sou · GLB3181 · 1998-01-01 00:00:00 — : En utgångspunkt sägs i enkäten vara att deklara- tion och taxering även om går med i skall ske i SEK . beklagar denna begränsning i arbetet. Det hade varit önskvärt med en mer förutsättningslös prövning av frågan. Enligt förbundets mening, som bl.a. framförts i remissvar över departementspromemorian Praktiska euroförberedelser i (Ds 1997:9) bör, i händelse av ett svenskt inträde i EMU, valfrihet föreligga beträffande redovisningsvaluta och denna valfrihet bör gälla i alla sammanhang där företagen lämnar redovisningsrelaterad information. Detta ligger också i linje med vad Kontaktkommitten uttalat i promemorian Redovisning för införandet av euron. På s. 23 sägs nämligen att 36 Sammanställning av svaren på utredningens enkät medlemsstaterna bör visa flexibilitet och tillåta företagen att offentliggöra räkenskaper i euro, inklusive för administrativa ändamål, exempelvis i skattesammanhang, under fas B (dvs. – Så länge redovisningsinformation som lämnas i beskattningssammanhang måste anges i SEK skulle en möjlighet att upprätta årsredovisning i euro, om den utnyttjades, innebära ett avsevärt merarbete och därmed ökade kostnader för bolagen. Med den givna utgångspunkten som refererats ovan är således en sådan möjlighet av begränsat intresse. Detsamma gäller den löpande bokföringen. : Beträffande frågorna om redovisning i euro vill framhålla att de förutsättningar som anges i enkäten, nämligen att deklaration och taxering skall ske i svenska kronor, inte är godtagbara. Detta har framfört i sitt yttrande över promemorian Praktiska euroförberedelser i (Ds 1997:9). – Om går med i från starten kommer många företag att vilja bokföra sina transaktioner i euro . Detta är enligt uppfattning ett starkt skäl för att alla företag bör ha valfrihet att lämna deklarationer och alla slag av kontrolluppgifter i kronor eller euro –2001. För banker och andra finansiella företag utgör kontrolluppgiftsskyldigheten en mycket betungande börda. För dessa institut är det därför särskilt angeläget med största möjliga flexibilitet på detta område. (): går in på de konkreta redovisningsproblemen finns det anledning att något beröra den begränsning som ligger i att redovisning för skatteändamål skall ske i svenska kronor. I remissyttrandet över promemorian Praktiska euroför- beredelser i utvecklades argumenten för att företagen bör kunna lämna uppgifter som baseras på redovisningen både i euro och svenska kronor, de skall inte upprepas här. Samfundet vill dock peka på att kontaktkommitten i promemorian Redovisning för införandet av euro ut- talat att medlemsstaterna bör visa flexibilitet och tillåta företagen att upprätta redovisning i euro också för beskattningsändamål under över- gångsperioden (s. 23). – Samfundet vill framhålla vikten av att skatte- frågorna belyses inom ramen för det nu pågående arbetet, även om be- gränsningen gäller. Det torde vara möjligt att i betydande omfattning begränsa företagens mararbete som blir följden av att redovisning för skatteändamål skall ske i svenska kronor. Detta kan ske genom att företagen tillåts redovisa i euro men göra en förenklad form av valutaomräkning i samband med att underlagen för t.ex. momsredovisning tas fram. En full- ständig följsamhet mot redovisningen bör således inte krävas utan vissa skattemässiga kursdifferenser bör kunna tolereras, med hänsyn till de korta Sammanställning av svaren på utredningens enkät 37 redovisningsperioderna och en förväntad knytning i någon form till euro kan dessa antas bli små. (): ... Vilka behov har svenska aktiebolag av redovisning i euro –2001, om går in i valutasamarbetet men om taxeringen sker i svenska kronor? Skälen för att bestämma aktiekapital och aktiers nominella belopp i euro är giltiga även vad gäller redovisningen. Redovisning och taxering i olika valutor är dock en påtaglig olägenhet. Begränsade administrativa resurser medför att denna olägenhet ökar ju mindre företaget är. – SRF ser det som ytterst