yttr · GL05AU5Y · 1998-01-01 00:00:00 — Besparingen bör användas till att sänka egenavgifterna och till att höja grundavdraget främst för lågavlönade heltidsarbetande. Utskottet anser att en del av de medel som används till arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör överföras till kommuner och landsting. Den av föreslagna storleksordningen på överföringarna, , och är en lämplig nivå enligt utskottet. Om den arbetstidsförkortning som utskottet förordar inte genomförs måste kommunerna tillföras ytterligare medel. Regeringen bör analysera effekterna av en överföring av arbetsmarknadspolitiska medel till kommunsektorn för att skapa sysselsättning där. För att underlätta en bra lönebildning är det viktigt att uppnå förenklingar i den arbetsrättsliga lagstiftningen och att institutionella förändringar genomförs. En politik för minskad ofrivillig arbetslöshet och ett godtagbart välstånd kräver att företagen blir fler och större. Näringspolitiken måste, såsom anför, särskilt inriktas på små och medelstora företag, och det bör särskilt satsas på kvinnor som företagare. Sänkta arbetsgivaravgifter bör genomföras inom ramen för den föreslagna skatteväxlingen. Alla människor i skall omfattas av en grundläggande ekonomisk trygghet som medger att de kan försörja sig. Utskottet ansluter sig till förslag om en samordning av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Ersättningsnivån bör vara av inkomster upp till 4,2 basbelopp och för inkomster därutöver. Ett övre tak bör gälla vid inkomster på 6,5 basbelopp . Kvalificeringstiden för rätt till a-kassa bör sänkas och möjligheter bör införas till s.k. friår med a-kasse-ersättning över hela landet. Utskottet hänvisar vidare till avvikande mening nr 7 i fråga om volymmålet och till avvikande mening nr 8 i fråga om regelförenkling. Utskottet anser med det anförda att propositionens förslag i berörd del bör avstyrkas. Motionerna Fi21 yrkandena 1 och 6 (båda delvis), 7, 9, 10 och 11 (båda delvis) samt 33 (delvis) och Fi55 bör tillstyrkas. Regeringens förslag i berörd del bör avstyrkas liksom övriga motionsyrkanden i berörda delar som tas upp i avsnittet 2. Allmän inriktning av politiken () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken fr.o.m. andra stycket bort ha följande lydelse: Utskottet förespråkar, liksom , en social och ekologisk marknadsekonomi. Regeringens målsättning när det gäller kampen mot arbetslösheten är att halvera den öppna arbetslösheten. Valet av mål riskerar att leda till fel åtgärder. Målet bör i stället vara att halvera den totala arbetslösheten och fokus bör sättas på en ökad sysselsättning. Utskottet är övertygat om att nya arbetstillfällen skapas först då människor finner det mödan värt att starta och utveckla företag. Nya arbetstillfällen kan uppstå främst i de mindre företagen och i den privata sektorn. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därför av största vikt för att sunda statsfinanser skall uppnås i kampen mot den höga arbetslösheten. Stora satsningar på forskning och utbildning är nödvändiga för att svenskt näringsliv skall bli konkurrenskraftigt. Regelverket kring företagen måste avbyråkratiseras. Inför varje nytt lagstiftningsärende bör regeringen pröva förslagens effekt för företagandet. Dubbelbeskattningen måste avskaffas och ett permanent riskkapitalavdrag införas. Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer högre krav på fortlöpande kompetensutveckling. Utskottet menar att ett system med individuella utbildningskonton bör införas. Särskilda satsningar måste göras för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. - har 300 000 ungdomar varit arbetslösa . Utskottet ser detta som ett stort misslyckande för regeringen. Vid sidan om den allmänna politiken om bättre villkor för företagsamheten bör för ungdomar göras satsningar på ett modernt lärlingssystem. Bland annat lägre ingångslöner och en flexiblare arbetsrätt skulle underlätta för ungdomar att få arbete. Utskottet menar att arbetsmarknadspolitiken måste utgå från den s.k. subsidiaritetsprincipen, dvs. att beslut bör fattas på så låg nivå som möjligt. Detta innebär att det krävs en genomgripande nedflyttning av ansvar och resurser till den lokala nivån. Kommun, arbetsförmedling, försäkringskassa och andra lokala myndigheter bör gemensamt ansvara för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken, såväl praktiskt som ekonomiskt. Politikens uppgift är att fungera som ett försäkringssystem för den som blir arbetslös vid normala konjunktursvängningar och att underlätta nödvändig omställning från krympande till växande sektorer. Arbetslinjen skall eftersträvas där meningsfull sysselsättning och utbildning skall erbjudas framför passivt