sou · GLB3184 · 1998-01-01 00:00:00 — UPPHOVSR¤TT HAR PROCENT ETT F¶RFATTARBES¶K I SKOLAN ¤R SKATTEBEFRIAT ETT F¶REDRAG P¥ BIBLIOTEK ¤R BELAGT MED MOMS MEDAN UPPL¤SNING UR EGET VERK ¤R SKATTEBEFRIAT /FTA ¤R DET OM¶JLIGT ATT DRA TILL¤MPNINGEN - S K BLANDAD VERKSAMHET ATT MAN HAR B¥DE MOMSFRIA OCH MOMSBELAGDA INKOMSTER UPPKOMMER REGELM¤SSIGT $ETTA KOMPLICERAS BOKF¶RING OCH DEKLARATION YTTERLIGARE - REGLERNA OM MOMSHANTERING VID INT¤KTER FR¥N UTLANDET SAMT KOST - ¤R S¥ KOMPLICERADE ATT DESSA INTE KAN TILL¤MPAS RIKTIGT AV DEN ENSKILDE /M EN F¶RFATTARE INHANDLAR LITTERATUR UTOMLANDS SKALL HAN S¶KA ¥TERBETALNING AV SKATTEN UTOMLANDS SAMTIDIGT SOM HAN OM R¤KNAT I SVENSK VALUTA SKALL BETALA F¶RV¤RVSMOMS I 3VERIGE - GR¤NSDRAGNINGPROBLEMATIKEN MELLAN TJ¤NST OCH N¤RING BLIR H¤R ¥TER AKTUELL /M MAN UNDERL¥TER ATT TA UT MOMS - TROTS ATT INT¤KTEN SKA BE SKATTAS I N¤RING - KAN KULTURARBETAREN SJ¤LV BLI ANSVARIG F¶R MOMSEN - M¥NGA UPPDRAGSGIVARE VILL KRINGG¥ MOMSEN GENOM ATT ANST¤LLA OLIKA KULTURARBETARE T EX UNDER EN DAG $ETTA F¥R NEGATIVA EFFEKTER P¥ KONSTN¤RENS M¶JLIGHET ATT BEH¥LLA UPPHOVSR¤TTEN OCH KAN I BEDRIVEN N¤RINGSVERKSAMHET +ONSTN¤RERNAS KRITIK HAR BL A G¤LLT ATT SOCIALAVGIFTER SKALL BETALAS ¤VEN P¥ OBETYDLIGA INKOMSTER %NSKILDA N¤RINGSIDKARE BETALAR SOCIALAV GIFTER I FORM AV EGENAVGIFTER %N F¶REBILD F¶R EN LINDRING AV EGEN AVGIFTERNA ¤R DE REGLER SOM FINNS F¶R NEDS¤TTNING AV SOCIALAVGIFTER I VISSA GLESBYGDSOMR¥DEN SOM REGIONALPOLITISKT ST¶D GENOM LAGEN OM NEDS¤TTNING AV SOCIALAVGIFTER !TT SLOPADE SOCIALAVGIFTER KAN ANV¤NDAS F¶R ATT STIMULERA VISSA ARBETEN HAR 4J¤NSTEBESKATTNINGS UTREDNINGEN VISAT 3/5 OCH NYLIGEN F¶RESLAGIT DETTA F¶R S K HUSH¥LLSN¤RA TJ¤NSTER 3OM FRAMG¥TT AV AVSNITT ¤R SOCIALAVGIFTERNA I 4YSKLAND OCH –STERRIKE ) TIDIGARE SAMMANHANG HAR KONSTN¤RSORGANISATIONERNA F¶RESLAGIT ATT ETT S¤RSKILT INKOMSTSLAG SKALL INF¶RAS F¶R KULTURARBETARE "AKGRUNDEN HAR BL A VARIT ETT ¶NSKEM¥L ATT LIKST¤LLA ANST¤LLDA KULTURARBETARE SOM BE SKATTAS I INKOMSTSLAGET TJ¤NST OCH F¶R VILKA ARBETSGIVAREN BETALAR ARBETS GIVARAVGIFTER OCH N¤RINGSIDKARE SOM BESKATTAS I INKOMSTSLAGET N¤RINGS VERKSAMHET OCH SOM SJ¤LVA SVARAR F¶R SOCIALAVGIFTERNA EGENAVGIFTER %N ANNAN VARIANT ¤R ATT L¥TA ENBART EGENF¶RETAGARNA REDOVISA SINA IN KOMSTER I ETT S¤RSKILT INKOMSTSLAG 9TTERLIGARE ETT ALTERNATIV KAN VARA ATT ERBJUDA EN FRIVILLIG F¶RETAGS FORM SOM ¤R ANPASSAD TILL KONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA EGENF¶RETAGARE 