yttr · GL05TU3Y · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen konstaterar att flyget i många regioner med dålig alternativ trafikförsörjning spelar en avgörande roll för näringslivets möjligheter att verka på en större marknad. För privatresenärerna och turismen, särskilt i de mer avlägsna regionerna, har flyget också stor betydelse. Regeringen anser att det nya stöd till driften av kommunala flygplatser som införs innebär en långsiktigt hållbar lösning för denna regionalpolitiskt viktiga trafik. Regeringen bedömer att en förlängning av rullbanan vid Luleå-Kallax flygplats ger goda förutsättningar för utveckling av internationellt fraktflyg med anknytande verksamheter vid flygplatsen. En sådan verksamhet kan ge stora fördelar för den regionala utvecklingen i och i , men bör även ses i ett nationellt, europeiskt och globalt perspektiv. Regeringen avser därför att tillsätta en förhandlingsman som tillsammans med de berörda myndigheterna skall ta fram en samlad finansieringslösning för en utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats i avsikt att ge möjlighet till en utveckling av internationell fraktflygverksamhet med kringliggande verksamheter. Regeringen ämnar att i ett första skede avsätta till förhandlingsmannens förfogande. Av propositionen framgår vidare att regeringen avser medverka till en lösning av finansieringsfrågorna i samband med anläggandet av en ny flygplats i i . m.fl. (c) framhåller i motion A21 att erfarenheterna från avregleringen av den svenska inrikes flygtrafiken visar tydligt hur orter med stort resandeunderlag har varit vinnarna. Där har den ökade konkurrensen inneburit bättre service och lägre priser. På andra, mindre orter har utvecklingen varit den omvända. Särskilt gäller detta i inland men även på andra orter är effekterna betydande. Motionärerna föreslår därför att ett system införs för statlig upphandling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindre intressanta. Finansieringen av en sådan upphandling kan ske genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. m.fl. (kd) påtalar i motion A22 att regeringens tidigare reducering av anslaget till drift av kommunala flygplatser i skogslänen drabbade regioner som är beroende av en aktiv regionalpolitik. Motionärerna välkomnar därför det förslag som finns i den transportpolitiska propositionen om att införa ett nytt särskilt statligt driftstöd. Den föreslagna avgränsningen av stödet till att gälla mål 6-området anses dock obehövlig. m.fl. (mp) påtalar i motion A54 att en ökad satsning på långväga fraktflyg är tveksam från miljöpolitiska utgångspunkter. Flyg är ett extremt energikrävande och kraftigt miljöförstörande sätt att frakta gods som bara bör användas för särskilda transporter. Med hänsyn till att regeringen i den transportpolitiska propositionen framhåller att flyget skall betala sina fulla miljökostnader bedömer motionärerna det som tveksamt att utöka fraktflyget via Kallax flygplats. Till detta kommer de problem som uppstår för närliggande bebyggelse vid en utbyggnad av flygplatsen. Beträffande motionerna A21 (c) och A22 (kd) om upphandling av flygtrafik och stöd till flygplatser vill utskottet hänvisa till att regeringen i proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling har föreslagit ett nytt stödsystem för vissa flygplatser och vidgade möjligheter för statlig upphandling av bl.a. flygtrafik. Utskottet kommer senare i vår att behandla regeringens förslag jämte motioner. anser med hänvisning till den förestående behandlingen av dessa frågor att i detta sammanhang bör avslå motionerna A21 (c) yrkande 9 och A22 (kd) yrkande 11. anser i likhet med regeringen att en förlängning av rullbanan vid Luleå-Kallax flygplats ger goda förutsättningar för utveckling av internationell fraktflygverksamhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att tillsätta en förhandlingsman med uppdrag att tillsammans med berörda parter föreslå en