yttr · GL05SKU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — Ställningstagandena (1996/97:SkU1y och FiU1) har också medfört att en särskild utredning om fastighetstaxeringen genomför en genomgripande analys av samtliga faktorer som har inflytande på värderingen i syfte att få en så korrekt bedömning som möjligt (dir. 1997:37). Utskottet har noterat att tillämpningen av t.ex. regler för lägesfaktorer kan ge upphov till problem. Syftet med utredningen är bl.a. att förebygga att lägesfaktorn och andra delfrågor som tas upp i de aktuella motio-nerna ger oriktiga utslag vid värderingen. Här ingår också frågan om det redan i värderingssystemet bör göras skillnad mellan fritidsbostäder och permanent-bostäder. Utredaren skall även undersöka om ett lokalt inflytande över fastig-hets-taxeringen kan medföra en ökad precision i värderingen. Vid sidan av detta utredningsuppdrag, som skall vara slutfört före utgången av , pågår inom en fördjupad analys av fastig-hets-skat-ten. Utskottet utgår från att arbetet bedrivs skyndsamt och anser att resultatet härav bör avvaktas. Beträffande förmögenhetsbeskattningen har senast vid beslutet om en ny förmögenhetsskattelag tagit ställning för att behålla denna beskattning (prop. 1996/97:117, bet. 1996/97:SkU20). Som motiv härför angavs bl.a. att förmögenhetsskatten är viktig från fördelningspolitisk synpunkt och att de inkomster den ger är viktiga för staten. Utskottet hänvisar till gjorda ställningstagande i dessa frågor och återkommer strax till de justeringar som regeringen föreslår. Vad utskottet anfört ovan innebär att utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna i vad avser riktlinjer och andra uttalanden som rör skattepolitiken. Det anförda innebär också att utskottet inte kan ställa sig bakom de konkreta ändringar som föreslås i motionerna. Skattelättnader gäller för arbetande kapital i syfte att skapa goda villkor för investeringar i små och medelstora företag. Skattefriheten gäller också för aktier som noteras på OTC- eller O-listan. Aktier på börsens A-lista är däremot skattepliktiga eftersom innehavet normalt kan ses som en ren kapitalplacering. års taxering skall A-aktierna tas upp till hela det noterade värdet. För huvuddelägare gäller särskilda undantag. Gränsdragningen mellan noterade aktier som är skattefria respektive skattepliktiga skapar problem och har enligt propositionen föranlett flera bolag att flytta från A-listan till annan börslista i syfte att aktieägarna skall undgå förmögenhetsskatt. För att motverka detta föreslås i propositionen en ändring i förmögenhetsskattelagen av innebörd att aktier som var inregistrerade på börsens A-lista eller senare skall vara fortsatt skattepliktiga även om de senare har flyttat till en annan lista. föreslås att skattefriheten för huvuddelägares innehav av aktier utvidgas något. För att minska spännvidden mellan skattepliktiga och skattefria aktier föreslås vidare att marknadsnoterade aktier skall tas upp till av noterat värde. Utskottet delar regeringens bedömning att det är olämpligt att bolag som har kvalificerat sig för och inregistrerats på börsens A-lista flyttar till lägre rankade listor. Detta får negativa konsekvenser särskilt för den svenska aktiemarknaden och företagens möjligheter att anskaffa riskkapital. Därtill kommer att förmögenhetsskatteunderlaget minskar. Regeringens förslag om att skatteplikten för A-aktier skall avgöras utifrån listtillhörigheten , då beslutade om den nya förmögenhetsskattelagen, bör därför enligt utskottets mening genomföras. Utskottet instämmer också i förslaget att börsaktier och andra aktieliknande tillgångar skall tas upp till av det noterade värdet och att skattefriheten för huvuddelägares aktier bör utvidgas enligt regeringens förslag. har inhämtat Lagrådets yttrande över de i budgetpropositionen intagna ändringarna i förmögenhetsskattelagen. Lagrådet har riktat kritik mot förmögenhetsbeskattningen av aktier, men har uttalat en förståelse för att regler i ett kortsiktigt