3INGELF¶RETAG EN NY FORM F¶R F¶RV¤RVSARBETE %TT SKISSARTAT F¶RSLAG OM S K SJ¤LVANST¤LLNING ELLER SINGELF¶RETAG HAR TAGITS FRAM AV EK DR "O 0ERSSON P¥ UPPDRAG AV 3TORSTADSKOMMITT©NJFR 3/5 S F OCH 3/5 S F "AKGRUNDEN ¤R ATT ETT HINDER F¶R DE ANST¤LLNINGSL¶SAS F¶RV¤RVSARBETE ¤R ATT EXISTE RANDE F¶RETAGSFORMER BLIVIT F¶R KR¥NGLIGA (¤RIGENOM H¤MMAR DE NY F¶RETAGANDET OCH F¶RORSAKAR KOSTNADER F¶R SAMH¤LLET 3INGELF¶RETAG ¤R AVSEDD ATT VARA EN NY F¶RENKLAD FORM F¶R F¶RV¤RVS ARBETE 6ERKSAMHETEN SKALL BEDRIVAS AV EN PERSON SOM INTE KAN F¶RENA SINGELF¶RETAGANDET MED ANNAT F¶RV¤RVSARBETE +OSTNADSAVDRAGEN I VERKSAMHETEN ¤R SCHABLONISERADE 3KATTER OCH AVGIFTER ¤R OCKS¥ SCHABLONISERADE 3INGELF¶RETAGANDET KAN STIMULERAS GENOM ATT BEST¤MMA EN L¥G SKATTESATS 3KATTEN ¤R T¤NKT ATT ERS¤TTA AV GIFTER OCH SKATTER I VERKSAMHETEN DVS ¤VEN SOCIALAVGIFTER OCH MER V¤RDESSKATT %TT EXEMPEL ILLUSTRERAR )NT¤KTERNA BER¤KNAS TILL KRONOR &R¥N DESSA G¶RS ETT SCHABLONM¤SSIGT KOSTNADSAVDRAG MED PROCENT KRONOR OCH SKATTEUNDERLAGET BLIR S¥LEDES KRONOR 3KATTESATSEN ¤R PROCENT KRONOR OCH DEN SKATTSKYLDIGE HAR KVAR KRONOR BRUTTO DVS BORTSETT FR¥N DE FAKTISKA KOSTNADERNA 4J¤NSTEGRUPPLIVF¶RS¤KRING TRYGGHETSF¶RS¤KRING VID ARBETSSKADA OCH ANSVARSF¶RS¤KRING SKALL UTFORMAS SOM KOLLEKTIVA F¶RS¤KRINGAR OCH G¶RS OBLIGATORISKA 3JUKF¶RM¥NER OCH ANDRA SOCIALF¶RS¤KRINGSF¶RM¥NER SKULLE UTG¥ UNDER SAMMA VILLKOR SOM F¶R EGENF¶RETAGARE MEN MED EN GRUNDTRYGGHETSPRINCIP I ST¤LLET F¶R INKOMSTBORTFALLSPRINCIP -AN ETABLERAR SIG SOM SINGELF¶RETAGARE GENOM ATT ¶PPNA ETT ETT KONTOF¶RANDE ORGAN %TT SINGELF¶RETAGSBEVIS UT F¤RDAS 3AMTLIGA INT¤KTER SOM SINGELF¶RETAGAREN HAR AV F¶RV¤RVSARBETE BETALAS IN TILL DET KONTOF¶RANDE ORGANET OCH KREDITERAS KONTOT $ETTA OR GAN BER¤KNAR OCH BETALAR EN DEFINITIV SKATT $ET KONTOF¶RANDE ORGANET SVARAR F¶R ALL INFORMATION R¶RANDE SINGELF¶RETAGET TILL MYNDIGHETER OCH ANDRA $EN L¶PANDE ADMINISTRATIONEN AVLASTAS SINGELF¶RETAGAREN OCH SK¶TS AV DET KONTOF¶RANDE ORGANET $ET G¤LLER REDOVISNING KRAV P¥ UPPGIFTSL¤MNANDE M M 3AMTLIGA SINGELF¶RETAGAR KONTON UPPDATERAS DAGLIGEN CENTRALT $ET KONTOF¶RANDE ORGANET ¤R VI KUNNA UTF¶RA FAKTURERINGS OCH FACTORINGTJ¤NSTER 'ENOM ATT DET KONTOF¶RANDE ORGANET HAR TILLG¥NG TILL ALL INFORMATION KAN F¶R V¤RVSINTENSITETEN BLAND SINGELF¶RETAGARNA L¶PANDE F¶LJAS $EN REDOVISADE MODELLEN F¶R SINGELF¶RETAGANDE KAN VARA AV INTRESSE F¶R KONSTN¤RLIGT VERKSAMMA EGENF¶RETAGARE I TV¥ H¤NSEENDEN $ET F¶RSTA F¶RDELEN ¤R ATT SYSTEMET ¤R ENKELT