yttr · GL05NU6Y · 1998-01-01 00:00:00 — har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:62 om regional tillväxt - för arbete och välfärd jämte motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar propositionen och motionerna berör näringsutskottets beredningsområde. Med anledning av propositionen har två skrivelser inkommit till näringsutskottet, nämligen från respektive . tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker här behandlade motionsyrkanden. Till yttrandet har fogats 21 avvikande meningar. behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbeslut: (delvis) att godkänner regeringens förslag om mål och riktlinjer för regionalpolitiken respektive för den regionala näringspolitiken (avsnitt 5), 12. att godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget för regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 9.2), 13. att godkänner regeringens förslag om program för regionala tillväxtavtal (avsnitt 9.3). yttrar sig över yrkanden i elva motioner. De berörda motionerna är följande: 1997/98:A19 av () såvitt gäller yrkandena att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den förtida avvecklingen av kärnkraften, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informationsteknikens betydelse för landets och regionernas ekonomiska tillväxt, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att stärka förutsättningarna för företagande. 1997/98:A20 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna för regionalpolitiken, 10. avslår regeringens förslag om s.k. tillväxtavtal i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riskkapitalförsörjning, 12. avslår regeringens förslag om användningen av anslaget för regionalpolitiska åtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen. 1997/98:A21av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål för den regionala utvecklingen, 17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrat och förenklat regelverk för företag och företagare, 18. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ökat anslag till , 20. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala fonder, 22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta för tjänste- och kunskapsföretag, 23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att permanenta och vidareutveckla kvinnliga resurscentrum på länsnivå, 24. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att permanenta och säkerställa självständigheten för det nationella kvinnliga resurscentrumet, 25. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättringar av samordningen mellan olika aktörer och myndigheter inom turismen. 1997/98:A22 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att (delvis) godkänner de allmänna riktlinjer för regionalpolitiken som anförts i motionen, 10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förenkla regelverket för företagande, 17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om långsiktighet beträffande regionala tillväxtavtal, 27. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett nationellt förhållningssätt för utvecklandet av bygdeturismen, 28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att utveckla den småskaliga turismen. 1997/98:A32 av m.fl. (fp, m, c, kd) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenkling och förbättring av regelverk för företag. 1997/98:A33 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokal mobilisering skall vara huvudinriktningen i den regionalpolitiska inriktningen, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att politiken bör läggas om i en riktning som skapar fler jobb genom företagande, 14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om småföretagens betydelse för utvecklingen inom landsbygden och glesbygden. 1997/98:A38 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala och lokala resurscentrum för att främja kvinnors företagande. 1997/98:A44 av () såvitt gäller yrkandet (3) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen runt utarbetandet av regionalt tillväxtavtal. 1997/98:A47 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att (delvis) hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om regionalpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om staten och de statliga företagen, 28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalresurscentrum och finansieringen, 29. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av nationellt resurscentrum, 32. hos regeringen begär en utredning om frågan om regionala fonder i enlighet med vad som anförts i motionen, 33. