yttr · GL05SFU1Y · 1998-01-01 00:00:00 — infördes inkomstprövning av änkepensioner. Det prognosticerade utfallet för änkepensioner för är , en minskning med ca jämfört med . sänktes ersättningsgraden för BTP från till och från medräknas fritidsfastigheter vid inkomstprövningen av BTP. Dessa åtgärder har minskat kostnaderna med ca . Den föreslagna ramen för utgiftsområdet för har ökats med , jämfört med den ekonomiska vårpropositionen. Detta beror bl.a. på att ersättningsgraden för BTP föreslås höjas till av bostadskostnaden inom intervallet . I propositionen anges att folkpension, tilläggspension och bostadstillägg skall utbetalas den 18 eller den 19 i . Vid beräkningen av bostadstillägg föreslås att samboende pensionärer skall likställas med gifta pensionärer. Vidare föreslås att den nedre gränsen för uttag av ålderspensioner höjs från till fr.o.m. . Vid inkomstprövningen av änkepension föreslås att pensionsförsäkring och pensionssparkonto inte skall räknas med i årsinkomsten. I motion Fi206 yrkandena 4 och 5 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 med vartdera året. Motionärerna anser att pensionerna bör värdesäkras genom att basbeloppet räknas upp av konsumentprisindex (KPI) . Inkomstprövningen av änkepensionerna bör slopas och omställningspension bör utgå . Vidare anser motionärerna att fritidsfastighet och privat pensionssparande inte bör räknas in i årsinkomsten vid beräkning av BTP. I motion Fi212 yrkandena 3 och 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och med lika mycket budgetåren 1999 och 2000. I motionen anges att innehav av fritidsfastighet inte bör påverka pensionärernas bostadstillägg. Änkepensionerna bör inte inkomstprövas och omställningspension bör utgå . I motion Fi220 yrkande 4 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för budgetåret med . Motionärerna anser att medel bör anslås till ålderspensioner åt invandrare, i stället för att dessa ges socialbidrag. Vidare bör beslutet om inkomstprövning av änkepensioner rivas upp. I motion Fi219 yrkandena 19 och 20 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med och för budgetåren 1999 och 2000 en ökning med respektive . Motionärerna anser att pensionärer bör ha råd att behålla mindre fritidshus. Anslaget Bostadstillägg till pensionärer förstärks därför med . Förslaget om skatteväxling medför ett ökat basbelopp. Området bör därför budgetåren 1999 och 2000 tillföras ytterligare medel. I motion Fi215 yrkandena 2 och 3 föreslås - i förhållande till regeringens förslag - en ökning av utgiftsramen för med samt för budgetåren 1999 och 2000 med vartdera året. Motionärerna anser att inkomstprövningen av änkepensionerna bör tas bort och att fritidsfastighet inte skall ingå i årsinkomsten vid beräkning av BTP. Omställningspensionen bör vidare förlängas . För att kompensera de sämst ställda pensionärerna anslås för höjt pensionstillskott för de pensionärer som bara har folkpension. Slutligen anser motionärerna att pensionerna skall beräknas på basbeloppet utan reducering . Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp v mp kd 1998 62 701 + 1 615 + 1 070 + 810 + 20 + 2 375 1999 62 931 + 1 015 + 1 070 - + 285 + 2 530 2000 63 468 + 1 015 + 1 070 - + 550 + 2 530 Utskottet anser det positivt med den förstärkning av utgiftsområdet som regeringen föreslår. Förstärkningen gör det möjligt att genomföra förbättringar inom området. Utskottet noterar att det för föreslagna anslaget till ålderspensioner är något osäkert och kan komma att överskridas, dock inom ramen för anslagskrediten. Regeringens beräkning bör emellertid godtas. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna utgiftsramen för samt den preliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Utskottet avstyrker i denna del bifall till motionerna Fi206 yrkandena 4 och 5, Fi212 yrkandena 3 och 4, Fi215 yrkandena 2 och 3, Fi219 yrkandena 19 och 20 samt Fi220 yrkande 4. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar statens ekonomiska stöd till barnfamiljer (förutom bostadsbidragen som hör till utgiftsområde 18 och studiebidragen som hör till utgiftsområde 15). Förmånerna inom området utgörs av allmänna barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, folkpension i form av barnpension samt vårdbidrag för funktionshindrade barn (anslaget var tidigare benämnt Vårdbidrag till handikappade barn). Regeringen föreslår att för beslutar att fördela 35 till utgiftsområde 12 och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna till området med respektive . Enligt regeringen är målen för utgiftsområdet att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, att stödja föräldrars möjligheter att kombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Dessutom