perspektiv införs i syfte att motverka att bolag av skatteskäl låter avregistrera sina aktier från A-listan. Enligt Lagrådets uppfattning kan dock en ordning, som principiellt sett innebär att A-aktier är skattepliktiga medan aktier som är föremål för annan notering är skattefria, knappast upprätthållas i längden. Utskottet instämmer i att gränsdragningen är problematisk men anser att det bl.a. med hänsyn till rådande budgetläge inte finns några bättre lösningar på gränsdragnings-problemen. Utskottet förutsatte i samband med införandet av den nya förmögenhetsskattelagen att regeringen noga skulle följa utvecklingen och vid behov återkomma med förslag till ändringar (1996/97:SkU20 s. Utskottet anser att det är tillfredsställande att regeringen snabbt har lagt fram ett förslag för att motverka en fortsatt flykt från A-listan. Med anledning av vad Lagrådet anfört vill utskottet understryka vikten av att regeringen gör en ordentlig genomlysning av problemet i syfte att skapa en långsiktig lösning. Lagrådet har även haft synpunkter på den närmare utformningen av lagförslaget i vissa hänseenden. Utskottet godtar Lagrådets förslag och tillställer finansutskottet de justeringar som föranleds härav i annan ordning. Utskottet har i övrigt inte någon erinran mot propositionen i de delar som rör förmögenhetsbeskattningen. och (utgiftsområde 3) Regeringens och oppositionspartiernas anslag till och Tullen framgår av följande uppställning (). År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser tionen Moderata samlings-partiet liberalerna Vänster-partiet Miljö-partiet Kristdemo-kraterna 1998 5 662 . . +170 . +300 1999 5 827 . +50 . . +300 2000 5 922 . +50 . . +300 I förhållande till vårpropositionen 1997 innebär regeringens förslag en minskning för utgiftsområdet på 36 miljoner, 40 miljoner resp. . Enligt uppgift från hänför sig differensen i huvudsak till en teknisk justering av anslagen med anledning av att lönekostnadspålägget ersätts med försäkringsmässigt beräknade fr.o.m. . Utgiftsområdet omfattar , och . Regeringen föreslår att beviljas , Skattemyndigheterna 4 och 1 i ramanslag för . Enligt propositionen prioriteras för skatteförvaltningens del en fortsatt rationalisering av grundhanteringen för att ge utrymme för förstärkt skattekontroll, flyttningskontroll med riktad träffsäkerhet och riktad service. Vidare skall skatteförvaltningens medverkan i bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten förstärkas. Enligt regeringen är det viktigt att få en helhetsyn på indrivningskedjan (debitering-uppbörd-indrivning), liksom på kontroll och service. För del lägger regeringen vikt vid det fortsatta arbetet med kvalitetsökningar i alla delar av verksamheten samt förenklingar av regler och procedurer i tullhanteringen, med datorisering som ett viktigt verktyg. I motion Fi212 av m.fl. (fp) begärs för vart och ett av budgetåren 1999 och 2000 att utgiftsramen preliminärt beräknas till ett 50 miljoner högre belopp än regeringen föreslagit, eller till 5 877 310 000 resp. 5 . Genom att anslå ytterligare medel till skattemyndigheterna och försäkringskassorna avses att öka möjligheterna att bekämpa fusk bl.a. inom momssystemet, bostadsbidragen och underhållsbidragen (kd) yrkar i motion Fi215 beträffande att för utgiftsområdet anslås mer än vad regeringen föreslagit och i fråga om budgetåren 1999 och 2000 att det för vart och ett av åren preliminärt beräknas ett högre anslag än regeringen föreslagit. Motionärerna anser sålunda att utgiftsramen för skall vara 5 och att den skall beräknas till 6 127 310 000 resp. 6 . Enligt motionen behövs extra resurser för skattemyndigheternas samverkan med polisen i kampen mot den alltmer omfattande ekonomiska brottsligheten och för att förstärka möjligheter att hindra smuggling. m.fl. (v) anför i motion Fi220 att det inte är möjligt att skära mer på och . Granskningen inom är eftersatt på grund av underbemanning och dessutom är det viktigt att skattebrottsenheter kommer i gång. När det gäller