angeläget att inträde i valutasamarbetet görs snabbt och koncentrerat. Deklaration och taxering är så viktiga komponenter att de inte kan ställas utanför. SRF åberopar i denna del även vad uttalat i Redovisning för införandet av euron. I exempelvis punkt 97a sägs att medlemsstaterna bör visa flexibilitet och tillåta företagen att offentliggöra sina räkenskaper i euro, inklusive administrativa uppgifter som i taxeringssammanhang, under övergångsfasen. – SRF anser att deklaration och taxering ska kunna ske i euro i de fall redovisning medges i euro. Kommittédirektivet (Dir. 1997:76) ifrågasätts av SRF i den del det uttalas att utgångspunkten för utredaren bör vara att deklaration och taxering ska ske i svenska kronor. Det medger inte en praktisk hantering av en eventuell övergång och står dessutom i strid med kommissionens intentioner. – Valutaomräkningen är en omfattande uppgift volymmässigt för skatteförvaltningen, men därutöver bör problemet vara hanterbart. Färdiga underlag från skattskyldiga ska omräknas under likvärdiga omständigheter. För de skattskyldiga är situationen annorlunda. De ställs inför att löpande hantera omräkningsproblem under varierande förhållanden i verksamheten. Framför allt i de minsta företagen, som utgör det stora antalet uppgiftslämnare, saknas resurser för ändamålet. Slutsatsen måste bli att den tillkommande omräkning som kan bli aktuell i taxeringssammanhang måste åligga skatteförvaltningen, inte de skattskyldiga. – Vilka behov har svenska aktiebolag av redovisning i euro –2001, om inte går in i valutasamarbetet och om taxeringen sker i svenska kronor? ... Småföretagen har normalt rutiner för valutaomräkning i de fall detta förekommer. Det innebär att om inte går med i valutasamarbetet är det ett väsentligt merarbete att upprätta redovisningen i euro, som taxering ska ske i svenska kronor... Taxeringen bör inte brytas ut ur sitt sammanhang. En rad affärs- mässiga omständigheter gör att företagen tidigt kommer i kontakt med euro. Företag med gemenskapsintern handel eftersträvar rimligtvis fakturering i euro, vilket även påverkar fakturering till svenska motparter utan egna gränsöverskridande transaktioner – även de minsta företagen. förväntas börja betala ut löner i euro i ett tidigt skede, vilket innebär att 38 Sammanställning av svaren på utredningens enkät hanteringen av euro snabbt sprids även till konsumenter och därmed till detaljhandeln, som består av företag som ofta drivs av en eller några få personer. Det kommer snabbt att uppkomma ett starkt behov av en så snabb och konsekvent övergång som möjligt till enhetlig valutahantering, bland annat eftersom få företag har rutiner inrättade efter handel i flera valutor. – I detta perspektiv blir det mycket udda om just taxeringen uteslutande sker i svenska kronor, vare sig det rör inkomsttaxering, mervärdesskatt eller punktskatter. : Redovisning i euro... Givet att deklaration och taxering skall ske i svenska kronor ställs här frågan vilka behov svenska företag enligt föreningens mening har att använda euro i den löpande bok- föringen och att upprätta koncernredovisningar i euro. Här uppdelades också frågan på alternativet – om går med i och på alternativet att inte går med i . – Från medlemsföretagen framkom inget intresse att redovisa i euro i något av dessa alternativ. I stället synes preferensen vara att taxerings- och redovisningsvalutan bör vara densamma. Däremot framkom, vid sidan av frågeställningen, önskan att taxering och redovisning skall kunna ske i euro så snart den valutan är lagligt betalningsmedel i . Behovet av euro om går med i ; under övergångsfasen Enkäten innehöll en fråga som tog sikte på den situationen att beslutar sig för att gå med i , dvs. redan från starten. En övervägande majoritet av svaren på den frågan anger att svenska bolag då har ett behov av att kunna redovisa i euro under övergångsfasen – . Det finns emellertid svar som uttrycker en motsatt uppfattning. KF, och anser således att något behov