samlad finansieringslösning. Beträffande motion A54 (mp) vill utskottet hänvisa till att ur global synpunkt kan en omledning av fraktflygstrafik mellan och via leda till sammantaget förkortade flygvägar och därmed till positiva miljöeffekter. avstyrker därmed för sin del motion A54 (mp) yrkande 13. konstaterar att är den enda region i landet varifrån det tar att ta sig till . Enligt utskottets mening skall transportsystemet främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheten för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att medverka till en lösning av finansieringsfrågorna i samband med anläggandet av en ny flygplats i . m.fl. (v) noterar i motion A47 att enligt tidningsuppgifter kräver rederiet ersättning av staten på för den tidigare färjetrafiken på . Enligt motionärerna skulle staten förmodligen kunna köpa de gamla Gotlandsfärjorna för dessa pengar. Därmed har tidigare förslag om att staten bör ta över och driva färjetrafiken på fått förnyad aktualitet. Motionärerna framhåller vidare att invånarna på bör veta att långsiktiga och trygga förbindelser erbjuds. och (båda s) påtalar i motion A53 att har ett särskilt utsatt läge inte minst vad gäller kommunikationer. Det gotländska näringslivet har exempelvis under större delen av året bara en möjlighet att med en hastighet transportera sina varor till en nordlig eller sydlig fastlandshamn. Enligt motionärerna är det därför oroande att färjetrafiken på skall inrymmas i en oförändrad ekonomisk ram när transportsystemen moderniseras på fastlandet. Skall regional tillväxt främjas på måste kommunikationerna till och från regionen kunna förbättras i likhet med vad som gäller på fastlandet. anser att färjetrafiken har en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa tillväxt och sysselsättning på . Staten har också ett ansvar för att det finns en tillfredsställande trafikförsörjning med färja till och från . Hög säkerhet, miljöanpassning samt krav på att vägen till och från alltid skall vara öppen är vidare grundläggande förutsättningar som lagts fast för trafiken. Utskottet har erfarit att en uppgörelse har träffats mellan staten och den tidigare koncessionsinnehavaren för färjetrafiken, AB . Regeringen avser att budgetproposition redovisa uppgörelsens innehåll och ersättningens finansiering. Utskottet konstaterar att enligt det nya avtal som träffats mellan staten och Destination om färjetrafiken på ingår inga särskilda ersättningsvillkor vid en eventuell framtida avyttring av fartygen som används i koncessionstrafiken. förutsätter att den långsiktiga medelsram som lagts fast för färjetrafiken på tillsammans med andra insatser möjliggör att trafiken kan vidareutvecklas så att regional tillväxt främjas på . avstyrker för sin del motionerna A47 (v) yrkande 9 och A53 (s). 6 Telekommunikationer och informationsteknik Av propositionen framgår att telekommunikationerna skall bidra till regional balans, att de skall vara öppna och flexibla, att de skall bidra till ett effektivt resursutnyttjande i samhället samt att de i sig skall vara effektiva. Regeringen hänvisar bl.a. till de insatser som fortlöpande görs för att utveckla och modernisera den informationstekniska infrastrukturen. Vidare anges att konkurrensen på marknaden pressar ner priserna och medför ökade satsningar på nya produkter från operatörernas sida. Mycket talar för att konkurrensen på marknaden kommer att leda till att anknytningar kommer att byggas ut i stor omfattning via ADSL, satellitkommunikation, elnät och fiberkabel. Regeringen bedömer att den nya telelagen uppfyller höga krav på regionalt likvärdiga villkor. Regeringen hänvisar vidare till att har i uppdrag att återrapportera konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegrad för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Därutöver skall särskilt måluppfyllelsen av de regionala och sociala målen i telelagen redovisas. (m) framhåller i motion A20 att