EFTERSOM DET INTE KR¤VS N¥GON BOKF¶ RING 3AMTLIGA INT¤KTER SKALL REDOVISAS P¥ ETT BANKKONTO KOSTNADSAV DRAGEN ¤R SCHABLONISERADE OCH DET KONTOF¶RANDE ORGANET G¶R ETT SCHA BLONM¤SSIGT SKATTEAVDRAG OCH LEVERERAR IN SKATTEN TILL STATEN &¶R KONSTN¤RER D¤R DRIVKRAFTEN INTE ¤R ATT VARA F¶RETAGARE UTAN ATT F¥ ¤GNA SIG ¥T KONSTN¤RLIGT SKAPANDE INNEB¤R MODELLEN STORA F¶RENKLINGAR $EN ANDRA F¶RDELEN ¤R ATT BESKATTNINGEN KAN BEST¤MMAS TILL EN S¥DAN NIV¥ ATT KONSTN¤RLIG VERKSAMHET STIMULERAS $EN SENARE EFFEKTEN KAN GIVETVIS UPPN¥S INOM RAMEN F¶R DET KONVENTIONELLA SKATTESYSTEMET OCH F¶RUTS¤TTER INTE N¥GON EGET SYSTEM SOM SINGELF¶RETAGANDE ¤R EXEMPEL P¥ $ET ¤R NATURLIGTVIS M¥NGA FR¥GOR OCH PROBLEM SOM UPPKOMMER N¤R ETT NYTT OCH RADIKALT SYSTEM DISKUTERAS .¤R DET G¤LLER KONSTN¤RLIGT VERK SAMMA EGENF¶RETAGARE UPPKOMMER S¤RSKILT EN FR¥GA OCH DET G¤LLER DE SCHABLONISERADE KOSTNADSAVDRAGEN +OSTNADSNIV¥N SKILJER SIG ¥T MELLAN OLIKA TYPER AV KONSTN¤RER SAMT MELLAN KONSTN¤RER INOM SAMMA FACK BE ROENDE P¥ INRIKTNING 6ISSA KONSTN¤RER HAR H¶GA FASTA KOSTNADER F¶R LO SKULPT¶RER BILDKONSTN¤RER MEDAN ANDRA KR¤VER MINDRE UTRYMME DRAMATIKER F¶RFATTARE 6ISSA KONSTN¤RER HAR DYRBAR UTRUSTNING FOTOGRAFER OCH MUSIKER MEDAN ANDRA KR¤VER MINDRE DYRBAR UTRUSTNING F¶RFATTARE BILDKONSTN¤RER 6ISSA KONSTN¤RER HAR H¶GA KOST BILDKONSTN¤RER FOTOGRAFER MEDAN ANDRA HAR L¥GAMUSIKER F¶RFATTARE )NOM SAMMA YRKESOMR¥DE KAN VISSA VARA MEDAN ANDRA HAR P¥ HEMMAPLAN $ET ¤R HELLER INTE OVANLIGT ATT KONSTN¤RER SAMTIDIGT ¤R VERKSAMMA INOM FLERA OMR¥DEN OCH INTE ENKELT KAN KATEGORISERAS TILL ENBART EN GRUPP KAN VARA SV¥RT ATT ANPASSA KOSTNADSAVDRAGEN F¶R KONST N¤RER B¶R P¥PEKAS ATT SINGELF¶RETAGANDE ¤R ¤MNAD SOM EN FRIVILLIG F¶RETAGSFORM &¶R DEN SOM ANSER ATT DET BEFINTLIGA SYSTEMET PASSAR B¤ST SKULLE KUNNA KVARST¥ SOM ENSKILD N¤RINGSIDKARE 2EGLER INOM DE SOCIALA TRYGGHETS SYSTEMEN %NLIGT DIREKTIVEN ¤R DET VIKTIGT ATT UTREDNINGEN BELYSER HUR KONST N¤RERNA P¥VERKAS AV OLIKA REGELVERK UTANF¶R KULTUROMR¥DET BL A ARBETSMARKNADSPOLITIKEN $E OMFATTANDE KONTAKTER SOM UTREDNINGEN HAFT MED KONSTN¤RS ORGANISATIONERNA BEKR¤FTAR ATT DET SOCIALPOLITISKA OMR¥DET ¤R AV STOR BETYDELSE F¶R DE ENSKILDA KONSTN¤RERNA "ILDEN ¤R ENTYDIG FR¥N ORGA NISATIONERNAS SIDA N¤MLIGEN ATT SOCIALF¶RS¤KRINGARNA OCH ANGR¤N MINDRE V¤L EFTERSOM DE INTE ¤R ANPASSADE TILL DE F¶RH¥LLANDEN UNDER VILKA KONSTN¤RERNA LEVER OCH VERKAR UNDER ) DET F¶LJANDE G¶RS D¤RF¶R EN KORT REDOVISNING AV REGLERNA INOM DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN OCH HUR DESSA FUNGERAR F¶R DE KONST N¤RLIGA YRKESUT¶VARNA 6I INLEDER MED DE ERS¤TTNINGAR SOM ¤R INKOMSTRELATERADE OCH SOM UTG¥R FR¥N INBETALDA SOCIALAVGIFTER SJUKF¶RS¤KRING OCH PENSION $¤REFTER REDOG¶RS F¶R DE BIDRAG SOM ¤R BEHOVS OCH INKOMSTPR¶VADEARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING BOSTADSBIDRAG OCH SOCIALBIDRAG "ESKRIV NINGEN UTG¥R FR¥N REGLERNAS LYDELSE DEN JANUARI OCH I N¥GOT FALL HAR BEAKTATS REGERINGSF¶RSLAG SOM ¤NNU INTE BESLUTATS NOVEMBER %N S¤RSKILD UTREDNING TILLS¤TTS I SYFTE ATT TA FRAM F¶RSLAG SOM F¶R B¤TTRAR DE EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤RERNAS ST¤LLNING P¥ SOCIALF¶RS¤K RINGSOMR¥DET OCH N¤RLIGGANDE OMR¥DEN %TT S¥DANT ARBETE B¶R INLEDAS MED EN REDOVISNING ¶VER HUR DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN FUNGERAR I F¶RH¥LLANDE TILL DE KONSTN¤RLIGA YRKESUT¶VARNA 6IDARE SKULLE F¶RSLAG L¤MNAS P¥ HUR REGELVERKEN SKALL ANPASSAS S¥ ATT DESSA FUNGERAR ¤VEN F¶R KONSTN¤RERNA OCH DERAS S¤RSKILDA ARBETS OCH INKOMSTF¶R H¥LLANDEN %NLIGT KAP g LAGEN OM ALLM¤N F¶RS¤KRING !&, HAR DEN SOM ¤R INSKRIVEN HOS ALLM¤N F¶RS¤KRINGSKASSA R¤TT TILL SJUKPENNING OM HANS SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMST UPPG¥R TILL MINST PROCENT AV BASBELOPPET &¶R ARBETSTAGARE SVARAR ARBETSGIVAREN F¶R SJUKL¶N UNDER DE F¶RSTA FJORTON DAGARNA LAGEN ; = OM SJUKL¶N OCH F¶RST D¤REFTER TR¤DER SJUKF¶RS¤KRINGEN IN %TT F¶RSLAG OM ¤NDRING AVSEENDE DE F¶RSTA DAGARNAS ANTAL BEHANDLAS F¶R N¤RVARANDE I $E SOM INTE HAR N¥GON ARBETSGIVARE OCH F¶LJAKTLIGEN INTE OMFATTAS AV REGLERNA OM SJUKL¶N BL A EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤RER HAR R¤TT TILL SJUKPENNING FR¥N F¶RS¤KRINGSKASSAN UNDER MOTSVARANDE TID %GENF¶RETAGARNA BETALAR SJ¤LVA SINA SJUKF¶RS¤KRINGSAVGIFTER $ESSA ING¥R SOM EN DELPOST I EGENAVGIFTERNA OCH BER¤KNAS P¥ DEN INKOMST MAN HAFT I N¤RINGSVERKSAMHETEN !VGIFTENS STORLEK REGLERAS EFTER VILKET ANTAL KARENSDAGAR MAN V¤LJER ATT HA -AN KAN V¤LJA MELLAN OCH KARENSDAGAR VARVID AVGIFTERNA SJUNKER MED ANTALET STIGANDE DAGAR !V AVG¶RANDE BETYDELSE F¶R SJUKPENNINGENS STORLEK ¤R DEN SJUK PENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN KAP g !