inte föreligger eller att behovet i vart fall är mycket mindre under övergångsfasen eller för det fall inte går med i . anser att eftersom svenska företag under övergångsfasen inte kommer att kunna lämna sina deklarationer annat än i svenska kronor, så föreligger inte heller något behov av att kunna redovisa i euro. KF pekar i sitt svar på den utdragna och kostsamma dubblering av redovisningssystemen som uppkommer när deklarationerna skall avges i svenska kronor och uttrycker farhågor för stora redovisnings- och avstämningsproblem. Sammanställning av svaren på utredningens enkät 39 : För det stora flertalet små och medelstora företag skulle en möjlighet att ha löpande bokföring och att upprätta årsredovisning i euro sannolikt ha ganska liten betydelse, även om går med i från starten. Detta bör emellertid inte leda till slutsatsen att en valfrihet för näringslivet som helhet skulle vara av sådan mindre betydelse. För större bolag med internationell verksamhet (framför allt i sådana länder som ingår i EMU) kan det tvärtom finnas ett stort intresse av att ha både bokföring och årsredovisning i euro. Detta gäller särskilt sådana bolag som, enligt vad som anförs i det följande, kan antas vilja upprätta sin koncernredovisning i euro. Koncernredovisningen publiceras normalt tillsammans med moderbolagets årsredovisning och att i en och samma handling använda två olika rapporteringsvalutor kan skapa förvirring. – Sammanfattningsvis anser förbundet att det bör öppnas en möjlighet för förtagen att välja valuta , både vad gäller den löpande bokföringen och den externa redovisningen. : anser att starka skäl talar för att företagen bör ha möjlighet att få redovisa i euro redan under över- gångsperioden. I många företag med internationell verksamhet kommer det att vara naturligt att alla transaktioner bokförs i euro inför ett svenskt EMU- medlemskap. Det vore då olämpligt om de inte också fick lämna sin officiella redovisning – och även statistikuppgifter till myndigheterna – i euro. Föreningen anser det därför angeläget att det skapas möjlighet för företagen att redovisa i euro och att rapportera statistikuppgifter i euro ; dock bör inget tvång härom finnas under övergångs- perioden. görs ofta jämförelser mellan olika internationella företag, trots att de redovisar i olika valutor. Att jämförbarheten skulle minska mellan olika företag, vilket ibland hävdas, är därför inget bärande skäl mot en möjlighet till redovisning i euro. Dessutom skulle jämförbarheten öka mellan svenska företag som redovisar i euro och utländska företag som redovisar i euro. : Enligt uppfattning finns inget formellt hinder för användande av euro i den löpande bokföringen , om går med i . Euro och kronor blir då olika valörer av samma valuta. Behovet av att kunna välja tidpunkt för övergången till euro i den EMU löpande bokföringen är stort. – Avseende årsredovisningen är det, enligt inspektionens bedömning, av betydelse för främst internationellt verksamma företag att kunna upprätta sina årsredo- visningar i euro . SRS: Ofta antas behovet för mindre företag att redovisa i euro vara be- gränsat, särskilt om skatteredovisning skall ske i svenska kronor. 40 Sammanställning av svaren på utredningens enkät torde stämma för hemmamarknadsföretagen. Samfundet bedömer dock att utlandsberoende företag i betydligt större utsträckning än vad som ofta an- tas kommer att överväga att redovisa i euro. Detta hänger bl.a. samman med frekvensen av transaktioner i euro och hur uppgiftsskyldighet i olika sammanhang skall fullgöras. Viktiga faktorer är också redovisnings- programmens och andra administrativa systems möjligheter att hantera och konvertera olika valutor. Bedömningen styrs av faktorer som är individuella och som varierar mellan olika företag. Det är därför svårt att generellt specificera hur olika typer av företag kommer att hantera frågor kring redovisning i euro. Särskilt i ett scenario där beslutar sig för att gå med i kan det förväntas att en betydande