IT-utvecklingen spelar en avgörande roll för näringslivets utveckling och då särskilt för etableringen av snabbväxande företag. Därför behövs en informationsteknisk infrastruktur med hög överföringskapacitet. Normalt sett klarar marknadens aktörer att bygga ut denna kapacitet. De mer utsatta delarna av , som de inre delarna av , har dock dålig elektronisk överföringskapacitet. Mot denna bakgrund föreslås att staten utarbetar ett program för regional utbyggnad av informationsteknisk infrastruktur. Det kan ske bl.a. genom att staten genom upphandling gör det lättare för privata intressenter att bygga ut nätkapaciteten. En annan möjlighet är att staten delfinansierar en viss utbyggnad som staten tar ansvar för, genomför och finansierar. Efter det att utbyggnaden genomförts kan projektet privatiseras helt eller delvis. Programmet för att skapa en god informationsteknisk infrastruktur bör enligt motionen ses tillsammans med Moderata samlingspartiets förslag att erbjuda alla skolor möjligheter till goda kommunikationsmöjligheter med IT. Enligt motionen bör regeringen utan dröjsmål redovisa det begärda investeringsprogrammet så att ett slutligt riksdagsbeslut kan fattas års utgång. I motion A21 av m.fl. (c) framhålls att krav på en enhetstaxa för ISDN-anslutning ligger fast. Basutbudet, dvs. det utbud som skall tillhandahållas även på icke kommersiella grunder, bör vidare utvidgas så att större befolkningsgrupper ges möjlighet att utnyttja avancerade teletjänster. Den tekniska utvecklingen på teleområdet går relativt snabbt, men för tillfället bedöms det mest effektiva och sannolika vara att öka kapaciteten på redan befintliga nät. Genom bl.a. nya tekniker som ADSL () och VDSL (high ) kan bredbandskommunikation ske via accessnätet. Utbyggnaden av ny teknik för avancerade tjänster föreslås därför ske i hela landet. För att få en snabb utbyggnad bör enligt motionen vidare övervägas att införa enhetstaxa för anslutning. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om hur en snabb utbyggnad av ADSL kan genomföras. vice talman () beskriver i motion A23 att kostnadsskillnaderna för att utnyttja modern teleteknik kan vara betydande mellan landets olika delar. Mot denna bakgrund föreslås att Telias ansvar för teleförbindelser utvidgas till att omfatta även datatrafik av högkapacitetsstandard, dock minst s.k. ISDN-förbindelse till enhetstaxa. I det fall Telias ansvar utan större olägenheter inte kan utsträckas till att omfatta denna typ av service anges att länsstyrelserna i berörda län bör ges möjlighet att inom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet och landsbygdsstödet finansiera vissa investeringar i telenätet. (fp) betonar i motion A33 att i glesbygden är väl utbyggda och fungerande kommunikationer till rimligt pris av mycket stor betydelse för kontakterna med omvärlden. Telias senaste taxeförändring visade sig dock drabba landets glesbefolkade delar. Det visar enligt motionärerna att det nu är dags för en riktnummerreform i med syfte att minska antalet riktnummerområden. I motion A35 av m.fl. (s) nämns att i det handlingsprogram som kommunerna och landstingen i Bergslagen tagit fram inför har en kraftfull IT-satsning genom nätinvesteringar och stödjande struktur pekats ut som viktiga åtgärder för att förbättra regionens företagsklimat. Motionärerna påtalar vidare att Bergslagen ligger efter i datoranvändningen vilket understryker vikten av att regionens informationstekniska infrastruktur förstärks. m.fl. (v) erinrar i motion A47 om att betonat vikten av att hela befolkningen får tillgång till IT. Regeringen föreslås därför ge i uppdrag att utreda vad en utbyggnad av fibernät till alla företag och hushåll skulle kosta. För att främja utbyggnaden av nätet föreslås att ROT-bidrag skall kunna ges. Enligt motionärerna finns det vidare en risk för att kommer att utnyttja sin dominans på området för kabelnät för TV till att ta ut överpriser av marknaden. Mot denna