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokala börser, 36. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om finansiering av såddfinansieringen, 38. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillväxtavtalen och demokratin. 1997/98:A54 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål och principer för regionalpolitiken (avsnitt 1), 22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala resurscentrum m.m. (avsnitt 11.3). 1997/98:A58 av () såvitt gäller yrkandena att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att politiken bör läggas om i en riktning som skapar fler jobb genom företagande, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att underlätta för småföretagare och då särskilt för kvinnor att anskaffa startkapital. I proposition 1997/98:62 om regional tillväxt - för arbete och välfärd lägger regeringen fram förslag om en förstärkt regionalpolitik, en ny regional näringspolitik samt förslag och bedömningar i fråga om olika åtgärder. Ett antal av de åtgärder som tas upp i propositionen har betydelse för näringslivets utveckling i olika delar av landet. begränsar emellertid sitt yttrande till vissa övergripande frågor rörande mål och riktlinjer för regionalpolitiken och den regionala näringspolitiken, riskkapital och s.k. såddfinansiering, regelförenkling för näringslivet, resurscentrum i samband med kvinnors företagande, turism samt regionala tillväxtavtal. har behandlat flera av de här aktuella frågorna och återger därför endast i korthet de tidigare ställningstagandena. I övrigt hänvisas till betänkandena i berörda frågor. anordnade en offentlig utfrågning om de större företagens villkor i . Bland annat togs upp företagsledares syn på , internationaliseringen inom näringslivet och näringsklimatet. Vissa av de behandlade områdena har beröringspunkter med det i yttrandet ingående frågorna. Därtill kan informeras om att talmanskonferensen beslutade att föreslå att föra över utgiftsområde 19 om regional utjämning och utveckling samt regionalpolitiska frågor i övrigt från arbetsmarknadsutskottets till näringsutskottets beredningsområde. Förslaget har tillsammans med andra förslag om förändringar i riksdagsordningen remitterats till för beredning . I proposition 1997/98:62 lägger regeringen fram förslag till mål och riktlinjer dels för regionalpolitiken, dels för en ny regional näringspolitik. Regionalpolitiken måste i fortsättningen bedrivas med än större kraft för att stödja utvecklingen i de regioner som är särskilt utsatta och ge dem förutsättningar för utveckling och tillväxt som är mer likvärdiga dem i andra regioner, sägs det i propositionen. Utgångspunkten för den regionala näringspolitiken är att den ekonomiska tillväxten i kan öka genom att den tillväxtpotential som finns i alla regioner bättre tas till vara genom att näringspolitiken regionaliseras och anpassas till lokala och regionala förutsättningar. Genom kontinuerliga omvärldsförändringar, teknikutveckling, näringslivets internationalisering m.m. ökar behovet av att varje region utnyttjar sina förutsättningar och därigenom stärker sin konkurrenskraft. Regeringen föreslår därför att en regional näringspolitik utvecklas med det övergripande målet att utifrån de förutsätt ningar som finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. Bakgrunden är bl.a. betydande befolkningsminskningar, främst i de s.k. skogslänen. Regeringen föreslår att de övergripande regionalpolitiska målen om hållbar tillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast. Förslagen och bedömningarna vad gäller den regionala näringspolitiken är följande. Regeringen föreslår ett trestegsprogram för utarbetande av regionala tillväxtavtal. Avtalen skall kunna gälla och ge regionerna möjlighet att ange bl.a. hur en ökad flexibilitet i medelsanvändningen bör uppnås. Som ett steg mot ökad flexibilitet avser regeringen att bedriva en försöksverksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel i , , och . För att ytterligare öka flexibiliteten i de regionalpolitiska medlen föreslår regeringen att anslaget för regionalpolitiska åtgärder skall få användas till riskfinansiering i form av s.k. såddkapital. I anslutning till den regionala näringspolitiken redovisas olika riskkapitalfrågor. Bland annat föreslås Norrlandsfonden få ett kapitaltillskott på . Vidare aviseras att regionala kompetensråd skall inrättas i varje län som ett led i att förbättra samspelet mellan utbildningsväsende och arbetsmarknad. Beträffande redovisas i propositionen genomförandet av pågående program samt det aktuella läget vad