskolorna för fler utbildningsplatser där för arbetslösa. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att finansutskottet bör avstyrka yrkandet. har tidigare pekat på att kommunerna kan och skall planera och anordna verksamheten inom så att utbildningens inriktning och omfattning kan bestämmas med utgångspunkt i den studerandes önskemål, behov och förutsättningar. Det innebär bl.a. att kommunerna kan använda såväl folkhögskolor som studieförbund som anordnare av utbildning inom . Så sker också. Därutöver har inom utgiftsområde 17 medel anvisats för 10 000 platser inom vid folkhögskolorna. Dessa medel fördelas av . Utskottet är inte berett att förorda att en större del av resurserna för överflyttas från kommunernas ansvar till . Öronmärkning av extra statsbidrag till kommunerna föreslår i motion 1997/98:Fi19 att skall besluta att "öronmärka" det extra statsbidraget till kommuner och landsting för (yrk. Motionärerna vill säkerställa att medlen används till vård, omsorg och skola. U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t vill med anledning av yrkandet anföra följande. Regeringens förslag i vårpropositionen innebär att statsbidragen till kommuner och landsting höjs med ytterligare , utöver tidigare beslutade höjningar. Därigenom kan kommunernas kärnverksamheter förstärkas. När det gäller skolan presenterar regeringen ett tiopunktsprogram som anger riktlinjerna för den fortsatta utvecklingen. I detta ingår bl.a. att de nationella målen skall uppnås i alla skolor, att skolan skall öppnas mot arbetslivet och att eleverna skall nå förbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö. Det framgår av propositionen (s. 188) att regeringen kommer att intensifiera arbetet med uppföljning av den kommunala verksamheten och ekonomin, i syfte att förbättra underlaget för en samlad bedömning av måluppfyllelse och resursutnyttjande i den kommunala verksamheten. Med hänvisning till det nu anförda föreslår utbildningsutskottet att finansutskottet avstyrker motionsyrkandet. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). () anför: Inom utgiftsområde 15 anser jag att finansutskottet bör tillstyrka motion 1997/98:Fi20 yrkande 32 och avslå regeringens förslag att göra en besparing med på anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Rekryteringsbasen från gymnasieskolans naturvetenskapsprogram till naturvetenskapliga och tekniska högskolestudier är fortfarande, trots de ansträngningar som gjorts, mycket bräcklig. Antalet utbildningsplatser i högskolan på detta område har utökats för att tillgodose samhällets behov. Satsningen på NT-Svux och på basårsplatser har behövts och behövs fortfarande för att i någon mån rädda rekryteringssituationen. Om det visat sig svårt att rekrytera även till studier på dessa, relativt förmånliga villkor, borde man i stället för att dra in pengar anstränga sig att nå ut bättre med information till presumtiva sökande. Vi i anser fortfarande att timersättning bör kunna lämnas till invandrare som vill delta i sfi fastän de redan har fått arbete. Regeringen bör återkomma till med förslag om anslag på för detta ändamål på tilläggsbudget för . Detta anser jag att finansutskottet bör föreslå att med anledning av motion 1997/98:Fi20 yrkande 33 ge regeringen som sin mening till känna. I konsekvens med min uppfattning om behovet av att återinföra timersättningen vid sfi anser jag att finansutskottet också bör föreslå att med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkande 34 begära att regeringen återkommer med förslag om sådan ändring i kommunalskattelagen (1928:370) att timersättning vid sfi räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Folkbildningen har tvingats till stora besparingar . Jag föreslår en omfördelning av medel till med som bör överföras från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 17 för att användas i folkhögskolan till kurser för arbetslösa. bör alltså tillstyrka motion 1997/98:Fi20 yrkande 39. , , och (alla m) anför: Vi anser att regeringens åtgärd att ge kommunerna extra bidrag till kurser inom inte bör genomföras. Den är endast ett försök att förbättra arbetslöshetsstatistiken. Det är möjligt att organisera utbildning vid sidan av traditionella terminer. bör föreslå att med anledning av motion 1997/98:Fi26 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna vad vi här har sagt. Expeditionsavgiften i CSN:s återbetalningsverksamhet (), (), (), (), (), () och () anför: Vi anser det inte rimligt att höja expeditionsavgiften i CSN:s återbetalningsverksamhet för att därmed delfinansiera en förstärkning av CSN:s förvaltningsanslag. Detta bör finansutskottet föreslå att med bifall till motionerna 1997/98:Fi19 yrkande 18 och 1997/98:Fi56 yrkande 7 och med anledning av motion 1997/98:Fi26 yrkande 6 ge regeringen som sin mening till känna. () anför: Eftersom det enligt min mening inte är rimligt att belägga studielånstagare med höjda återbetalningsavgifter anser jag att anslaget C 3 på tilläggsbudget bör höjas med utöver vad regeringen har föreslagit. bör föreslå att besluta om en sådan höjning av anslaget och således bifalla motion 1997/98: Fi19 yrkande 21 i denna del. De extra statsbidragen som föreslås måste användas till vård, omsorg och skola. Kommunerna skall vara skyldiga att kunna visa att de använder dem till just detta och inte något annat. Jag anser att finansutskottet bör tillstyrka motion 1997/98:Fi19 yrkande 17 om en sådan "öronmärkning". () anför: Jag anser att hela den nödvändiga förstärkningen av CSN:s verksamhet bör direktfinansieras genom anslag. Därför bör finansutskottet föreslå att med bifall till motion 1997/98:Fi56 yrkande 6 på tilläggsbudget för under anslaget C 3 anvisa , dvs. utöver vad regeringen har föreslagit. () anför: Jag anser att regeringen i propositionen tydligt borde ha angivit att CSN kommer att få utökad låneram för investeringar i IT-systemet. Det är viktigt att partierna har förutsättningarna klara för sig när de skall utforma sina alternativ till regeringens förslag.