bakgrund förslås att Telias verksamhet inom kabeltelefoni organiseras i ett eget separat bolag eller alternativt överflyttas till . I motion A54 av m.fl. (mp) föreslås att en landsomfattande enhetstaxa införs för telefon- och IT-tjänster motsvarande vad som gäller på postområdet. anser att informationstekniken har en avgörande betydelse för utvecklingsmöjligheterna i samhället. Grunden för en ökad IT-användning är en god infrastruktur. Det betyder att den fysiska infrastrukturen spelar stor roll för vilket genomslag olika tillämpningar av informationstekniken kan få i samhället. delar därmed den grundsyn som kommer till uttryck i flera av motionerna om att tillgången till effektiva och moderna telekommunikationer utgör en viktig förutsättning för möjligheterna att uppnå en positiv regional utveckling. Det är därför nödvändigt att se till att landets alla delar har tillgång till goda telekommunikationer. Av de telepolitiska målen följer också att utvecklingen mot ett rundare skall fortsätta. Enligt det övergripande telepolitiska målet gäller således att enskilda och myndigheter i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Sådana kommunikationer skall bidra till regional balans, de skall vara öppna och flexibla, de skall bidra till ett effektivt resursutnyttande i samhället samt i sig vara effektiva. Inom ramen för det övergripande målet finns tre specifika mål formulerade, nämligen att var och en skall ha möjlighet att till ett rimligt pris utnyttja telefonitjänster, att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor och att telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga under kriser och krig. Som regeringen redovisar i propositionen pågår en snabb utbyggnad av tele- och datasystemet. Arbete pågår också med att etablera en nationell bredbandsstruktur. Detta sker dels genom att kabel-TV-näten digitaliseras, dels genom att kapaciteten i kopparnätet ökas med hjälp av ADSL-teknik och annan ny teknik. För kunderna innebär bredbandssatsningen inte bara ökad kapacitet utan även tillgång till interaktiva tjänster, såsom utvecklat hemarbete och höghastighetsanslutning till Internet. vill vidare tillägga att regeringen ekonomiska vårproposition (1997/98:150) meddelat att man avser att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT sett ur ett regionalt och socialt perspektiv. Beträffande de synpunkter som framförs i motionerna om en utvidgning av begreppet bastelefoni, dvs. vad som enligt telelagen skall inräknas som en grundläggande samhällstjänst, vill trafikutskottet framhålla att telemarknaden är föränderlig. Den tekniska utvecklingen driver ständigt fram nya och bättre produkter. Fler aktörer på marknaden sätter press på priserna och tvingar fram nytänkande. En ökad internationalisering innebär också att telekommunikationerna är nationella utan globala. Av dessa skäl är det svårt att låsa definitionen av vilka tjänster som skall ingå i telelagens begrepp samhällsomfattande tjänster. har för sin del inget att erinra mot den nuvarande definitionen av samhällsomfattande tjänster. Den överensstämmer också med den definition som gjorts inom EU. Därmed kan konsumenternas grundläggande behov av teletjänster tillgodoses. Den snabba tekniska utvecklingen gör det dock nödvändigt att fortlöpande se över vilka tjänster som skall ingå i begreppet samhällsomfattande tjänster. En sådan anpassning följer också av det telepolitiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Vilken teknik som används bör dock inte regleras eftersom en samhällsstyrning av tekniken kan medföra felbedömningar och stora felinvesteringar. Beträffande de motioner som berör prissättning på teletjänster vill trafikutskottet hänvisa till att av det telepolitiska målet följer att alla skall ha tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. I sitt av godkända betänkande under förra framhöll trafikutskottet att om taxorna i t.ex. storstadsområdena skulle sjunka till följd