Tullen anförs i motionen att smugglingen ökat drastiskt sedan nedskärningarna påbörjades. Motionärerna begär att det till utgiftsområdet för anslås mer än vad regeringen föreslagit eller 5 . konstaterar att regeringens förslag i fråga om ramen för anslagen inom utgiftsområde 3 - bortsett från vissa tekniska justeringar - i huvudsak överensstämmer med vad som beräknades i vårpropositionen och godkändes av (prop. 1996/97:150, FiU20). Utskottet anser nu liksom tidigare att bekämpningen av ekonomisk brottslighet och skattefusk är av central betydelse och att det är angeläget att skatte-förvaltningen och har tillräckliga resurser för denna verksamhet. Utskottet delar regeringens bedöm-ning att dessa krav i första hand bör tillgodoses genom rationaliseringar och organisationsförändringar och kan därför inte ställa sig bakom motionärernas förslag att vidga ramen. Statsbudgeten och lagförslagen (punkterna 4-6, 10, 37 och Utskottet har i det föregående ställt sig bakom de åtgärder som regeringen föreslår på skatteområdet och regeringens ramar för utgifts-område 3. har utskottet avvisat de förslag till ändringar som läggs fram i de aktuella motionerna. Vid utskottsbehandlingen har det inte i övrigt framkommit något som bör föranleda ändringar i regeringens budgetberäkningar. Utskottet tillstyrker alltså propositionen i dessa delar såvitt rör utskottets berednings-område och avstyrker motionerna i mot-svarande delar. Vad utskottet anfört tidigarare innebär även att utskottet till-styrker de i propositionen framlagda lagförslagen med vissa justeringar som kommer att tillställas finansutskottet separat. I beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitiken m.m. - m (), (), () och () anför: Skattetrycket i är mycket högt, och ingenstans i den fria världen är de enskilda människorna så beroende av politikers värderingar och beslut för sin ekonomiska standard och för sin sociala trygghet som i . De som är hänvisade till bidrag för sin vardagsförsörjning saknar verkliga möjligheter att själva förbättra sin situation. En ökad egen insats omöjliggörs för en del av att man saknar arbete och för andra av att marginaleffekterna av en ökad arbetsinsats ofta är närmast konfiskatoriska. Det höga totala skattetrycket kan få rent absurda konsekvenser. Så drabbas t.ex. även personer med låga inkomster av en beskattning på av den totala lönekostnaden. Många jobb slås ut därför att de blir så dyra att ingen har råd att betala dem. Den höga beskattningen på arbete förorsakar särskilt stora problem när det gäller tjänster som skulle kunna efterfrågas av hushållen. Människor tvingas att övergå från produktiv verksamhet till bidragsberoende. De många skatterna med direkt negativa effekter på företagandet förstärker problemen. har regeringen genomfört skattehöjningar på ca som till en betydande del riktat sig mot företagen och försvårat expansion och nyanställningar. Av budget-pro-po-si-tio-nen framgår också att det enligt regeringen inte är aktuellt att sänka de allt högre marginalskatterna. Regeringen anser tvärtom att den "tillfälliga" s.k. värnskatten, som enligt tidigare planer skulle upphöra vid utgången av , bör permanentas genom ett nytt fast steg i skalan. Skattetrycket i har i en internationaliserad värld fått alltmer negativa effekter och har lett till att många företagare emigrerat med sin kompetens, sitt entreprenörskap och sin inspirationsförmåga. Den nya förmögenhetsskattelag som antogs av leder vidare i denna negativa utveckling och har medfört en mängd problem. De förslag till ändringar av denna lag som regeringen nu lägger fram medför starka snedvridningar mellan olika aktieägare. Förmögenhetsskatten bör avvecklas. Som anförs i partimotion Fi202 av m.fl. (m) bör en nödvändig förnyelse av bl.a. ( en reform för arbete och företagande ( en reform för att det skall gå att leva på sin lön ( en reform för trygghet i förändringen, där det offentliga prioriterar kärnuppgifterna. I den bostadspolitiska partimotionen Bo202 av m.fl. (m) samt