kontantstöd vid arbetslöshet. Utskottet hänvisar till vad som sagts i avvikande mening nr 10 om finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Genom en högre grad av avgiftsfinansiering uppnås ett bättre samband mellan lönebildning och arbetslöshet. Målet måste vara en finansiering där egenavgifter och företagens arbetsgivaravgifter balanserar inkomster och utgifter under en konjunkturcykel. Ersättningsnivån bör vara av den tidigare inkomsten. Arbetsmarknadspolitiken bör harmoniseras med den ekonomiska politiken och regionalpolitiken. Det krävs såsom anför i sin motion en aktiv generell regionalpolitik där näringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenseras för långa avstånd, små lokala marknader, brist på utbildad personal, sämre kringservice m.m. En väl utbyggd infrastruktur är ett av de viktigaste medlen för att skapa goda förutsättningar för hela utveckling. Utskottet hänvisar vidare till avvikande mening nr 7 i fråga om volymmålet, till avvikande mening nr 8 i fråga om regelförenkling, till avvikande mening nr 9 i fråga om hushållstjänster och till avvikande mening nr 11 i fråga om arbetsrätten. Med det anförda förordar utskottet att finansutskottet tillstyrker motion Fi22 yrkande 1 (delvis) och avstyrker regeringens förslag i berörd del. Övriga i avsnitt 2 upptagna yrkanden bör avstyrkas. (), (), (), (), (), (), () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken såvitt avser frågan om volymmålet bort ha följande lydelse: Utskottet är kritiskt till att den arbetsmarknadspolitik som förs i alltför hög grad inriktas på det s.k. volymmålet. Detta har tyvärr lett till att många av de åtgärder som erbjuds arbetslösa håller en låg kvalitet. Arbetsmarknadspolitiken måste i högre grad än inriktas på att öka flexibilitet och kvalitet i åtgärderna och i mindre grad fixeras vid kvantitet och volym. Utskottet har uttalat att det är särskilt viktigt att tillräckligt utrymme skapas för arbetsmarknadsutbildning i form av kvalificerad yrkesutbildning så att efterfrågan på utbildad arbetskraft kan tillgodoses och s.k. flaskhalsar motverkas (se bet. 1996/97:AU1). Med det anförda anser utskottet att motionerna Fi17 (m), Fi18 (c) och Fi21 (mp) i berörda delar bör tillstyrkas. Motion Fi20 (v) bör avstyrkas i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört. I övrigt hänvisar vi till våra respektive avvikande meningar om den allmänna inriktningen av politiken. (), (), (), (), (), (), () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken såvitt avser frågan om regelförenkling bort ha följande lydelse: När det gäller frågan om regler för företagen anser utskottet att de åtgärder som regeringen redovisar i propositionen är otillräckliga. Utskottet finner anledning att erinra om att företrädare för samtliga riksdagspartier vid landsbygdsriksdag ställt sig bakom följande uttalande: "Vi representanter för de politiska partierna är överens om att regelverket för småföretagare är alltför krångligt och vi lovar därför att i samverkan sätta oss ner och verka för att en ändring kommer till stånd." I syfte att skapa tillväxt och sysselsättning är det viktigt att de små företagen kan växa. Därför måste befintliga tillväxthinder för småföretagandet undanröjas. anser att det finns ett stort antal aktörer som är ansvariga för regionalpolitikens genomförande. Detta leder till att summan av de regionala regelverken blir hämmande för näringslivet. Den regionala näringspolitiken måste därför ha inslag av regelförenklingar, direkt riktade till de små företagen. Det är nödvändigt att krånglet minimeras om företagen skall kunna utvecklas. Småföretagsdelegationens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar. , , , och är överens om att genomföra huvuddragen i förslagen i betänkandet Bättre och enklare regler från Småföretagsdelegationen, en uppfattning som också delas av utskottet. Några av de viktigaste förslagen är enklare registrering av företag, enklare självdeklaration för företagare, lättnader i uppgiftslämnandet, enklare tullprocedurer, patentskydd för enklare uppfinningar m.fl. Med det anförda anser arbetsmarknadsutskottet att finansutskottet bör tillstyrka motionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi21 (mp) och Fi22 (kd) i motsvarande delar. I övrigt hänvisar vi till våra respektive avvikande meningar om den allmänna inriktningen av politiken. (), , , (alla m), () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken såvitt avser hushållstjänster bort ha följande lydelse: Sysselsättningen i är - trots en gynnsam konjunktur - katastrofalt låg och ändå är regeringen handlingsförlamad. krävs omedelbara insatser för fler nya företag och jobb i . En sådan insats är bl.a. att sänka