&, $EN MOTSVARAR DEN ¥RLIGA INKOMST SOM EN PERSON KAN ANTAS KOMMA ATT TILLS VIDARE F¥ F¶R EGET ARBETE ANTINGEN S¥SOM ARBETSTAGARE I ALLM¤N ELLER ENSKILD TJ¤NSTINKOMST AV ANST¤LLNING ELLER P¥ ANNAN ANNAT F¶RV¤RVSARBETE %N EGENF¶RETAGARE KONSTN¤RS INKOMST FR¥N N¤RINGS VERKSAMHETEN ¤R I DENNA TEKNISKA MENING INKOMST AV EGET F¶R V¤RVSARBETE 6ID BER¤KNING AV DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN BORTSES FR¥N INKOMSTER SOM ¶VERSTIGER SJU OCH EN HALV G¥NGER BAS BELOPPET "ER¤KNINGEN AV DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN SKALL D¤R F¶RH¥LLANDENA INTE ¤R K¤NDA F¶R F¶RS¤KRINGSKASSAN GRUNDAS P¥ DE UPPLYSNINGAR SOM KASSAN KAN INH¤MTA AV DEN F¶RS¤KRADE ELLER DENNES ARBETSGIVARE ELLER SOM KAN FRAMG¥ AV DEN UPPSKATTNING SOM VID TAXERING GJORTS AV DEN F¶RS¤KRADES INKOMST )NKOMST AV ARBETE F¶R EGEN R¤KNING F¥R INTE BER¤KNAS H¶GRE ¤N SOM MOTSVARAR SK¤LIG AVL¶NING F¶R LIKNANDE ARBETE F¶R ANNANS R¤KNING .¤R SJUKPENNING SKALL BETALAS AV F¶RS¤KRINGSKASSAN TILL EGENF¶RE TAGANDE KONSTN¤RER ANV¤NDER MAN SIG I PRAKTIKEN AV TV¥ BER¤KNINGSS¤TT F¶R ATT BEST¤MMA DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN $ET ENA BYGGER P¥ M¶JLIGHETEN ATT BER¤KNA DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN TILL ETT H¶GRE BELOPP ¤N DEN REDOVISADE ELLER F¶RV¤NTADE INKOMSTEN $ET G¤LLER UNDER EN VERKSAMHETS UPPBYGGNADSSKEDE ELLER OM ANDRA SK¤L F¶RELIGGER T EX TILLF¤LLIGA F¶RLUSTER ELLER H¶GA SKULDER 2EGELN ¤R MEST AKTUELL F¶R NYETABLERADE EGENF¶RETAGARE VILKET MAN ANSES VARA UNDER DE TRE F¶RSTA VERKSAMHETS¥REN (¤R GRUNDAR MAN ERS¤TTNINGEN P¥ EN J¤MF¶RELSE MED VILKEN INKOMST SOM UTG¥R F¶R MOTSVARARANDE YRKES ARBETE I ETT ANST¤LLNINGSF¶RH¥LLANDE $ET ANDRA BER¤KNINGSS¤TTET SOM G¤LLER F¶R ICKE NYETABLERADE GRUNDAR SIG P¥ TAXERADE INKOMSTER UNDER DE SENASTE ¥REN VARVID MAN BER¤KNAR EN GENOMSNITTLIG OCH F¶R KOMMANDE ¥R TROLIG INKOMST 5TG¥NGSPUNKTEN ¤R N¤MLIGEN ATT F¶RS¶KA UPPSKATTA EN INKOMST FRAM¥T I TIDEN MEN MAN G¶R UPPSKATTNINGEN P¥ GRUNDVAL AV TIDIGARE INKOMSTER !V VIKT ¤R OM DE TIDIGARE INKOMSTERNA T EX ¶KAR KONTINUERLIGT ¥R FR¥N ¥R ELLER OM DE ¤R MYCKET OJ¤MNA UNDER ¥REN $ET FINNS NUMERA INTE N¥GON SKYLDIGHET ATT ANM¤LA SIG HOS F¶RS¤KRINGSKASSAN OCH UPPGE SIN INKOMST I ANNAT FALL ¤N N¤R MAN BEG¤R ERS¤TTNING 6ID UPPKOMMET SJUKDOMSTILLF¤LLE KAN F¶RS¤KRINGSKASSAN TROTS ATT MAN INTE TIDIGARE ANM¤LT N¥GON INKOMST SE BAK¥T I TIDEN VILKA INKOMSTER SOM F¶RELEGAT OCH RETROAKTIVT GRUNDA ERS¤TTNINGEN P¥ DESSA INKOMSTER 4IDIGARE UTGICK INTE ERS¤TTNING P¥ ICKE ANM¤LDA INKOMSTER $ETTA ¤R S¥LEDES EN F¶RB¤TTRING F¶R DE SOM PL¶TSLIGT BLIR L¥NGTIDSSJUKA MEN SOM INTE TIDIGARE ANV¤NT SIG AV ELLER ANM¤LT SIG TILL SJUKF¶R S¤KRINGSSYSTEMET 3OM FRAMG¥TT SKALL F¶RS¤KRINGSSKYDDET