grupp av de utlands- beroende företagen kommer att överväga att redovisa i euro, inte minst för intern redovisning. – Mot bakgrund härav bedömer samfundet att en valmöjlighet för svenska företag att redovisa i euro kommer att utnyttjas inte enbart av större företag utan också av ett antal mindre företag, företrädesvis utlandsberoende. Detta gäller särskilt företag som har en betydande andel av sin försäljning och/eller inköp från länder som ingår i EMU eller som ingår i koncerner där redovisning i övrigt sker i euro. : De företag som kommer att göra huvuddelen av sina affärer i Euro eller i USD kommer att ha ett starkt behov av att ha sin löpande bokföring och sina bokslut i Euro eller USD. ... Sammanfattnings- vis vill vi återigen framhålla vilken vikt vi tillmäter frågan om möjlighet till redovisning i företagens operativa valuta, oavsett svensk anslutning till EMU. För företag med stor internationell verksamhet är kravet på redovisning i svenska kronor en olägenhet av betydande omfattning. Årsredovisningen ger inte en rättvisande bild av företagets ställning och resultat. Vi anser således att ett kvarstående krav på redovisning i svenska kronor är oförenligt med kravet på rättvisande bild. Nödvändigheten att till betydande kostnader låta göra alternativa bokslut i internationell valuta när man vill ha tillgång till den internationella kapitalmarknaden måste också framhållas. KF: Även om beslutar sig för att gå med i efter anser vi att redovisningen fram t.o.m. denna tidpunkt skall ske i svenska kronor och att förberedelser görs i systemen för en direkt om- räkning och övergång till Euron från och med den 1/1. Alla andra alternativ skulle orsaka svåra avstämningsproblem vid inkomstdeklarationer, momsavräkningar och dylikt och medföra en utdragen och kostsam dubblering av system. : anser att kronor skall användas som valuta för den löpande redovisningen och för Sammanställning av svaren på utredningens enkät 41 att upprätta års- och koncernredovisningar – 2002. Att kräva att svenska företag skall använda euro under övergångs- perioden är icke önskvärt. Små och medelstora företag skulle drabbas av onödiga kostnader för att hantera två valutor i sina system. Därutöver kommer de svenska myndigheterna inte att klara av att hantera årsbokslut och redovisningar i euro. Behovet av euro om inte går med i ; vid ett utanförskap Enkäten innehöll en fråga som tog sikte på den situationen att beslutar sig för att stå utanför EMU eller att gå med vid en senare tid- punkt än . Svaren på frågan om svenska företag vid ett svenskt utanförskap har behov av att kunna redovisa i euro överensstämmer nära med svaren på samma fråga beträffande övergångsfasen. De flesta av de tillfrågade anser således att det föreligger ett sådant behov. : Det är därför högst sannolikt att flertalet moderbolag – i vart fall i internationellt verksamma koncerner kommer att gå över till euro som redovisningsvaluta i koncernredovisningen. Detta gäller även om stannar utanför EMU. : Om beslutar sig för att stå utanför EMU, vilket är den andra frågan i denna del av enkäten, finns det enligt Bank- föreningens uppfattning inte samma behov av att kunna ha redovisningen i euro. Vad avser frågan om parallell hantering av kronor och euro såväl i den egna bokföringen som i den externa rapporteringen kan konstatera att detta skulle vara mycket komplext och kostsamt. Det kan dock finnas ett intresse av att komplettera årsredovisning och delårsrapporter med sammanställningar i euro utan att överge principen att huvuddokumenten publiceras i kronor. : Företag som har ett intensivt transaktionsflöde i euro kan ha ett behov av att ha sin löpande bokföring i euro. Detta kan vara sär- skilt betydelsefullt inom värdepappershandeln. För svenska marknads- platser för värdepappershandel övervägs prisnotering i euro även vid ett utealternativ. – Företag som av olika skäl har en annan funktionell valuta än svenska kronor kan ha ett behov av att ha den löpande bokföringen