skatten på s.k. hushållstjänster. Utskottet ställer sig bakom det gemensamma förslag som föreligger från , i denna fråga. Orimliga skatteregler lägger en död hand över marknaden för "vita" hushållstjänster. Många jobb i denna sektor kommer aldrig till stånd. Alltför många hushåll - framför allt barnfamiljer och äldre - köper tjänsterna "svart". Tusentals människor arbetar utan att få del av de gemensamma trygghetssystemen. Utskottet anser att det bör införas en skattereduktion på för privatpersoners betalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i det egna hemmet, . Förslaget innebär att det vita priset halveras, direkt vid köpet, jämfört med dagens regler. Förslaget kan på någon sikt ge upphov till mellan 50 000 och 100 000 nya jobb. Detta förslag utgör en del i en politik som syftar till en snabb sysselsättningsökning, fler nya företagare och expansion av redan befintliga företag. Förslaget syftar dessutom till att göra "svarta" jobb "vita": Det är djupt olyckligt att orimliga skatteregler pressar människor till "svart" arbete. För många unga riskerar den första kontakten med arbetsmarknaden att vara "svartjobb". Genom förslaget till skattereduktion får de som arbetar "svart" möjlighet att inordna sig i ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna i socialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pensionspoäng m.m. Med ett ökat utbud av servicetjänster ökar också valfriheten och jämställdheten. Människor får större möjlighet att välja mellan att arbeta mycket och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och i stället göra hemarbetet själva. Mycket förenklat kan man säga att skattesystemet uppmuntrar män att köpa tjänster av män, men hindrar kvinnor från att köpa tjänster av kvinnor. Skattereglerna hindrar kvinnor från att såväl bjuda ut sitt kunnande på en "vit" marknad, som att köpa sig servicetjänster. Med detta anförda tillstyrker utskottet för sin del motionerna Fi17 (m), Fi19 (fp) och Fi22 (kd) i berörda delar. I övrigt hänvisar vi till våra respektive avvikande meningar om den allmänna inriktningen av politiken. (), (), (), (), (), () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken såvitt avser finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen bort ha följande lydelse: Den nuvarande finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen är utformad på så sätt att staten tvingas skjuta till betydande belopp för att täcka kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Enligt utskottets mening bör statens andel minskas och den enskildes egna insatser öka. Utskottet anser därför att egen-avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen bör höjas. Med detta tillstyrker utskottet för sin del motionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp) och Fi22 (kd) i berörda delar. I övrigt hänvisar vi till våra respektive avvikande meningar om den allmänna inriktningen av politiken. () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2 Allmän inriktning av politiken såvitt avser arbetsrätten bort ha följande lydelse: För att arbetsmarknaden skall kunna utvecklas i enlighet med de nya villkor som en större rörlighet medför krävs bl.a. en ny arbetsrätt. Denna bör säkerställa ett gott skydd åt alla anställda, men vara så utformad att den underlättar företagsexpansion och nyanställningar. Särskilt de små företagens villkor måste i detta sammanhang beaktas. Utgångspunkten för en ny lagstiftning bör vara att den skall uppmuntra flexiblare lösningar. Vissa förbättringar genomfördes i lagen om anställningsskydd /97 - slopat krav på att kollektivavtal om avvikelser från lagen skall ha slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, en ny anställningsform genom s.k. överenskommen visstidsanställning, förkortad tid för företrädesrätt till återanställning och uppsägningstid som knyts till anställningstidens längd och inte till den anställdes ålder - men därutöver bör man ta fasta på den arbetsrättsliga reglering som infördes av fyrpartiregeringen och som gällde . Det handlar bl.a. om att underlätta provanställningar och tidsbegränsade anställningar vid arbetsanhopning. Turordningsreglerna bör bli mindre rigida. Genom att vetoreglerna i medbestämmandelagen slopas underlättas entreprenader. Stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag bör förbjudas. Med detta anser utskottet att motionerna Fi19 och Fi22 bör tillstyrkas. Övriga i sammanhanget behandlade motioner bör avstyrkas av finansutskottet. I övrigt hänvisar vi till våra respektive avvikande meningar om den allmänna inriktningen av politiken. Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden , , och (alla m) anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: Utskottet anser - i likhet med i motion Fi17 yrkande 7 (delvis) - att man för tydlighets skull bör överföra de medel på utgiftsområde 14, anslaget A 2 som hänförs till aktivitetsstöd och motsvarande, till utgiftsområde 13. Detta leder till en ökad belastning på utgiftsområde 13 och en motsvarande minskning på utgiftsområde 14. I fråga om ramarna för budgetåren 1999, 2000 och 2001 anser utskottet att den av i motion Fi17 yrkande 8 (delvis) föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden bör godkännas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (punkterna 2 och 3 delvis), liksom de övriga partimotionerna Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi20 (v), Fi21 (mp) och Fi22 (kd), samtliga i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 40 443 26 683 24 108 diff. + 9 294 + 2 152 + 2 412 UO14 utskottet 30 094 30 454 28 837 diff. - 18 430 - 18 465 - 18 471 UO19 utskottet 2 866 2 359 2 304 diff. - 635 - 795 - 1 047 13. Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med i motion Fi18 att arbetslösheten måste pressas tillbaka och sysselsättningen öka. Möjligheterna att åstadkomma detta är goda . De flesta indikatorer visar en positiv utveckling, inte minst till följd av den saneringspolitik som regeringen har genomfört tillsammans med . Utgifterna på utgiftsområde 13 är starkt beroende av arbetslöshetsnivån men påverkas också av omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet. De antaganden som regeringen gör i dessa hänseenden och som redovisats ovan bör kunna godtas som grund för beräkningen av ramarna för utgiftsområdet Utskottet vill i detta sammanhang i likhet med plädera för att en utredning ges i uppdrag att skyndsamt se över drivkrafterna för arbete. Regeringen bör därefter återkomma med förslag som innebär att fler arbetslösa tjänar på att ta arbete när detta är möjligt. Enligt utskottets uppfattning skulle detta leda till ökad flexibilitet på arbetsmarknaden, minskad arbetskraftsbrist och lägre kostnader för arbetslöshetsförsäkringen. Egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringen bör vidare höjas med i enlighet med det förslag som har lagts fram av och som också redovisas på annat håll i yttrandet. Till följd av höjningen sker inkomstförstärkningar på statsbudgeten med . När det gäller utgiftsområde 14 bör förändringar genomföras enligt de förslag som lagts fram av . Flexibiliteten i arbetsmarknadspolitiken behöver ökas. Volymkraven måste minskas för att skapa utrymme för högre kvalitet i arbetsmarknadsutbildningen. ALU eller liknande åtgärder bör inte användas i konkurrensutsatt verksamhet. Arbetsgivare bör vid API eller liknande åtgärder svara för en större andel av finansieringen. Den av regeringen föreslagna utökningen av anslaget till arbetsförmedlingarna för bör minskas med knappt hälften, eller . Medel har genom tidigare beslut förts över från anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom utgiftsområde 14 till länsstyrelserna för småföretagssatsningar inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Detta har slagit väl ut och utskottet delar därför uppfattning att ytterligare bör föras över till utgiftsområde 19 för ändamålet. För ökade och aktiva insatser på kulturområdet bör vidare föras över från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. anser i likhet med att regeringens förslag till utgiftsramar ligger på en alltför hög nivå. Med tanke på att sysselsättningen ökar och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förväntas minska i omfattning bör ramarna för utgiftsområde 14 för den aktuella perioden reduceras ytterligare utöver regeringens förslag. En ökad decentralisering av arbetsmarknadspolitiken kommer också att leda till effektivare resursutnyttjande. Ramarna för utgiftsområde 19 bör, som framgått ovan, utökas med genom överflyttning av medel från utgiftsområde 14. Utskottet delar därmed uppfattning och anser således att medlen skall fördelas till länsstyrelserna för näringslivsutveckling. I anslutning till behandlingen av den regionalpolitiska propositionen beslutade att jord- och skogsbruket i inland inte längre skulle omfattas av ersättning för nedsättning av socialavgifter. anser i likhet med att de berörda näringarna även fortsättningsvis bör omfattas av de nedsatta socialavgifterna. Ramarna för utgiftsområde 19 bör av denna anledning utökas med . I fråga om ramarna för budgetåren 1999, 2000 och 2001 anser utskottet att den av i motion Fi18 föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden bör godkännas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (punkterna 2 och 3 delvis), liksom de övriga partimotionerna Fi17 (m), Fi19 (fp), Fi20 (v), Fi21 (mp) och Fi22 (kd), samtliga i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 31 149 24 531 21 696 diff. - - - UO14 utskottet 46 234 46 829 45 218 diff. - 2 290 - 2 090 - 2 090 UO19 utskottet 4 091 3 744 3 941 diff. + 590 + 590 + 590 Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet för sin del propositionen i berörda delar och tillstyrker utskottet för sin del motion Fi18 yrkandena 2 och 3 (båda delvis). Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: Utskottet har i det ovanstående behandlat regeringens och oppositionspartiernas förslag avseende innevarande budgetår, såvitt avser utgiftsområdena 13, 14 och 19. Vad gäller utgiftsområde 13 bör ramen minskas ytterligare i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anser, i likhet med , att med en ekonomisk politik som syftar till att öka sysselsättningen kommer arbetslösheten att sjunka. Med denna politik blir även neddragningar inom utgiftsområde 14 möjliga. Volymen arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör minskas avsevärt. Den av regeringen föreslagna utökningen av de tillfälliga personalförstärkningarna bör inte godkännas. Utgifterna för utbildningsbidraget reduceras genom att en viss del omvandlas till lån. Vidare menar utskottet att även ramarna inom utgiftsområde 19 bör minskas ytterligare i förhållande till regeringens förslag. De selektiva företagsstöden bör minskas. Ställningstagandena innebär att utskottet anser att bör godkänna preliminärfördelning av utgifterna inom utgiftsområdena som riktlinjer för regeringens budgetarbete i enlighet med motion Fi19 enligt nedanstående tabell. I fråga om ramarna för budgetåren 1999, 2000 och 2001 anser utskottet att den av i motion Fi19 föreslagna preliminära fördelningen på utgiftsområden bör godkännas som riktlinjer för regeringens budgetarbete. Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (punkterna 2 och 3 delvis), liksom de övriga partimotionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi20 (v), Fi21 (mp) och Fi22 (kd), samtliga i motsvarande delar. Utskottets ställningstagande framgår av nedanstående tabell. 1999 2000 2001 UO13 utskottet 28 949 22 231 19 796 diff. - 2 200 - 2 300 - 1 900 UO14 utskottet 40 174 37 844 34 708 diff. - 8 350 - 11 075 - 12 600 UO19 utskottet 2 501 2 154 2 351 diff. - 1 000 - 1 000 - 1 000 15. Utgiftstak för den offentliga sektorn och preliminär fördelning på utgiftsområden () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5 bort ha följande lydelse: När det gäller utgiftsområde 13 delar utskottet syn att arbetslöshetsförsäkringen skall vara en effektiv omställningsförsäkring som ger trygghet åt den som blivit arbetslös som ansträngningarna att få ett nytt arbete pågår. Kravet på den arbetslöse skall motsvaras av ett krav på en effektiv sysselsättningspolitik där både stat och kommun har ett stort ansvar. Det bör inte införas någon s.k. bortre parentes. Ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas. Detta gäller både grundbelopp och högsta dagpenningbelopp. Kompensationsnivån bör höjas till . Vidare bör det införas en löneföljsamhetsregel när det gäller ersättningsnivåerna för att arbetslöshetsförsäkringen skall bli mer inkomstrelaterad. Begränsningsregeln för deltidsarbetslösa bör avskaffas. Även reguljärt arbete som utförs med stöd av arbetsmarknadspolitiska medel skall vara kvalificerande för försäkringen. Effekterna av det hårdare arbetsvillkoret som infördes bör prövas i förhållande till den framväxande korttidsarbetsmarknaden. Utskottet instämmer i synpunkt att det skulle vara mer ändamålsenligt att sammanföra utgiftsområdena 13 och 14, eftersom dessa utgiftsområden uppvisar ett starkt ömsesidigt samband. I syfte att minimera passiva ersättningsperioder för de arbetslösa bör det vara möjligt att flytta medel från kontantstöd till aktivitetsstöd om det bedöms vara arbetsmarknadspolitiskt rationellt. Utskottet föreslår att det för överförs till utgiftsområde 14 som försörjningsmedel för aktiva otraditionella insatser. Vidare föreslår utskottet att överförs till utgiftsområde 25 för att användas till anställning av långtidsarbetslösa inom kommuner och landsting . Utskottet anser att utgiftsramen för utgiftsområde 13 bör sänkas med för i förhållande till regeringens förslag. Utskottet har då tagit hänsyn till såväl förbättringarna i arbetslöshetsförsäkringen som de föreslagna överföringarna till andra utgiftsområden. I fråga om utgiftsområde 14 anser utskottet i likhet med att det bör avsättas betydande belopp till arbetsmarknadspolitiska åtgärder som understöder en offensiv sysselsättningstillväxt. Som framgår av den allmänna inriktningen bör det s.k. volymmålet tas bort. Vidare måste arbetsmarknadspolitiken decentraliseras och regelverket förenklas.