ERS¤TTA ARBETSINKOMSTER I H¤NDELSE AV SJUKDOM &¶R EN L¶NTAGARE M¶TER DET S¤LLAN N¥GRA SV¥ RIGHETER ATT BER¤KNA DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN %FTERSOM SJUKPENNINGEN I PRINCIP ERS¤TTER DEN L¶N SOM L¶NTAGAREN G¥R MISTE OM TILL F¶LJD AV SJUKDOM FYLLER SJUKPENNINGEN OCKS¥ SITT SYFTE &¶R EN EGENF¶RETAGARE ¤R SITUATIONEN MER KOMPLICERAD $ET HAR ATT G¶RA ATT DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN OCH D¤RMED SJUKPENNINGENS STORLEK GRUNDAS P¥ NETTOIINKOMSTEN DVS P¥ DET SOM BLIR ¶VER I VERKSAMHETEN SEDAN UTGIFTERNA DRAGITS AV 0ROBLEMET F¶R EGENF¶RETAGARE ¤R SV¥RIGHETEN ATT SKILJA P¥ F¶RETAGAREN OCH F¶RETAGET $ETTA F¶RH¥LLANDE ¤R S¤RSKILT TYDLIGT F¶R KONSTN¤RER VARS ARBETE HUVUDSAKLIGEN BEST¥R AV DEN /M EN EGENF¶RETAGARE BLIR SJUK DRABBAS INTE ENBART EGENF¶RETAGARENS PRIVATA EKONOMI SOM SJUKPENNINGEN TAR SIKTE P¥ UTAN ¤VEN F¶RETAGETS +AN EGENF¶RETAGAREN INTE UTF¶RA SITT ARBETE MINSKAR INT¤KTERNA I F¶RETAGET /M INT¤KTERNA I VERKSAMHETEN UTESLUTANDE ¤R BEROENDE AV F¶RETAGARENS ARBETSINSATS KAN INT¤KTERNA UPPH¶RA HELT OCH H¥LLET VID SJUKDOM $E FASTA KOSTNADERNA ¤R EMELLERTID OF¶R¤NDRADE ¤R SJUK SKALL S¥LEDES ATELJ©HYRA R¤NTEKOSTNADER ABONNEMANG M M BE TALAS KOSTNADER SOM SJUKPENNINGEN S¥LEDES INTE T¤CKER $EN EKO NOMISKA EFFEKTEN AV BORTFALL AV DEN SJUKDOM KAN D¤RF¶R BLI BETYDLIGT ST¶RRE ¤N VAD SOM FRAMG¥R AV DEN SKATTEM¤SSIGA NETTOINKOMSTNIV¥N DVS DEN SJUKPENNINGGRUNDANDE INKOMSTEN 3¥LEDES ¤R DET INTE ENBART KONSTN¤REN SOM BORDE VARA SJUKF¶RS¤KRAD UTAN ¤VEN DEN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN %N L¶SNING P¥ PROBLEMET KAN VARA ATT INF¶RA EN TILL¤GGSSJUKPENNING P¥ GRUNDVAL AV ETT ANNAT INKOMSTBEGREPP SOM B¤TTRE SPEGLAR INKOMST F¶RLUSTEN VID SJUKDOM ¤N DEN NU G¤LLANDE INKOMSTEN AV N¤RINGS VERKSAMHET $ET ¤R INTE N¥GON NY TANKE ATT SJUKPENNINGEN BORDE KOMPLETTERAS MED EN TILL¤GGSSJUKPENNING 0ROBLEMOMR¥DET FINNS BESKRIVET I 2IKS F¶RS¤KRINGSVERKETS 2&6 RAPPORT 3JUKPENNINGF¶RS¤KRING F¶R EGENF¶RE TAGARE 2&6 !NSER 2&6 F¶RESLOG ATT EGENF¶RETAGARE SKULLE GES M¶JLIGHET ATT TECKNA EN FRIVILLIG TILL¤GGSSJUKF¶RS¤KRING /LIKA TEKNISKA VARIANTER PRESENTERADES !VGIFTERNA TILL TILL¤GGSF¶RS¤KRINGEN SKULLE BER¤KNAS P¥ DET TILLF¶RS¤KRADE BELOPPET (¤RIGENOM SKULLE EN ¶VERENS ST¤MMELSE UPPN¥S MELLAN F¶RM¥N OCH AVGIFT %N S¥DAN TILL¤GGSF¶RS¤KRING SKULLE OCKS¥ P¥VERKA ERS¤TTNINGENS STORLEK ¤VEN F¶R ANDRA SJUKF¶RS¤KRINGSF¶RM¥NER SOM P¥MINNER OM SJUK PENNINGEN ERS¤TTER INKOMSTF¶RLUST