i euro. Detta kan t.ex. vara företag som har betydande icke monetära tillgångar som generar intäkter i utländsk valuta och som är finansierade i samma utländska valuta. – Internationellt verksamma företag som behöver presentera sig gentemot den internationella kapitalmarknaden kan behöva 42 Sammanställning av svaren på utredningens enkät upprätta sina års- och koncernredovisningar i euro. – Alla tre skälen, men främst det första, talar för en möjlighet att kunna föra löpande bokföring och upprätta års- och koncernredovisning i euro eller annan utländsk valuta. Behov av att redovisa i en utländsk valuta till följd av att företagets funktionella valuta är en annan än svenska kronor torde f.n. vara ovanligt. Denna situation kan komma att förändras vid bildandet av EMU. För företag som har strukturella valutaexponeringar som fördelar sig på olika valutor, som kommer att övergå till euro, kan euron komma att bli den funktionella valutan. SRS: Samfundet bedömer att behovet av att kunna redovisa i euro föreligger oberoende av om går med i valutaunionen eller inte. Däremot kommer antalet företag som utnyttjar möjligheten sannolikt att påverkas av ställningstagande i denna fråga. Antalet företag som berörs är självfallet störst om går med eller kommer att gå med . KF: Om beslutar sig att stå utanför EMU bör redovisningen själv- fallet även fortsättningsvis upprättas i svenska kronor. De företag som arbetar mycket inom EU har därvid möjligheter att upprätta pro forma årsredovisningar i Euro utan några större problem eller kostnader. : Vid ett svenskt nej till EMU kommer svenska multinationella företag med all sannolikhet att använda euron som redovisningsvaluta. Dessa företag kommer i sin tur att ställa krav på sina underleverantörer att fakturera i euro. Detta kan innebära att euron får en viktig betydelse i det svenska näringslivet. Behovet av olika slags redovisning i euro I flera av enkätsvaren framhålls att det föreligger ett särskilt stort behov av att kunna upprätta koncernredovisningen i euro. Koncernredovis- ningen är nämligen den handling som tilldrar sig det största intresset på den internationella kapitalmarknaden. påpekar emellertid att det i de svenska börsbolagen finns ett stort utländskt ägarinslag. har det inte varit något problem med att de svenska företagens redovisning sker i kronor. De internationella placerarna är vana att tolka redovisningar i olika valutor inklusive kronor. : För det stora flertalet små och medelstora företag skulle en möjlighet att ha löpande bokföring och att upprätta årsredovisning i euro sannolikt ha ganska liten betydelse, även om går med i Sammanställning av svaren på utredningens enkät 43 Detta bör emellertid inte leda till slutsatsen att en valfrihet för näringslivet som helhet skulle vara av sådan mindre betydelse. För större bolag med internationell verksamhet (framför allt i sådana länder som ingår i EMU) kan det tvärtom finnas ett stort intresse av att ha både bokföring och årsredovisning i euro. Detta gäller särskilt sådana bolag som, enligt vad som anförs i det följande, kan antas vilja upprätta sin koncernredovisning i euro. Koncernredovisningen publiceras normalt tillsammans med moderbolagets årsredovisning och att i en och samma handling använda två olika rapporteringsvalutor kan skapa förvirring. : Fondbörsen förbereder aktiehandel i euro i den omfattning marknaden efterfrågar. Detta gäller oberoende av om går med i eller ej 1999. Det är vår bedömning att åtminstone de största aktierna kommer att handlas i euro. Om så sker kommer dessa bolag antagligen också att vilja göra sin koncernredovisning i euro. För att inte i onödan komplicera det interna redovisningsarbetet kommer de antagligen också att vilja ha den löpande bokföringen och årsredovisningen i de olika koncernbolagen i euro. Fondbörsen anser därför att svenska börskoncerner i första hand bör få möjlighet att ha löpande bokföring och årsredovisningar i sina svenska bolag i euro. – Om detta inte