i motion Fi403 framhålls att höjningen av fastighetsskatten och av taxeringsvärdena har fått absurda effekter med konfiskatoriska inslag. I motionen framhålls att krisårgångarna i bostadsbeståndet inte bör drabbas av höjd fastighetsskatt. bör fastighetsskatten slopas för alla upplåtelseformer. För egna bostäder bör en likformig schablonintäkt tas upp som kapitalinkomst och bestämmas till en väsentligt lägre nivå än vad som motsvarar dagens fastighetsskatt. Yrkandena 5 och 6 i motionen behandlas i detta sammanhang och innebär att fastighetsskatten som ett första steg sänks till och att endast hälften av det taxerade markvärdet skall räknas in i underlaget för skatten. Vidare föreslås i partimotion Fi205 av m.fl. (m) yrkandena 1-8 och 10 lättnader på företagsbeskattningens område bl.a. i form slopad dubbelbeskattning, lindringar av spärreglerna för fåmansbolag och en avveckling av förmögenhetsskatten. Motionen innehåller också förslag om skattereduktion för vissa hushållstjänster och ett permanent avdrag för reparation och underhåll av egna bostäder i syfte att skapa arbetstillfällen genom att stimulera hushållens efterfrågan på tjänster av detta slag. Andra åtgärder enligt denna motion är att återinföra tidigare regler om dieseloljebeskattningen av arbetsredskap, att inkomster av royalty på patent skall beskattas som kapitalinkomst och att den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel skall avskaffas. I motionen yrkas också en återgång till tidigare principer i fråga om förfallodagar och inbetalningstider för skatter och mervärdesskatt i syfte att undanröja beslutade försämringar. Den skattepolitik som presenteras i de nämnda motionerna utvecklas närmare i partimotion Fi206 av m.fl. (m) i form av riktlinjer och sammanfattas i inkomstberäkningar . Motionen innehåller konkreta förslag till skatte- och avgiftssänkningar på ca , ca och , framför allt i fråga om arbetsinkomster och stimulanser för tjänstesektorn, företagande, kapitalbildning och enskilt sparande. Åtgärderna finansieras genom ändrade regler för transfereringar, minskade subventioner och effektiviseringar. Förslagen skapar förutsättningar för tillväxt, ökad sysselsättning och förbättrat budgetsaldo. Om massarbetslösheten skall kunna hävas krävs det enligt vår uppfattning ett program för förändring där företagande och initiativkraft står först på dagordningen. Företagen måste få verkliga möjligheter att växa om de skall kunna ge riktiga och trygga jobb. En sådan utveckling kan åstadkommas endast genom en djupgående och snabb förbättring av företagandets villkor och en ökad frihet för människor att själva forma sitt liv. Vi föreslår att nu beslutar om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Moderata samlingspartiets förslag i de nämnda partimotionerna . Detaljerna i denna politik och de konkreta åtgärder som bör genomföras sammanfattas i det budgetalternativ som läggs fram i motion Fi206. Våra förslag i fråga om förmögenhetsskatten preciseras ytterligare i motion Sk324 av m.fl. (m). De förslag som läggs fram i många andra motioner från Moderata samlingspartiets sida ryms inom ramen för detta budgetalternativ och har samma inriktning som de nämnda partimotionerna. Gemensamt för förslagen är att undanröja eller begränsa de negativa effekter som regeringens skattepolitik har medfört i olika hänseende. Bland de detaljer som tas upp i dessa motioner kan nämnas de begränsningar i avdragsrätten för representations-kostnader till som regeringen genomdrivit med verkan . Som framhålls i motion Sk312 av m.fl. (m) har denna åtgärd undergrävt restaurangbranschens lönsamhet och förmåga att överleva samt lett till många konkurser, en kraftigt ökad arbetslöshet för de restauranganställda och nackdelar bl.a. för turistindustrin. Enligt vår uppfattning bör representationsreglerna och branschens förutsättningar i stort ses över i syfte att undanröja de problem som påtalas i motionen. De förslag som läggs fram i motion Sk307 om förbättringar av fastighetstaxeringen