N¤MLIGEN F¶R¤LDRAF¶RS¤KRING HAVANDESKAPSPENNING OCH ARBETSSKADEF¶RS¤KRING $E PRIVATA F¶RS¤KRINGSBOLAGEN ERBJUDER F¶RETAGARF¶RS¤KRINGAR D¤R F¶RS¤KRINGEN T¤CKER OLIKA TYPER AV STILLEST¥NDSKOSTNADER E DYL SOM KAN UPPST¥ TILL F¶LJD AV BL A SJUKDOM $ENNA M¶JLIGHET ST¥R S¤LLAN KONSTN¤ RERNA TILL BUDS EFTERSOM DE INTE HAR R¥D ATT BETALA EN FRIVILLIG PRIVAT F¶RS¤KRING UT¶VER DEN OBLIGATORISKA SJUKF¶RS¤KRINGEN SOM BETALAS GENOM EGENAVGIFTERNA !RBETSTAGARE KAN GENOM SINA FACKF¶RENINGAR TECKNA FRIVILLIGA F¶R S¤KRINGAR SOM T¤CKER DEN DEL AV INKOMSTF¶RLUSTEN SOM UTG¶RS AV SKILLNADEN MELLAN SJUKPENNINGEN OCH L¶NEN (¤RIGENOM KAN EN ARBETS TAGARE I ALLT V¤SENTLIGT UNDVIKA ATT DRABBAS AV N¥GON INKOMSTF¶RLUST VID L¥NGTIDSSJUKSKRIVNING .¥GRA S¥DANA F¶R¤KRINGSL¶SNINGAR ST¥R INTE KONSTN¤RERNA TILL BUDS 3AMMANFATTNINGSVIS T¤CKER SJUKPENNINGEN INTE TILL N¥GON DEL DE FASTA KOSTNADERNA I VERKSAMHETEN &¶R M¥NGA KONSTN¤RER KOMMER H¤RI GENOM SJUKPENNINGEN ATT MOTSVARA ENBART EN MINDRE DEL AV DE IN KOMSTER SOM KONSTN¤REN F¶RLORAR TILL F¶LJD AV SJUKDOM 0ROBLEMEN ¤R NATURLIGTVIS ST¶RST VID L¤NGRE TIDS SJUKDOM ) DAGENS SITUATION FINNS DET KNAPPAST N¥GRA M¶JLIGHETER ATT GENOM PRIVATA F¶RS¤KRINGSL¶SNINGAR KOMPENSERA INKOMSTBORTFALLET &R¥N OCH MED DEN M¥NAD DEN F¶RS¤KRADE FYLLER ¥R UTG¥R FOLKPENSION I FORM AV ¥LDERSPENSION KAP g LAGEN OM ALLM¤N F¶RS¤KRING !&, 5T¶VER FOLKPENSION FINNS F¶RS¤KRING F¶R TILL¤GGSPENSION !40 2¤TTEN TILL TILL¤GGSPENSION GRUNDAS P¥ INKOMST AV F¶RV¤RVSARBETE DVS DE INKOMSTER AV ANST¤LLNING OCH ANNAT F¶RV¤RVSARBETE SOM DEN F¶RS¤KRADE HAFT UNDER TIDIGARE ¥R KAP g !&, 4ILL AV INKOMST AV ANST¤LLNING OCH INKOMST AV ANNAT F¶RV¤RVSARBETE UNDER VISST ¥R SKALL L¤GGAS TAXERINGEN TILL STATLIG INKOMSTSKATT 0ENSIONSGRUNDANDE INKOMST UTG¶RS AV SUMMAN AV IN KOMST AV ANST¤LLNING OCH INKOMST AV ANNAT F¶RV¤RVSARBETE I DEN M¥N SUMMAN ¶VERSTIGER ETT BASBELOPP 6ID BER¤KNING AV DEN PENSIONS GRUNDANDE INKOMSTEN BORTSES FR¥N INKOMSTER SOM ¶VERSTIGER SJU OCH EN HALV G¥NGER BASBELOPPET &¶R VARJE ¥R SOM PENSIONSGRUNDANDE INKOMST FASTST¤LLS SKALL DEN F¶RS¤KRADE TILLGODOR¤KNAS PENSIONSPO¤NG $EN TILL¤GGSPENSION SOM SEDERMERA BETALAS UT GRUNDAR SIG P¥ PENSIONSPO¤NGEN 0ENSIONENS STOR LEK BEST¤MS EFTER MEDELTALET AV DE PENSIONSPO¤NG SOM TILLGODOR¤KNATS DEN F¶RS¤KRADE UNDER DE ¥R SOM DEN F¶RS¤KRADE HAFT H¶GST PENSIONS PO¤NG 0ENSIONEN MINSKAS P¥ VISS S¤TT OM DEN F¶RS¤KRADE INTE HAR UPP N¥TT SAMMANLAGT INTJ¤NANDE¥R MED PENSIONSPO¤NG 2IKSDAGEN FATTADE