gäller inriktningen av EG:s regional- och strukturpolitik . Regeringen aviserar vidare ett antal konkreta insatser inom glesbygds- och landsbygdspolitiken. Regeringen föreslår (avsnitt 5) att de övergripande regionalpolitiska målen om hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast. Åtgärder föreslås inom många olika samhällsområden. Ett av skälen bakom regeringens förslag är att tillväxtförutsättningar, arbetstillfällen m.m. är ojämnt fördelade i landet, framhålls det. Regionalpolitiken syftar till att motverka sådana regionala obalanser. De regionalpolitiska stöden är inriktade på att minska olika hinder som föreligger för företagens utveckling, sägs det i propositionen. De särskilda regionalpolitiska medlen bör därför enligt regeringen utnyttjas mer flexibelt. Dock måste detta ske inom ramen för internationella förpliktelser, i första hand statsstödsreglerna inom EG. Regeringen gör bedömningen att det regionala utvecklingsarbetet även i fortsättningen bör baseras på en långsiktig utvecklingsstrategi för varje län. Statens insatser bör synliggöras och samordnas bättre med andra åtgärder, anför regeringen. För den regionala näringspolitiken föreslår regeringen följande övergripande mål. Utifrån de förutsättningar som finns i varje region skall en hållbar ekonomisk tillväxt stimuleras. En sådan utveckling kan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män. För att bättre svara mot det framväxande kunskapssamhällets förutsättningar anser regeringen att bl.a. utbildnings-, forsknings-, kommunikations-, arbetsmarknads-, kultur-, miljö- och näringspolitiken bör få en tydligare regional uppgift. Det statliga regionala tillväxtkapitalet (se avsnittet Regional näringspolitik) bör därför, enligt regeringen, samordnas bättre och i ökad utsträckning vara tillgängligt för beslut på den regionala nivån. Vidare informerar regeringen om att den avser att låta analysera regionalpolitikens hittillsvarande effekter på framför allt den regionala utvecklingen men även på t.ex. den ekonomiska tillväxten samt de framtida förutsättningarna för att upprätthålla regional balans i . Regeringen ämnar också tillsätta en utredning med uppgift att belysa glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter. Vidare bör uppföljningen av vissa stödformer förbättras. Regeringen avser exempelvis att låta utvärdera effekterna av nedsatta socialavgifter och i samband härmed även belysa på vilket sätt staten effektivast stöder utvecklingen av näringslivet i de mest utsatta regionerna. I Moderata samlingspartiets motion 1997/98:A20 framhålls att politikens uppgift är att bidra till att villkoren för företagsetableringar och tillväxt är internationellt konkurrenskraftiga i hela landet. För att få effekt måste förbättringar i företagsvillkoren gälla lika för alla. För att få till stånd en utveckling mot välstånd är det enligt motionärerna ett oeftergivligt krav att fler kan ges möjlighet att arbeta i företagen. behöver ett bättre företagsklimat för att kunna möta de nya utmaningarna. Framför allt måste förutsättningar skapas för små företag att växa sig större, sägs det i motionen. En allsidig utveckling av hela är beroende av att de olika delarna kan understödja varandra. Såväl beslut på nationell nivå som på nivå påverkar villkoren för företagsetableringar och tillväxt. anför i motion 1997/98:A21 att regionalpolitiken måste ses som ett medel att skapa likvärdiga möjligheter till utveckling och tillväxt i stället för att betraktas som bidragspolitik. En politik för utveckling i hela landet är en politik som bygger på decentralisering. Varje regions unika förutsättningar och möjligheter måste tas till vara. Enligt motionärerna måste även förhållandena inom tillväxtregionerna uppmärksammas. Enklare regler för mindre företag, minskat byråkratiskt krångel och bättre samordning mellan olika samhällssektorer är lika viktigt i hela landet. Investeringar i humankapital måste värderas efter samma principer som investeringar i realkapital. Även inom vårdområdet och s.k. hushållsnära tjänster finns en stor sysselsättningspotential, vilket motionärerna anser bör ges regeringen till känna. I kommittémotion 1997/98:A33 från liberalerna framhålls att regionalpolitiken måste utformas så att olika bygders och regioners unika förutsättningar att skapa goda levnadsvillkor tas till vara. Motionärerna förespråkar en övergång till en mobiliseringspolitik där man satsar på den enskilda människan. Tyngdpunkten skall ligga i decentralisering, nyetableringar, småföretag och lokal samverkan. Det avgörande för olika regioner är, enligt