är möjligt av andra skäl än aktiemarknadskäl, bör det i varje fall införas en möjlighet att göra koncernredovisningen i euro. För de marknadsnoterade bolagen är det nämligen i de flesta fall koncernredovisningen som är den intressanta för aktiemarknaden. Denna är i de större internationellt verksamma bolagen baserad på bolagsbokslut i en rad olika valutor som i konsolideringen räknas om till kronor enligt de omräkningsprinciper som är förenliga med god redovisningssed. Det är därför inget stort tekniskt problem att upprätta koncernredovisning i annan valuta än kronor även om de svenska bolags redovisningar är i svenska kronor. – Det är visserligen en nackdel att moderbolagsredovisningen som också skall ingå i årsredovisningen i så fall blir i annan valuta än koncern- redovisningen. Men denna nackdel är mindre än om koncernredovisningen skulle tvingas ske i svenska kronor för de aktier som handlas i euro. ABB, som är ett schweiziskt bolag, har t.ex. haft sin koncern- redovisning i dollar medan moderbolagsredovisningen är i schweizerfranc. SRS: Enligt samfundets bedömning finns det både ett behov av att kunna använda euro i grundbokföring och vid upprättande av års- och koncern- redovisningar. Fler företag kan dock förväntas ha behov av att upprätta års- och koncernredovisningar i euro än grundbokföring, detta hänger primärt samman med rapporteringskraven när det gäller skatter. Det bör dock understrykas att för de företag som har ett stort antal transaktioner i euro kan det vara enklare att grundbokföra i euro och konvertera till svenska 44 Sammanställning av svaren på utredningens enkät kronor för beskattningsändamål än konvertera alla enskilda transaktioner. Samfundet vill dock inte utesluta en ordning där olika typer av transak- tioner hanteras på olika sätt för att sedan omräknas till en valuta. I ett företag som t.ex. bedriver handel i euro kan det vara naturligt att redovisa försäljning och alla inköp i euro, underlaget för momsredovisning tas således fram i euro för att konverteras till kronor. Löner och till dem relate- rade skatter och avgifter redovisas däremot i kronor direkt. Självfallet måste samma valuta användas i rapporteringssammanhang. Med moderna redovisningsprogram är det tekniskt enkelt att utföra. Problemen ligger närmast när det gäller redovisningsprinciper och beskattning, t.ex. valuta- omräkning inför deklarationer m.m. – Av särskilt intresse bedömer samfundet det vara att kunna upprätta koncernredovisning i euro. Detta hänger samman med att denna rapport främst tilldrar sig investerarnas intresse, inte minst på den internationella kapitalmarknaden. Utvecklingen har dessutom de facto inneburit en ökad frikoppling från de underliggande redovisningarna till förmån för en internationell harmonise- ring, denna utveckling kan förväntas fortsätta (jfr betänkande SOU 1996:157 s. 436 ff.). För internationellt verksamma kon- torde det dessutom vara ett alternativ att övergå till euro som koncernvaluta. Riksbank: Vad gäller årsredovisningen bör det vara rimligt att be- gära denna i kronor så länge inte gått över till euro. Detta bör dock inte utesluta att årsredovisningen också upprättas i utländsk valuta. : Om de europeiska storföretagen redovisar i euro men de svenska företagen tvingas ha koncernredovis- ningen i kronor kan detta innebära en konkurrensnackdel på den internatio- nella kapitalmarknaden. En rimlig lösning vore därför om lagstiftningen medger att koncernredovisningen får ske i euro för de företag som så önskar. Denna möjlighet borde kunna få utnyttjas . Frågan hur behovet hos de svenska företagen att upprätta sin finansiella redovisning i euro skall tillgodoses behandlas endast i några svar. Sammanställning av svaren på utredningens enkät 45 Nuvarande möjlighet till omräkning är tillräcklig PRV anser att den nuvarande möjligheten till omräkning av års- och koncernredovisningen tillgodoser de behov de svenska företagen kan ha av att kunna lämna sin finansiella redovisning i euro.