bör uppmärksammas i den översyn som pågår av dessa frågor. Med det anförda tillstyrker vi bifall till Moderata samlingspartiets partimotioner Fi202, Fi205, Fi206, Fi403 och Bo202 i aktuella delar. Detta innefattar bifall motionerna Sk324 yrkandena 1, 2 och 4-6, Sk303 yrkandena 1-3, Sk301, Sk321 yrkandena 2, 3 och 7-9, Sk305 yrkandena 1-3, Sk306, Sk310, Fi217 yrkandena 1, 3 och 4, Sk323, Sk316, Sk318 yrkandena 1 och 2, Sk624 yrkande 1, Fi216, N217 yrkandena 6 och 7 och Sk322 yrkande 1 samt Sk304. De lagändringar som behövs bör tas upp i särskild ordning. Vad som har anförts om en översyn av representationsavdraget och om en översyn angående förbättringar av fastighetstaxeringen bör som sin meningen ge regeringen till känna. Skattepolitiken m.m. - c () anför: Som framgår av motion Fi218 av m.fl. (c) ställer sig bakom riktlinjerna i finansplanen (yrkande 1). Bakgrunden till våra ställningstaganden på skatteområdet är att skatterna har som främsta syfte att bidra till huvudfinansiering av de offentliga utgifterna och att skatterna därmed har en viktig fördelningspolitisk funktion. Vi anser också att skatterna bör användas aktivt som styrmedel på miljö- och energiområdet. Av budget-pro-po-si-tio-nen framgår att regeringen delar uppfattning i dessa hänseenden. För nästa mandatperiod föreslår bl.a. skattesänkningar för låga och medelstora inkomster genom höjt grundavdrag. Vi föreslår ytterligare sänkningar av arbetsgivaravgifterna enligt den modell som redan använts. Skattesystemet skall gynna arbete och kunskap - inriktningen skall vara principen att den enskilde behåller minst hälften av en nyintjänad hundralapp. Bland de viktiga frågor som enligt vår uppfattning bör lösas under nästa mandatperiod ingår att sänka fastighetsskatten till och att genomföra ytterligare skattelättnader för fåmansföretagen. För-mögen-hets-skatten bör avskaffas. Skattesänkningarna skall finansieras inom ramen för en budget i balans inkluderande viss amortering på statsskulden. Ofinansierade skattesänkningar som förutsätter nyupplåning kan ej accepteras. Det närmare innehållet i vår skattepolitik utvecklas i motion Sk698 av m.fl. (c). Huvudlinjerna i denna motion kommer att behandlas av i annat sammanhang. Vad som bör tas upp nu begränsar sig till vissa omedelbara förändringar som enligt motionen bör genomföras års beskattning. I attraktiva områden, t.ex. i och , har många fastboende drabbats av förhöjda taxeringsvärden bl.a. till följd av att fritidshusägare medverkat till höjda marknadsvärden. ser mycket allvarligt på situationen och föreslår i den sistnämnda motionen att två konkreta ändringar genomförs med avseende på fastighetstaxeringen (Sk698 yrkande 4). För att undvika orimliga effekter på taxeringsvärdena bör begreppen strandtomt och strandnära tomt slopas för fastboende. Vidare bör den minsta storleken på en s.k. normaltomt höjas från 100 till . Motsvarande yrkanden framställs även i motion Sk311 av (), yrkandena 2 och 4. Yrkande 2 i motion Sk698 innebär att beslutet om att ta ut löneskatt på bidrag till de anställdas vinstandelsstiftelser skall upphävas (1996/97:FiU1). Vi instämmer i denna uppfattning, eftersom beslutet innebär en straffbeskattning av det riskkapital som de anställda har placerat i företaget. Att slopa den särskilda löneskatten på avsättningar till vinstandelsstiftelser och att genomföra de två förändringarna i fastighetstaxeringsförfarandet beräknas leda till ett skattebortfall på ca . Skattebortfallet bör - som föreslås i motionen (yrkande 6) - finansieras med en kväveoxidskatt på per kilo utsläppt kväveoxid. Vad som här har anförts om vissa omedelbara förändringar av beskattningen bör besluta om . De lagändringar som erfordras bör tas upp i särskild ordning. Skattepolitiken, m.m. - fp () anför: I årets budgetproposition skriver regeringen att den största fördelningspolitiska orättvisan finns mellan den som har arbete och den som inte har det. liberalerna delar den uppfattningen, men i motsats till regeringen