motionärerna, att den ekonomiska politiken skapar goda betingelser för fö retagande och företagare. Politiken bör läggas om i en riktning som syftar till att skapa fler jobb genom företagande. begär i motion 1997/98:A47 att en parlamentarisk utredning om regionalpolitiken tillsätts. Motionärerna menar att regeringens proposition saknar en väl genomarbetad politisk strategi för både den "stora" och den "lilla" regionalpolitiken och att en kraftsamling måste till för att bryta utvecklingen mot ökade regionala klyftor. Vidare bör mer av jämställdhets-perspektiv genomsyra regional- och glesbygdspolitiken och resurser från EU återföras till på ett mer rättvist sätt. betonar de statliga företagens och affärsverkens betydelse. Statligt ägande kan vara en rimlig motvikt till den privata maktkoncentrationen i , sägs det i motionen. Statligt ägande anses främst motiverat inom strategiska sektorer av näringslivet. Enligt vad som sägs i de grönas motion 1997/98:A54 är det viktigt att politiken formas så nära människorna som möjligt. Motionärerna anser att det, för att utveckla en ökad självtillit, krävs en decentralisering av beslut till regionala organ. Utökat regionalt självstyre förordas. Den gröna regionalpolitiken syftar till att göra regionen allt mindre beroende av regionalekonomiskt stöd genom en omställning till ekonomisk och ekologisk balans i varje region. Dock bör det enligt motionärerna satsas på regionalpolitiska medel, t.ex. för att främja nätverk, företagskultur, kompetensutveckling, kvinnors och nya svenskars företagande och teknikspridning. I kommittémotion 1997/98:A22 från understryks att ett välfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans med en väl fungerande marknadsekonomi. Marknadsekonomin måste styras av sociala och ekologiska hänsyn. Utifrån sociala synpunkter är det viktigt att alla människor oavsett var de bor i landet har tillgång till arbete, service och god miljö. Den regionala näringspolitikens uppgift är att bidra till att utveckla livskraftiga regioner i hela landet. I huvudsak krävs en aktiv, generell regionalpolitik där näringsliv och offentlig sektor kompenseras för nackdelar som långa avstånd etc. En generell politik som är inriktad på ett bättre företagarklimat, tillväxt och nya jobb skapar de bästa förutsättningarna för ökad sysselsättning även i svagare regioner. I motion 1997/98:A19 (m) framhålls att många orter i glesbygd för sin framtid är beroende av elintensiv industri. Denna industri har svårt att klara den stora osäkerhet som energiuppgörelsen bäddar för i fråga om framtidens energisystem och elpriser, sägs det. Att stoppa förtidsavvecklingen av kärnkraften är centralt för den som vill värna om glesbygdens möjligheter. Vidare anser motionären att det finns ett tydligt samband mellan investeringarna i IT (informationsteknik) och tillväxt i ekonomin och i sysselsättningen. Informationstekniken kan kompensera för avstånd och ge bättre förutsättningar för företagande på mindre orter. Det betonas i motionen att inga regionalpolitiska åtgärder kan kompensera ett bristfälligt näringsklimat. Av 53 undersökta länder ligger på plats 41 vad gäller arbetsmarknadens funktionssätt, hävdar motionären och anför att en avreglering är nödvändig för att skapa förutsättningar för nya och växande småföretag och därmed för nya jobb. Enligt vad som sägs i motion 1997/98:A58 (fp) bör politiken läggas om i en riktning som skapar fler jobb genom företagande. Den viktigaste insatsen är därför att ge företagande och företagare bättre villkor, bl.a. genom regelförenkling. har behandlat vissa näringspolitiska frågor. I det av godkända betänkandet 1997/98:NU10 redovisar näringsutskottet sin syn på hur näringspolitiken allmänt bör inriktas och utformas. När det gäller yrkanden om kapitalförsörjning, kvinnors företagande m.m. hänvisar näringsutskottet i betänkandet till olika åtgärder som statsmakterna vidtagit och till det arbete som pågår på olika områden. I reservationer (m, fp, kd; c; v; mp) presenteras respektive partiers uppfattning om hur näringspolitiken bör utformas. framhåller vikten av bättre och enklare regler för småföretag när det gäller möjligheterna att skapa goda tillväxtförutsättningar för dessa företag. Initiativ av i den frågan efterlyses i reservationer (m, fp, kd; c; mp). I betänkandet tas även upp frågor om statliga företag, tjänstesektorn och turismen. Företrädare i näringsutskottet för Moderata samlingspartiet, liberalerna och har vid utskottssammanträde - med hänvisning till utfallet av näringsutskottets offentliga utfrågning om de större