yttr · GL05TU4Y · 1998-01-01 00:00:00 — beslöt att bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (1997/98:150), i vad avser dels den ekonomiska politiken och utgiftstaket (yrkandena 1-9), vissa skattefrågor (yrkandena 50-56), kommunsektorn (yrkandena 57-60) och EU-medel (yrkande 61), dels tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 10-49) jämte de motioner som kan komma att väckas, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I detta yttrande behandlar trafikutskottet punkt 4 i propositionens förslag till riksdagsbeslut, att såvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjer för regeringens budgetarbete, i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde. Vidare behandlar utskottet följande motioner: - 1997/98:Fi17 yrkande 8 (delvis) av m.fl. (m), - 1997/98:Fi18 yrkande 3 (delvis) och yrkande 8 av m.fl. (c), - 1997/98:Fi19 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (fp), - 1997/98:Fi20 yrkande 4 (delvis) och yrkande 42 av m.fl. (v), - 1997/98:Fi21 yrkande 27 och yrkande 42 (delvis) av m.fl. (mp), - 1997/98:Fi22 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (kd). Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden Regeringen föreslår att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden enligt tabell 4.13 i propositionen. Under ett totalt utgiftstak för staten på respektive 735, 744 och återfinns en fördelning av dessa belopp på 27 utgiftsområden. Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart, luftfart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripande informationsteknikfrågor. uppgår de totala utgifterna enligt statsbudgeten till , varav ca till väg och järnväg. beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174) om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ett miljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Denna inriktning skall ligga till grund för trafikverkens infrastrukturplaner för . Regeringen lämnade propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (1997/98:56) till . I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. Det övergripande målet föreslås vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet. De föreslagna reformerna i den transportpolitiska propositionen medför ingen ökning av ramen för utgiftsområdet. Regeringen har tidigare framhållit att inriktningen av regeringens sjöfarts-politiska arbete är att snabbt pröva förutsättningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna. Visst ytterligare utredningsarbete krävs dock. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för med konkreta förslag till lösningar. I avvaktan härpå kommer regeringen att från tillfälligt öka bidraget till sjöfarten genom att höja bidraget till kostnader för socialavgifter från till per kalenderår och årsarbetskraft. Inom ramen för regeringens IT-satsning , som totalt omfattar , avses tillföras utgiftsområde 22. Genom de nya resurserna ges fortsatta möjligheter för regeringen att främja en bred användning av IT. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT, sett ur ett regionalpolitiskt och socialt perspektiv. Regeringen har också för avsikt att liksom tidigare stödja pilotprojekt för att nå nya grupper av användare. En ny skall tillsättas. Regeringen avser vidare att avsätta medel för att fortsätta driva arbetet med anpassning av IT-system inom såväl som den tillsatta 2000-delegationen. I den ram som beräknats för utgiftsområdet för ingår lösen av de lån avseende som finansieras med avgifter, vilket innebär att bron görs avgiftsfri . Utgiftsområdet beräknas för tillföras som skall användas för amortering av lån för Stockholmsöverenskommelsen. Moderata samlingspartiet framhåller att nationell konkurrenskraft för tryggad sysselsättning och miljö förutsätter både ökade och miljöanpassade transporter. Som övergripande strategi måste transportpolitiken grundas på kundernas efterfrågan och krav på att transporterna miljöanpassas. Det finns stora möjligheter att genom konkurrensutsättning och bolagisering effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet. förslag till transportpolitik leder också till en renodling av de statliga verkens och bolagens verksamhet. Varje framtida investering måste noggrant kalkyleras och uppnå samhälls- och företagsekonomisk lönsamhet. Investeringar bör kunna täckas genom försäljning av statligt ägda tillgångar. Enligt kan regeringens förslag till utgiftsramar reduceras med 1,4, 1,5 respektive (motion Fi17 yrkande 8 delvis). framhåller att , som alla statliga verksamheter, måste ta ett regionalpolitiskt ansvar inom sitt sektorsområde. Regeringen föreslår att skall anvisas över statsbudgeten för drift av de kommunala flygplatserna. Dessa medel bör i