av effektiv konkurrens så får inte taxorna i andra regioner påtagligt släpa efter, utan de bör följa den genomsnittliga prisutvecklingen. Vidare angavs att för att uppnå en tillfredsställande bevakning av målen om rimligt pris och om likvärdiga villkor är det viktigt att prisutvecklingen på telefonitjänsten följs ur ett konsumentperspektiv. förutsatte därför att regeringen noga uppmärksammar prisutvecklingen och rapporterar härom till (bet. 1996/97:TU5, rskr. 1996/97:201). Som uppmärksammas i några motioner finns det prisskillnader mellan glesbygd och tätort när det gäller tillgång till ISDN-nätet. Enhetliga abonnemangs- och trafikavgifter tillämpas i hela landet, men för anslutningsavgiften finns två priszoner. För den ena zonen, där ISDN-nätet är utbyggt, tillämpas ett fast pris och för den andra zonen ett högre pris baserat på kostnaden i det enskilda fallet. konstaterar att utbyggnaden av ISDN har gått snabbt . Det innebär att ISDN erbjuds till ett fast pris i nästan hela landet. I sammanhanget kan vidare nämnas att har sänkt taxorna för ISDN väsentligt. Anslutningsavgifterna till ISDN-nätet blir därmed i takt med moderniseringen av kommunikationsnätet alltmer likformiga över hela landet. Dessutom kan nämnas att Telias utbyggnad av en bredbandsstruktur, som ger vida bättre kommunikationsmöjligheter än ISDN, kommer att påbörjas i de områden som ännu inte nåtts av AXE-utbyggnaden, dvs. främst i glesbygdsområden. Beträffande det motionsförslag som väckts om Telias verksamhet inom kabeltelevision vill trafikutskottet hänvisa till att regeringen i proposition 1997/98:121 Riktlinjer för AB:s verksamhet har föreslagit att bör ges möjlighet att arbeta inom hela telekommunikationsområdet i vid mening och erbjuda produkter i hela vidareförädlingskedjan med undantag av produktion av programinnehåll på medieområdet. Verksamhet utanför denna huvudinriktning får endast bedrivas som komplettering och med beaktande av de affärsrisker det innebär och med de lönsamhetskrav som därför bör ställas. kommer att behandla propositionen senare i vår. Slutligen beträffande det motionsledes framförda önskemålet om en riktnummerreform vill utskottet hänvisa till att regeringen i regleringsbrevet för har gett i uppdrag att redovisa principer för en ny nummerplan, inklusive överväganden om riktnummerområden. Uppdraget skall redovisas . avstyrker mot denna bakgrund för sin del motionerna A20 (m) yrkande 4, A21 (c) yrkandena 4 och 5, A23 (c) yrkande 3, A33 (fp) yrkande 6, A35 (s), A47 (v) yrkandena 10 och 11 samt A54 (mp) yrkande 11. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dock komma att tillgodoses. Regeringen redovisar att kommer en proposition att läggas fram med förslag till ändringar i den nuvarande postlagen. Ändringarna syftar dels till att kunna säkerställa de postpolitiska målen på en marknad i utveckling, dels till att anpassa lagstiftningen till det beslutade EG-direktivet 97/67/EG om gemensamma regler för utvecklingen av postservicen inom gemenskapen. Den samhällsomfattande posttjänsten föreslås definieras som ett övergripande mål för posttjänsten i landet. Det övergripande målet är att alla, var man än bor och verkar i vårt land, skall kunna ta emot postförsändelser. Som servicemål anges att posttjänsten skall vara av god kvalitet. Av propositionen framgår vidare att regeringens ambition att säkra höga krav på likvärdiga villkor återspeglas bl.a. av det löpande uppdraget till att rapportera förändringar i servicenivåerna på post- och kassaservicen i landets alla delar. m.fl. (c) framhåller i motion A21 att god post- och kassaservice är en av förutsättningarna för att utveckling och tillväxt skall kunna uppnås i hela landet. En väl fungerande postservice måste därför garanteras till enhetliga priser och rimliga distributionstider. Kan inte en god postservice upprätthållas i landets mer glesbefolkade delar bör servicen upphandlas av olika postföretag. Motionärerna betonar