skall särskilt ekonomiskt stöd lämnas till barnfamiljer i utsatta situationer. I budgetpropositionen framhålls att prioriteringarna för är att förbättra det ekonomiska stödet till barnfamiljer och att fortsätta analysen av olika barnfamiljers levnadsförhållanden. Beträffande det ekonomiska stödet till barnfamiljer har beslutat att fr.o.m. höja ersättningen i föräldraförsäkringen från till av den förmånsgrundande inkomsten (prop. 1996/97:63, bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97:273). I budgetpropositionen föreslås därutöver fr.o.m. nämnda tidpunkt en höjning av barnbidragen med per barn och år och att därjämte skall lämnas flerbarnstillägg med för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Vidare föreslås att tillfällig föräldrapenning skall utges vid övergångsboende, en mellanvårdsform för barn med stora medicinska omvårdnadsbehov och som torde omfattas av personkretsen enligt lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Beträffande vårdbidrag för funktionshindrade barn föreslås att sådant bidrag skall kunna utges enbart för merkostnader och att vårdbidrag i vissa fall skall kunna utges till förälder med barn som vårdas på sjukhus mer än . begär i motion Fi206 yrkandena 4 och 5 att till utgiftsområdet för fördelar mindre än vad regeringen föreslår och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner en preliminär beräkning som i förhållande till regeringens beräkning innebär minskade utgifter med för vartdera året. Motionärerna anser att kompensationsnivån i föräldraförsäkringen även fortsättningsvis skall vara av den förmånsgrundande inkomsten. Havandeskapspenningen skall samordnas med sjukpenningförsäkringen fr.o.m. , vilket också påverkar anslaget för sjukpenning under utgiftsområde 10. SGI bör ändras så att den beräknas på ett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomst i stället för som på en antagen framtida inkomst, vilket påverkar föräldrapenningens storlek. I stället för den föreslagna barnbidragshöjningen föreslås att barnfamiljerna skall få ett skatteavdrag med per barn och år. Detta ger enligt motionärerna barnfamiljerna ett förbättrat stöd med i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslås ett reformerat underhållsstöd som innebär minskade utgifter med för vartdera året. Slutligen föreslås att vårdnadsbidraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader återinförs. begär i motion Fi212 yrkandena 3 och 4 att till utgiftsområdet för fördelar mindre än vad regeringen föreslår och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner en preliminär beräkning som i förhållande till regeringens beräkning innebär minskade utgifter med 965 respektive . anser att ersättningsnivån för den s.k. mamma/pappamånaden skall vara av den förmånsgrundande inkomsten. För att finansiera detta föreslås att de dagar i föräldraförsäkringen som ersätts enbart på garantinivå slopas. Genom att motionärerna under utgiftsområde 10 föreslår ökade utgifter för att öka kontrollen av bidragsfusk bedöms utgifterna för underhållsstöd kunna minskas. begär i motion Fi220 yrkande 4 att till utgiftsområdet för fördelar mer än vad regeringen föreslår. anser att ersättningsnivån för den s.k. mamma/pappamånaden skall vara av den förmånsgrundande inkomsten. Enligt motionärerna är ett viktigt jämställdhetsmål att männen tar större ansvar för barnen och att det då är viktigt med ekonomisk stimulans. begär i motion Fi219 yrkandena 19 och 20 att till utgiftsområdet för fördelar mindre än vad regeringen föreslår och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner en preliminär beräkning som i förhållande till regeringens beräkning innebär minskade utgifter med för vart och ett av åren. föreslår vidare att ett beskattat barnbidrag på per barn och månad införs. Detta medför att mottagare med lägst inkomst får en förstärkning av ekonomin. föreslår också att ersättningen i föräldraförsäkringen skall vara på inkomster upp till 4,2 basbelopp och för inkomstdelar därutöver Vidare anser motionärerna att taket i föräldraförsäkringen bör sänkas till 6,5 basbelopp. Ersättningen på garantinivån bör öka från till per dag. För att delvis finansiera förslagen till ökad grundtrygghet i föräldraförsäkringen vill motionärerna slopa de med ersättning på garantinivå. Motionärerna vill också införa ett grundavdrag i underhållsstödet på samt att kostnader för resor i samband med umgänge skall beaktas i högre utsträckning. begär i motion Fi215 yrkandena 2 och 3 att till utgiftsområdet för fördelar mer än vad regeringen föreslår och att för budgetåren 1999 och 2000 godkänner en preliminär beräkning som i förhållande till regeringens beräkning innebär ökade utgifter med respektive . vill att ett vårdnadsbidrag återinförs. Vårdnadsbidrag skall utges av basbeloppet och barn som fyllt ett men inte . Bidraget skall vara beskattningsbart och avdragsgillt för styrkta kostnader upp till vårdnadsbidragets belopp. I föräldraförsäkringen anser motionärerna att ersättningen skall beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst samt att skattepliktiga förmåner och semesterersättning skall ingå. Genom en förstärkning av försäkringskassornas administration under utgiftsområde 10 räknar motionärerna med en besparing i föräldraförsäkringen på på grund av bättre underbyggda beslut och ökad kontroll. Vidare avvisas regeringens förslag om en höjning av barnbidraget till per barn och månad. Motionärerna föreslår i stället en höjning till och att de resurser som därvid frigörs förs över till den barnrelaterade delen i bostadsbidraget. I motionen föreslås också att grundavdraget i underhållsstödet höjs till . Slutligen föreslås att bidraget till kostnader för internationella adoptioner höjs till per barn. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram för , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna för budgetåren 1999 och 2000. Förslagen redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp v mp kd 1998 35 813,5 - 1 600 - 765 + 200 - 120 + 1 636 1999 36 331 - 1 950 - 965 - - 120 + 1 736 2000 36 837 - 1 950 - 1 265 - - 120 + 1 836 beslutade med anledning av vårpropositionen för utgiftsområdet om en peliminär ram om 33 297, 33 732 och . Regeringen har i budgetpropositionen lagt fram förslag som sammantaget innebär ökningar med 2 517, 2 599 samt . , har förslag som innebär att utgiftsramen minskas i förhållande till regeringens förslag. och har förslag som innebär en ökning av ramen. Den höjning av ramen som regeringen i förhållande till den preliminära beräkningen i vårpropositionen föreslår innebär att det ekonomiska stödet till barnfamiljerna förbättras. Utskottet ser positivt på att det nu finns ett ekonomiskt utrymme att stärka barnfamiljernas ekonomiska situation. Beräkningen av utgiftsramen innefattar också kostnaderna för underhållsstödet. Enligt utskottets uppfattning föreligger faktorer som gör att det är svårt att göra säkra bedömningar beträffande utgifterna för detta stöd. Vid beräkningen av ramens storlek utgår dock utskottet från de bedömningar regeringen gjort. Utskottet anser i övrigt att regeringens beräkningar är väl avvägda och anser att det inte finns skäl att vare sig minska eller öka ramen i förhållande till regeringens förslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 12 för samt de preliminära ramarna . Utskottet avstyrker i denna del bifall till motionerna Fi206 yrkandena 4 och 5, Fi212 yrkandena 3 och 4, Fi220 yrkande 4, Fi219 yrkandena 19 och 20 och Fi215 yrkandena 2 och 3. Socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten Till vissa delar redovisas socialförsäkringarna vid sidan av statsbudgeten. Detta gäller försäkringen för allmän tilläggspension (ATP), försäkringen för delpension och arbetsskadeförsäkringen. I propositionen beräknas utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten till för , till för och till för . För är de beräknade utgifterna lägre än de beräknade utgifterna i den ekonomiska vårpropositionen. Detta förklaras huvudsakligen av den föreslagna höjningen av åldersgränsen för uttag av ålderspension från till . Regeringen gör den bedömningen att principerna i lagen om statsbudgeten skall gälla även för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Frågan om bruttoredovisning skall gälla även detta område utreds vidare. Regeringen återkommer härom i den aviserade propositionen om socialförsäkringsadministrationen. De i vårpropositionen aviserade förändringarna i reglerna för beräkning av antagandepoäng i samband med beslut om förtidspension har beaktats vid beräkningen av utgifterna. Regeringen avser att återkomma till med förslag härom. Enligt motion Fi206 yrkandena 4 och 5 och motion Sf304 yrkande 3 bör de beräknade utgifterna för området - i förhållande till regeringens beräkning - minskas med för . För budgetåren 1999 och 2000 bör utgifterna minskas med respektive . Motionärerna anför att som en konsekvens av förslagen om finansiell samverkan och rehabilitering inom utgiftsområde 10, påverkas utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Motionärerna anser att delpensionen bör avvecklas och att nytillkomna livräntor bör sänkas till . Vidare bör pensionerna värdesäkras genom att basbeloppet räknas upp av konsumentprisindex (KPI) . Enligt motion Fi212 yrkandena 3 och 4 bör de beräknade utgifterna för området - i förhållande till regeringens beräkning- minskas med för . För budgetåren 1999 och 2000 bör