företagens villkor i dagen före - föreslagit ett utskotts-initiativ. Detta syftar till att begära skyndsamma förslag från regeringen till förändringar rörande regelverk, skatte- och utbildningspolitiken m.fl. frågor av betydelse för som företagarnation. har beslutat att avslå förslaget om utskottsinitiativ. Företrädarna i näringsutskottet för Moderata samlingspartiet, liberalerna och har reserverat sig mot beslutet. Beträffande de särskilda frågor som tas upp i motionerna kan följande information redovisas. tillstyrkte näringsutskottet i sitt betänkande 1997/98:NU5 regeringens förslag till en lag om kärnkraftens avveckling - avslag på förslaget yrkades i en reservation (m, fp, kd). När det gäller IT-frågornas betydelse för landets och regionernas ekonomiska tillväxt finns ny information i rapporten på näringsklimatet i (B 1998:3) från (). I denna rapport redovisas hur företagsledare ser på sysselsättningen . av företagsledarna i IT-branschen säger att de har planer på att nyrekrytera. Av rapporten framgår att ett viktigt hinder för expansion i tycks vara företagens problem att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Problemen förefaller vara störst för IT-företagen, där har svårt att klara rekryteringen. 1/98 (SOU 1998:19) innehåller en genomgång av lokala och regionala IT-projekt. En slutsats är att IT håller på att bli en nisch som många kommuner ser som en ytterst intressant tillväxtmarknad. Många regionala aktörer har dock noterat att det råder stora svårigheter att rekrytera olika experter inom IT-sektorn. är hård, och kommunerna har svårt att erbjuda samma lönemässiga villkor som den privata sektorn. Vidare påpekas att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden datortek sällan är samordnad med näringspolitiskt motiverade insatser och övriga IT-aktiviteter i länet. begränsar sitt yttrande till de mål- och riktlinjefrågor som har samband med näringsutskottets beredningsområde, dvs. i huvudsak närings- och energipolitiken. Sådana inslag i motionsyrkandena som direkt avser exempelvis skattefrågor eller sociala frågor tar näringsutskottet inte ställning till. Hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet bör vara de övergripande regionalpolitiska målen. Vidare har näringsutskottet inget att erinra mot att den regionala näringspolitiken skall syfta till en hållbar ekonomisk tillväxt i alla regioner, fler och växande företag samt ökad sysselsättning för både kvinnor och män. ser en möjlighet att utveckla medlen för att nå dessa mål och pröva nya angreppssätt. Som nämnts i det föregående föreligger det ett förslag att näringsutskottet blir det riksdagsutskott som skall bereda regionalpolitiska frågor. Mot den angivna bakgrunden ser näringsutskottet positivt på att regionalpolitikens hittillsvarande effekter på den regionala utvecklingen samt de framtida förutsättningarna för regional balans skall analyseras. Vidare kan den planerade utredningen om glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter bidra till ökade insikter om olika näringars roll för tillväxt och sysselsättning. Även den planerade utvärderingen av hur staten effektivast kan stödja utvecklingen av näringslivet i de mest utsatta regionerna ser näringsutskottet som en värdefull grund. Den inriktning i näringslivsfrågor som förordats av näringsutskottet i betänkande 1997/98:NU10 innebär att näringspolitikens främsta uppgift är att bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och därmed till en ökad välfärd. Den medverkar också till att minska arbetslösheten. Vidare framhålls att näringspolitiken måste ses mot bakgrund av den ekonomiska politik som förs. Den allmänna strategin bygger på att kunniga människor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhet stärker . Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privata sektorn. skall ha fler företagare, växande företag och ett mer kunskapsinriktat företagande. ser det som en central del av näringspolitiken att företagen har stabila spelregler och att företagen kan räkna med låga räntor och låg inflation. Denna inriktning bör nu även få en regional innebörd. Den regionala näringspolitiken måste integreras såväl med den ekonomiska politiken som med andra politikområden. instämmer i regeringens bedömning att de olika politikområdena måste samverka bättre. Dessutom bör statens insatser synliggöras mer och samordnas med andra åtgärder. Den regionala näringspolitiken bör bygga på de olika regionernas unika förutsättningar. delar regeringens uppfattning att de särskilda regionalpolitiska medlen skall utnyttjas flexibelt.