föreslår vi omfattande åtgärder för att skapa bättre företagsklimat och fler jobb genom företagande. Vår ekonomiska politik handlar om att förändra själva strukturen i svensk ekonomi så att högkonjunkturerna blir högre och längre och lågkonjunkturerna grundare och kortare än med den nuvarande politiken. En högre och uthålligare tillväxt krävs för att massarbetslösheten ska besegras. En uthållig tillväxt skapas genom bra och stabila företagarvillkor, genom en politik för social sammanhållning, genom öppenhet mot omvärlden och genom hänsyn till naturens villkor. har mängder av företagsfientliga beslut fattats, inte minst genom kraftiga skattehöjningar. Som bara några exempel på detta kan nämnas bl.a. högre arbetsgivaravgifter, värnskatt, återinförd dubbelbeskattning av aktieutdelningar, orimliga regler för momsinbetalning och skatt på industrilokaler. Som ett resultat av regeringens politik har ett av världens högsta skattetryck och det högsta skatteuttaget på arbete bland jämförbara länder. Både skatternas nivå och deras utformning bidrar till att hämma människors vilja - och praktiska möjligheter - att starta och driva företag. De höga skatterna ställer till med mycket stor skada i den privata tjänsteproduktionen genom att de hindrar tillkomsten av nya jobb. anser att ett samlat skatteuttag är oförenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Dagens höga skattetryck leder också till en hög skattebelastning på de stora och breda skattebaserna, dvs. de inkomstskikt där majoriteten av befolkningen befinner sig. Kombinationen av höga inkomstskatter, avtrappningsregler i bostadsbidragen, differentierade dagistaxor, m.m. leder till totala marginaleffekter på som drabbar barnfamiljerna. Detta är en ohållbar situation. Viktigt är att snabbt sänka de skatter som är mest skadliga för tillväxt och sysselsättning. Det gäller skatter på arbete och den skattebelastning på sparande och kapital som för-sämrar förutsättningarna för investeringar och tillgång till riskkapital. Ett avskaffande av dubbelbeskattningen på aktieutdelningar är därför viktig liksom att sänka och avskaffa förmögenhetsskatten. Förenklingar i systemen och sänkta skatter för fåmans-företag är andra viktiga inslag. Vi vill också utreda lättnader i bolagsskatten för tillväxtföretag. Sammanlagt vill sänka skatterna med nära . Därtill kommer en sänkning av inkomstskatten med ca som motsvaras av höjda försäkringspremier inom arbetslöshetsförsäkringen och därför mest har karaktären av växling. Skattesänkningarna är i princip nästan helt koncentrerade på att skapa förutsättningar för fler jobb. avser lägre skatt på arbete. Resten avser bl.a. skattesänkningar för att förbättra försörjningen med riskkapital. Enligt regeringens kalkyler finns ett "utrymme" på . Om detta utrymme skulle komma att realiseras, vilket är mer sannolikt och kan ske tidigare med vår politik, anser vi att huvuddelen bör användas till skattelättnader för låg- och medelinkomsttagare. Inräknat alla våra förslag torde vi ha nått ner till ett skattetryck kring . Motionerna Fi212 och Sk735 av m.fl. (fp) inne-håller förslag om en skattepolitik med den nämnda inriktningen. Motionerna innebär bl.a. att skattereformen återupprättas med en återgång till en marginalskatt på högst och med viktiga skattesänkningar i enlighet med det ovan anförda för att få en positiv utveckling och en minskad arbetslöshet. Bland de av våra skatteförslag som är uppe till behandling ingår också sänkt fastighetsskatt till och ytterligare lättnader till bl.a. permanentboende i attraktiva fritidsområden och höjd avdragsrätt för sparande i privata pensionsförsäkringar. Vi föreslår besparingar med samma belopp som skattesänkningarna, bl.a. på olika former av före-tagsstöd. Yrkanden som gäller sänkt fastighetsskatt och sänkt förmögenhetsskatt genom höjt fribelopp och slopad sambeskattning finns i motion Sk317 av m.fl. (fp). Ett förslag om att personaloption skall beskattas först när optionen utnyttjas finns i motion Sk309 av och ().