utgifterna minskas med respektive . I motionen anges att de av föreslagna satsningarna på rehabilitering och kontrollåtgärder medför minskade kostnader även på detta område. Enligt motion Fi219 yrkandena 19 och 20 bör de beräknade utgifterna för området - i förhållande till regeringens beräkning - för budgetåren 1999 och 2000 ökas med respektive . Motionärerna anför att förslag till skatteväxling medför ett ökat basbelopp varför området bör tillföras ytterligare medel budgetåren 1999 och 2000. I motion Fi215 yrkandena 2 och 3 anges att de beräknade utgifterna för området - i förhållande till regeringens beräkning - bör för ökas med och för budgetåren 1999 och 2000 ökas med respektive minskas med . Motionärerna anser att den ökade satsningen på rehabilitering minskar kostnaderna. Den reella pensionsåldern belastas inte i samma grad. I motionen föreslås att pensionerna skall beräknas på basbeloppet utan reducering . Detta medför ökade utgifter på området. Utgifterna för budgetåren 1998, 1999 och 2000 har beräknats enligt vad som redovisas i tabellen nedan. Beloppen anges i . År Regeringen m fp v mp kd 1998 132 744 - 2 150 - 1 500 0 0 + 1 270 1999 137 928 - 4 000 - 1 875 - + 630 + 720 2000 144 351 - 8 237 - 2 250 - + 1 300 - 180 Utskottet har inte något att erinra mot regeringens beräkning av utgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten. Utskottet avstyrker i denna del bifall till motionerna Fi206 yrkandena 4 och 5, Sf304 yrkande 3, Fi212 yrkandena 3 och 4, Fi215 yrkandena 2 och 3 samt Fi219 yrkandena 19 och 20. Socialavgifter erläggs enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman innevarande år är för arbetsgivare av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift , tilläggspensionsavgift och folkpensions-avgift . Avgifterna beräknas i princip på lönesumman. En egenföretagare erlägger socialavgifter av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift , tilläggspensionsavgift , folkpensionsavgift och arbetsskadeavgift . Avgifterna beräknas i princip på inkomsten av annat förvärvsarbete. Den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som är pensionsgrundande erlägger allmänna egenavgifter. Dessa är för pensionsavgift och sjukförsäkringsavgift och beräknas på inkomster som inte överstiger 7,5 basbelopp. Avgifterna är avdragsgilla vid taxeringen. Arbetsgivare skall betala en allmän löneavgift av underlaget, dvs. av arbetsgivaren utgiven lön m.m. har beslutat att den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift skall höjas . Vidare skall såväl sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare som egenavgiften till sjukförsäkringen för den som har inkomst av annat förvärvsarbete sänkas . En samtidig höjning av den allmänna löneavgiften har också beslutats av (prop. 1995/96:209, bet. 1996/97:SfU4, rskr. 1996/97:22). I den ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150) framhölls att har det gjorts stora förändringar av regelverket om socialavgifter som har inneburit att det uppstått en obalans i den meningen att intäkterna från de olika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar. Regeringen avsåg mot bakgrund härav att se över strukturen på socialavgifterna och återkomma till . I budgetpropositionen läggs nu fram förslag till en ändrad struktur på socialavgifterna. Regeringen framhåller att de allmänna socialförsäkringarna är en hörnsten för välfärdssamhället. Genom dem tillförsäkras medborgarna både en grundtrygghet och en generell inkomsttrygghet inför sådant som föräldraskap, sjukdom och ålderdom. Socialförsäkringarna finansieras av socialavgifter, allmänna egenavgifter och allmänna skattemedel. Totalt uppgår intäkterna från socialavgifter och allmänna egenavgifter till av utgifterna för de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. Socialavgifterna är avsedda för finansiering av den allmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål. Avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter eller egenavgifter. har det gjorts stora förändringar av regelverken, bl.a. har den allmänna avgiften för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet slopats. I stället höjdes den allmänna sjukförsäkringsavgiften. Denna har också därefter höjts i flera etapper. Vidare har utgifter flyttats mellan de olika försäkringarna. Det har inneburit att en obalans uppstått i den meningen att intäkterna från de olika avgifterna inte motsvarar kostnaderna för motsvarande försäkringar. har inkomsterna från den allmänna sjukförsäkringsavgiften tillsammans med sjukförsäkringsavgift i form av arbetsgivar- och egenavgift betydligt överstigit utgifterna för de förmåner dessa avgifter är avsedda att finansiera. Detta är en konsekvens av att