stället bidra med utan att verkets inleveranser till staten minskas. Resurser bör tillföras för satsningar på enskilda vägar samt hårdbeläggning av grusvägar. Vidare bör ökade satsningar på upprustning av länsvägnätet prioriteras före satsningar på riksvägarna. Sjöfarten har stor betydelse för både utrikeshandel och svenskt näringsliv. Den försämrade konkurrenssituationen för sjöfarten gör att det brådskar med åtgärder som bidrar till att förbättra den svenska sjöfartens möjligheter. anser att regeringens förslag till utgiftsramar kan reduceras med och med (motion Fi18 yrkande 3 delvis). Vidare bör enligt motionen (yrkande 8) en miljöskatt på flyg införas med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. liberalerna anser att på grund av det statsfinansiella läget bör en del av infrastrukturinvesteringarna kunna senareläggas. En större del av investeringarna bör vidare kunna finansieras med privata medel för att väga upp anslagsminskningar från staten. Principerna för upplåning för finansiering av infrastrukturinvesteringar mot statliga kreditgarantier riskerar att underminera den praktiska tillämpningen av den nya budgetprocessen. Enligt kan regeringens förslag till utgiftsramar reduceras med och med för vart och ett av (motion Fi19 yrkande 4 delvis). framhåller att grunden för partiets strategi är att minska transportbehovet och att transporter skall ske med förnyelsebara och långsiktigt hållbara energislag. Det innebär att privatbilismen måste minska och fossila bränslen successivt ersättas med olika former av biobränslen. Anslaget Väghållning och statsbidrag bör minskas eftersom vägnätet i stort sett är färdigutbyggt. I stället bör en satsning göras på järnvägen och de kollektiva kommunikationerna. Den svenska rederinäringen befinner sig i en krissituation. beklagar att regeringen nu inte lägger fram förslag till sådana lagändringar som anpassar vår sjöfartspolitik till den i övriga . Detta bör ske i samband med budgetproposition. Enligt bör regeringens förslag till utgiftsramar minskas med 1,2, 1,7 respektive (motion Fi20 yrkande 4 delvis). Regeringen bör vidare enligt motionen (yrkande 42) verka för att det införs miljöstyrande avgifter i trafiken i våra större städer. Biltrafiken skall bära sina egna kostnader. de gröna framhåller att en ekologisk omställning av vårt transportsystem kräver såväl en omläggning av vårt skattesystem som stöd över statsbudgeten till utveckling och investeringar i miljövänliga kommunikationssystem, i första hand till spårburen trafik. har i sin motion med anledning av den transportpolitiska propositionen presenterat ett förslag till om- och utbyggnad av stomjärnvägsnätet för . föreslås ökade anslag jämfört med regeringens förslag med 2,1, 2,6 respektive för detta ändamål. Ökningen finansieras delvis med en kraftig neddragning av anslaget till investeringar i nya vägar. Förstärkningar föreslås också till det regionala kollektivtrafikanslaget och till köp av interregional persontrafik på järnväg. Enligt bör regeringens förslag till utgiftsramar höjas med 0,7, 1,0 respektive (motion Fi21 yrkande 42 delvis). I motionen framhålls också att landningsavgifterna för flyget bör höjas med (yrkande 27). framhåller att besparingar kan göras genom ytterligare rationaliseringar av och . Bidraget till banhållningen av bör höjas från till inom ramen för anslaget Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar. Enligt bör, i förhållande till regeringens förslag, utgiftsramarna minskas med för vart och ett av (motion Fi22 yrkande 4 delvis). I nedanstående tabell redovisas regeringens och de olika partiernas förslag till ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer . 1999 2000 2001 Regeringen 26 Moderata samlingspartiet -1 360 -1 548 -1 748 - 105 -105 - 245 liberalerna - 2 900 - 3 300 - 3 300 - 1 224 - 1 724 - 2 224 de gröna + 683 + 961 + 2 177 - 200 - 200 - 200 beslutade om en planeringsram på för infrastrukturåtgärder (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Regeringen lämnade vidare propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop. 1997/98:56). I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. Det övergripande målet föreslås vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet. De förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer som regeringen föreslår ekonomiska vårproposition har som utgångspunkt att den inriktning av investeringarna i och underhållet av infrastrukturen som beslutade om skall följas. En annan utgångspunkt för ramarna är att de transportpolitiska mål som formuleras i den transportpolitiska propositionen skall uppnås. Utskottet ser positivt på att inom ramen för regeringens IT-satsning , som totalt omfattar , skall tillföras utgiftsområde 22. Därmed ges fortsatta möjligheter för regeringen att främja en bred användning av IT. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT, sett ur ett regionalpolitiskt och socialt perspektiv, samt att regeringen har för avsikt att, liksom tidigare, stödja pilotprojekt för att nå nya grupper av användare. Utskottet ställer sig också bakom regeringens förslag att lösa in de lån avseende som finansieras med avgifter. Därmed kan göras avgiftsfri . I några av motionerna framhålls att en miljöskatt på flyg bör införas och att landningsavgifterna för flyget bör höjas. Utskottet vill med anledning av dessa krav hänvisa till den transportpolitiska propositionen där regeringen framhåller att arbetet med att begränsa luftfartens oönskade miljöeffekter bör ske genom en samlad strategi på flera fronter, med en kombination av regleringsverksamhet och ekonomiska styrmedel. Både internationella organisationer som FN och samt har betonat vikten av att ekonomiska styrmedel utvecklas och att marknadens funktionssätt utnyttjas effektivt för att nå en hållbar utveckling. I v-motionen framhålls att regeringen bör verka för att det införs miljöstyrande avgifter i våra större städer. Utskottet vill erinra om att regeringen i den transportpolitiska propositionen bedömer att särskilda tätortsavgifter kan utgöra ett effektivt sätt att styra trafiken i dessa områden. Regeringen har påbörjat ett arbete för att skapa det regelverk som krävs för att särskilda vägavgiftssystem skall kunna införas. Det bör dock ankomma på de berörda kommunerna och regionerna att ta slutlig ställning till om och hur avgiftssystemen skall införas. När det gäller bidrag till , som behandlas i kd-motionen, vill utskottet hänvisa till att så sent som beslutade om fortsatt stöd till banhållningen i syfte att stödja godstrafiken. Utskottet anser därför inte att det finns anledning för att nu uttala sig i denna fråga. Med hänvisning till det anförda tillstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer . anser att bör avslå motionerna Fi17 (m) yrkande 8 (delvis), Fi18 (c) yrkande 3 (delvis) och yrkande 8, Fi19 (fp) yrkande 4 (delvis), Fi20 (v) yrkande 4 (delvis) och yrkande 42, Fi21 (mp) yrkandena 27 och 42 (delvis) samt Fi22 (kd) yrkande 4 (delvis). Utskottet vill slutligen något beröra frågor om uppföljning och utvärdering. I sitt av godkända betänkande 1997/98:TU1 framhöll utskottet att verksamheten inom kommunikationsområdet kräver betydande uppföljnings- och utvärderingsinsatser eftersom beslutsfattandet i stor utsträckning är decentraliserat till verk och andra myndigheter och bygger på en långtgående mål- och resultatstyrning. För att mål- och resultatstyrningen skall kunna fungera ändamålsenligt och effektivt krävs ett fortsatt utvecklingsarbete. Målet bör vara att budgetpropositionen ger ett sådant beslutsunderlag att ges möjlighet att bedöma mål och inriktning för den statliga verksamheten samt ställa bestämda resultatkrav i förhållande till de trafikpolitiska besluten, framhöll utskottet vidare. Utskottet pekade på vissa frågor som regeringen borde uppmärksamma i sitt arbete med att utveckla budgetprocessen. förutsätter att regeringen beaktar vad utskottet anfört om uppföljning och utvärdering i sitt betänkande 1997/98:TU1. I beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Per (), Tom (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden Per , Tom , och (alla m) anför: Socialdemokratisk transportpolitik skapar inte nödvändiga förbättringar av den nationella konkurrenskraften. Med en rad skatteförslag under beredning ökar hotet om nya pålagor på bilismen om Socialdemokraterna får sitta kvar i efter valet. Moderata samlingspartiet anser att nationell konkurrenskraft för tryggad sysselsättning och miljö förutsätter både ökade och miljöanpassade transporter. Transportpolitiken måste därför som utgångspunkt ha kundernas efterfrågan och krav på att transporterna miljöanpassas. Det finns stora möjligheter att genom konkurrensutsättning och bolagisering effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet. förslag till transportpolitk leder också till en renodling av de statliga verkens och bolagens verksamhet. Varje framtida investering måste noggrant kalkyleras och uppnå samhälls- och företagsekonomisk lönsamhet. Investeringar bör kunna täckas genom försäljning av statligt ägda tillgångar. Ramen för utgiftsområde 22 bör fastställas till , respektive . Detta ställningstagande innebär att bör bifalla motion Fi17 (m) yrkande 8 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () anför: anser att , som alla statliga verksamheter, måste ta ett regionalpolitiskt ansvar inom sitt sektorsområde. Regeringen föreslår att skall anvisas