vidare att lantbrevbärningen är en viktig del av servicen på landsbygden. Postens avsikt att ta ut en särskild avgift för de hushåll som ligger utanför ordinarie lantbrevbärningslinjer är därför oacceptabel liksom planerna på att lägga ner 1 100 postkontor. Regeringen uppmanas mot denna bakgrund att medverka till att Posten tar ansvar för en bra postservice i hela landet. m.fl. (kd) begär i motion A22 att människors och företags tillgång till postservice skall säkerställas även i glesbygd. Den senaste tidens utveckling mot allt sämre postservice måste därför brytas. Enligt motionärerna bör i stället eventuella besparingskrav i första hand genom att lokaler samutnyttjas med andra verksamheter. anser att en väl fungerande post- och kassaservice är ett väsentligt inslag i en aktiv regionalpolitik. Regeringen har i proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet föreslagit ändringar i den nuvarande postlagen. Utskottet kommer senare i vår att behandla regeringens förslag jämte motioner. I detta sammanhang kommer Postens betydelse för den regionala utvecklingen att diskuteras och därmed de frågor som aktualiseras av motionärerna. anser med hänvisning till det anförda och i avvaktan på den förestående behandlingen av dessa frågor att bör avslå motionerna A21 (c) yrkande 3 och A22 (kd) yrkande 9. I beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Per (), Tom (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Per , Tom , och (alla m) anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 1 som börjar med "anser" och slutar med "A20 (m) yrkande 9" bort ha följande lydelse: konstaterar att regeringen i propositionen inte beskriver konsekvenserna av sina förslag eller hur de skall finansieras. Regeringen har i stället utnyttjat möjligheten att föra medel mellan anslagen för vägar och järnvägar utan att höra . Moderata samlingspartiet, , , de gröna och motsatte sig att regeringen fick denna möjlighet. Om regeringen genom omfördelningar bestämmer hur i stort sett hela utgiftsramen används ter sig behandling av enskilda anslag som tämligen meningslös. Det betyder också att kontrollmakt försvagas. Regeringens tidigareläggningar motsvaras vidare av att andra utbyggnadsprojekt senareläggs eller att medel som reserverats för andra angelägna samhällsprojekt förbrukas. Regeringen bortser därmed från det faktum att man bara kan använda varje krona en gång. Enligt trafikutskottets mening är därför regeringens beslutsunderlag så bristfälligt att ett bättre beslutsunderlag bör tas fram. I avvaktan på att så sker bör de nu av regeringen aviserade åtgärderna inte genomföras. anser därför för sin del att bör bifalla motion A20 (m) yrkande 9. () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 1 som börjar med "delar" och slutar med "att tillgodoses" bort ha följande lydelse: delar den uppfattning som framförs i motion A47 (v) att det finns en rad särskilda utredningsfrågor som bör studeras. På järnvägsområdet gäller det bl.a. en upprustning av Västerdalsbanan med banförlängning till , utbyggnad av Norrbotniabanan, biltåg samt behovet av järnvägar, vägar och godsterminaler för att öka möjligheterna till ett utvecklat samarbete inom . Vägarnas beskaffenhet i inland bör även studeras med tanke på utvecklingen av turismen. Av det anförda följer att trafikutskottet för sin del anser att bör bifalla motion A47 yrkande 8 (v) i denna del. Upprustning och underhåll av vägnätet () och () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 2 som börjar med "delar" och slutar med "A21 (c) yrkande 7" bort ha följande lydelse: anser att det finmaskiga vägnätet utgör en viktig förutsättning för näringslivet. För att investeringar i större transportförbindelser skall få avsedd effekt krävs att hela vägnätet har en tillfredsställande standard. Mot denna bakgrund bör en tioårig plan läggas fast för att hårdbelägga landets grusvägar som har en trafikintensitet på 150 fordon eller mer.