förmånerna inom sjuk- och föräldraförsäkringen reducerats till följd av bl.a. införande av sjuklöneperiod, sänkta ersättningsnivåer, minskande sjuktal m.m. Nivån på sjukförsäkringsavgifterna har inte anpassats till denna utveckling, varför ett överskott uppstått. Det förhållandet att sjukförsäkringen uppvisar ett finansiellt överskott har enligt regeringen i olika sammanhang uppfattats som ett oskäligt överuttag av avgifter alternativt som ett utrymme för reformer. Sjukförsäkringen betraktas då som mer eller mindre fristående i förhållande till statsbudgeten. Sjukförsäkringen utgör emellertid en integrerad del av statsbudgeten. Enligt den finansieringsmodell som använts har intäkterna från sjukförsäkringsavgifterna bokförts tillsammans med andra socialavgifter på inkomsttitel och förmånerna finansierats med anslagsmedel på budgetens utgiftssida. De besparingar som gjorts inom försäkringen har motiverats av underskottet i de samlade offentliga finanserna, inte av sjukförsäkringens finansiella ställning. Inom folkpensioneringen är å andra sidan inkomsterna från folkpensionsavgiften mindre än folkpensionsutgifterna. Detta underskott steg kraftigt när folkpensionsavgiften reducerades med . Denna åtgärd hade emellertid rent stabiliseringspolitiska motiv och kunde ha avsett någon annan socialavgift. Allmänt sett har det skett flera förändringar rörande socialförsäkringens förmåner och av socialavgifterna som inte varit samordnade. Under- eller överskott har därför uppstått som inte avspeglar utvecklingen av inkomster eller utgifter inom respektive försäkring. sker i flera sammanhang en redovisning av inkomster och utgifter inom respektive försäkringsgren som om de vore från statsbudgeten fristående försäkringar. Enligt regeringens mening har det uppstått en oklarhet om socialförsäkringens ställning i förhållande till statsbudgeten. Nedan redovisas regeringens förslag till struktur- och avgiftsändringar beträffande socialavgifter. I budgetpropositionen föreslås att den allmänna egenavgiften i form av sjukförsäkringsavgift omvandlas till en allmän pensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften kommer därmed för att uppgå till . Den föreslagna förändringen innebär enligt regeringen att ett tydligare samband mellan pensionsavgifter och utgående pensionsförmåner uppnås då avgiften förs till Allmänna pensionsfonden för finansiering av försäkringen för tilläggspension. Som en följd av regeringens förslag om avgifter föreslås också att rubriken till lagen om allmänna egenavgifter föreslås ändrad till lag om allmän pensionsavgift. Vidare föreslås att tilläggspensionsavgiften för arbetsgivare och för dem som har inkomst av annat förvärvsarbete sänks från till av avgiftsunderlaget. Av influtna tilläggspensionsavgifter förs till staten och avses motsvara pensionsavgifter på inkomstdelar över 7,5 basbelopp, och placeras på konto hos för att användas för framtida pensioner inom det premiereservsystem som skall inrättas inom det reformerade ålderspensionssystemet. Återstoden förs till Allmänna pensionsfonden. De planerade avgiftsändringarna skall enligt propositionen inte påverka de avgiftsintäkter som förs till Allmänna pensionsfonden respektive . För att en oförändrad nivå på avsättning till premiereservsystemet skall vidmakthållas måste avsättningen av influtna tilläggspensionsavgifter till höjas från till . får som förskott på tilläggspensionsavgiften från egenföretagare tillgodoräkna sig av den preliminära skatt som debiterats fysiska personer . Sänkningen av tilläggspensionsavgiften föranleder enligt propositionen en sänkning av nämnda procentsats till . I propositionen anförs att sjukförsäkringens kostnader finansieras över budgeten och att avgiftsnivån bör anpassas till de beräknade kostnaderna. Beträffande sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare föreslås en höjning från 2,94 till av avgiftsunderlaget fr.o.m. och till fr.o.m. . I höjningen av sjukförsäkringsavgiften ingår en höjning för år med anledning av regeringens förslag att återta kompensationen för den förlängda sjuklöneperioden då denna nu föreslås återställas . För dem som har inkomst av annat förvärvsarbete föreslås att avgiften höjs från till fr.o.m. . Enligt propositionen bör sjukförsäkringsavgiften bestämmas så att den även täcker kostnaderna för folkpension i form av förtidspension inklusive pensionstillskott. Skälet härtill är det arbete som pågår inom Utredningen om ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga (S 1997:03) angående ersättning till personer som drabbats av långvarig ohälsa. Detta arbete syftar till att inrymma såväl sjukpenning som den ersättning som skall utbetalas till sådana personer i samma försäkringssystem.