över statsbudgeten för drift av de kommunala flygplatserna. Dessa medel bör i stället bidra med utan att verkets inleveranser till staten minskas. Resurser bör tillföras för satsningar på enskilda vägar samt hårdbeläggning av grusvägar. Vidare bör ökade satsningar på upprustning av länsvägnätet prioriteras före satsningar på riksvägarna. Sjöfarten har stor betydelse för både utrikeshandel och svenskt näringsliv. Den försämrade konkurrenssituationen för sjöfarten gör att det brådskar med åtgärder som bidrar till att förbättra den svenska sjöfartens möjligheter. I samband med budgetpropositionen för framhöll regeringen att man avsåg att se över berörd lagstiftning med anledning av den överenskommelse som sjöarbetsmarknadens parter träffat och som innebär att tillfälligt anställda skall kunna arbeta på svenska fartyg. Regeringen har sagt att man har för avsikt att framlägga en proposition med lagändringar som kan behandlas och som innebär att lagändringarna kan träda i kraft . Enligt mening bör regeringen omgående återkomma till med förslag till lagändring beträffande tillfälligt anställda. anser att regeringens förslag till utgiftsramar kan reduceras med och med (motion Fi18 yrkande 3 delvis). Vidare bör en miljöskatt på flyg införas med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna. Detta ställningstagande innebär att bör bifalla motion Fi18 yrkande 3 i denna del och yrkande 8. Härav följer att regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () anför: liberalerna anser att på grund av det statsfinansiella läget bör en del av infrastrukturinvesteringarna kunna senareläggas. En större del av investeringarna bör vidare kunna finansieras med privata medel för att väga upp anslagsminskningar från staten. Regeringens principer för upplåning för finansiering av infrastrukturinvesteringar mot statliga kreditgarantier riskerar att underminera den praktiska tillämpningen av den nya budgetprocessen. Regeringen bör klargöra sin principiella syn på denna fråga. Enligt bör regeringens förslag till utgiftsramar reduceras med och med för vart och ett av . Detta ställningstagande innebär att bör bifalla motion Fi19 yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () anför: Grunden för strategi är att minska transportbehovet och att transporter skall ske med förnyelsebara och långsiktigt hållbara energislag. Det innebär att privatbilismen måste minska och fossila bränslen successivt ersättas med olika former av biobränslen. Anslaget Väghållning och statsbidrag bör minskas eftersom vägnätet i stort sett är färdigutbyggt. I stället bör en satsning göras på järnvägen och de kollektiva kommunikationerna. En effekt av transportpolitik blir att vägtrafiken successivt kom-mer att minska i omfattning. Detta leder till att flertalet av de infrastruktursatsningar inom vägsektorn som planeras blir samhällsekonomiskt olönsamma. Den svenska rederinäringen befinner sig i en krissituation. Detta beror på att allt fler länder runt om oss beslutat sig för att utnyttja EU:s nya riktlinjer för sjöfartsstöd. beklagar att regeringen nu inte lägger fram förslag till sådana lagändringar som anpassar vår sjöfartspolitik till den i övriga . Detta bör ske i samband med budgetproposition. Enligt bör regeringens förslag till utgiftsramar minskas med 1,2, 1,7 respektive . Regeringen bör vidare verka för att det införs miljöstyrande avgifter i trafiken i våra större städer. Biltrafiken skall bära sina egna kostnader. innebär att bör bifalla motion Fi20 yrkande 4 i denna del och yrkande 42. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden () anför: de gröna anser att en ekologisk omställning av vårt transportsystem kräver såväl en omläggning av vårt skattesystem som stöd över statsbudgeten till utveckling och investeringar i miljövänliga kommunikationssystem, i första hand till spårburen trafik. har i sin motion med anledning av den transportpolitiska propositionen presenterat ett förslag till om- och utbyggnad av stomjärnvägsnätet för . föreslås ökade anslag jämfört med regeringens förslag med 2,1, 2,6 respektive för detta ändamål. Ökningen finansieras delvis med en kraftig neddragning av anslaget till investeringar i nya vägar. Förstärkningar föreslås också till det regionala kollektivtrafikanslaget och till köp av interregional persontrafik på järnväg. anser vidare att landningsavgifterna för flyget bör höjas med som ett led i en grön skattereform. Enligt bör regeringens förslag till utgiftsramar höjas med 0,7, 1,0 respektive . Av det anförda följer att bör bifalla motion Fi21 yrkande 27 och yrkande 42 i den-na del. Regeringens förslag till utgiftsramar och övriga nu behandlade mo-tionsyrkanden bör avslås. ekonomiska vårproposition (utg.omr.