UNDER V¥REN ETT PRINCIPBESLUT OM ATT INF¶RA ETT NYTT PENSIONSSYSTEM $ET NYA SYSTEMET KOMMER ATT I H¶GRE GRAD VARA INKOMSTRELATERAT J¤MF¶RT MED !40 SYSTEMET GENOM ATT MAN UTG¥R FR¥N +ONSTN¤RER HAR REGELM¤SSIGT L¥GA INKOMSTER OCH F¶RDELEN MED !40 SYSTEMET ¤R ATT PENSIONEN INTE ¤R LIKA BEROENDE AV VARJE ¥RS INKOMST SOM DET REFORMERADE PENSIONSSYSTEMET ¤R LIVSINKOMSTEN %N KONSTN¤R SOM LYCKAS N¥ UPP TILL HYGGLIGA INKOMSTER UNDER ¥R KAN ENLIGT !40 REGLERNA F¥ EN RIMLIG PENSION -ED DE NYA REGLERNA ¤R RISKEN STOR ATT ¥LDERSPENSIONEN BLIR L¥G EFTERSOM LIVSINKOMSTEN ¤R L¥G %NDAST DE STIPENDIER OCH KONSTN¤RSBIDRAG SOM ¤R L¤NGRE ¤N TV¥ OCH D¤RMED SKATTEPLIKTIGA ¤R PENSIONSGRUNDANDE &¶R M¥NGA KONSTN¤RER UTG¶R ETT OCH TV¥¥RIGA STIPENDIER EN STOR DEL AV F¶RS¶RJNINGSIN KOMSTERNA %FTERSOM KONSTN¤REN INTE F¥R N¥GRA PENSIONSPO¤NG F¶R DESSA ST¶D MISSGYNNAS DE B¥DE I !40 OCH DET REFORMERADE PENSIONSSYSTEMET ) ENLIGHET MED STIPENDIESYSTEMETS UPPBYGGNAD SOM ERS¤TTNINGAR TILL KONSTN¤RER F¶R DERAS KONSTN¤RLIGA ARBETSINSATSER BORDE ¤VEN DE SKATTE FRIA STIPENDIERNA VARA PENSIONSGRUNDANDE 3¤RSKILT VIKTIGT BLIR DETTA I OCH MED INF¶RANDET AV DET NYA PENSIONSSYSTEMET EFTERSOM SAMTLIGA INKOMST¥R D¥ KOMMER ATT LIGGA TILL DVS ¤VEN DE F¶RSTA TIO ¥REN AV KONSTN¤RERNAS VERKSAMHETSTID UNDER VILKEN DE ALLRA FLESTA ENDAST ERH¥LLER DE MINDRE ICKE PENSIONSGRUNDANDE STI PENDIERNA $ET REFORMERADE PENSIONSSYSTEMET SOM HAR LIVSINKOMSTEN SOM AV PENSIONENS STORLEK GYNNAR REGELBUNDNA IN KOMSTER UNDER L¥NG TID $ET KONSTN¤RLIGA ARBETET K¤NNETECKNAS AV L¥GA OCH OREGELBUNDNA INKOMSTER $E FAKTORER SOM K¤NNETECKNAR KONST N¤RERNAS INKOMSTER PASSAR S¥LEDES INTE ALLS IN I DET REFORMERADE PEN SIONSSYSTEMET %N KONSEKVENS AV DET REFORMERADE PENSIONSSYSTEMET SOM GYNNAR REGELBUNDNA INKOMSTER UNDER L¥NG TID ¤R ATT KONSTN¤RER STIMULERAS ATT TA BR¶DJOBB F¶R ATT H¶JA DEN PENSIONSGRUNDANDE INKOMSTEN 6ISSERLIGEN G¤LLER DETTA ¤VEN I !40 SYSTEMET MEN DEN STORA SKILLNADEN ¤R ATT DET INTE L¤NGRE KOMMER ATT R¤CKA MED HYGGLIGA INKOMSTER UNDER ¥R $ET FINNS D¤RF¶R EN VISS RISK F¶R ATT PENSIONSSYSTEMETS UPPBYGGNAD SKAPAR EN ANPASSNING SOM MOTVERKAR STATSMAKTERNAS KULTURPOLITISKA STR¤VANDEN ATT KONSTN¤RERNA I H¶GRE GRAD SKALL ¤GNA SIG ¥T DET KONSTN¤RLIGA ARBETET OCH MINDRE ¥T BR¶DJOBB $ET KONSTN¤RLIGA ARBETET STYRS AV HELT ANDRA FAKTORER ¤N DET TRA DITIONELLA F¶RETAGANDET OCH YRKESARBETET ) MOTSATS TILL ANDRA YRKEN S¤TTER EN UPPN¥DD PENSIONS¥LDER INTE N¥GON NATURLIG GR¤NS F¶R EN KONSTN¤R ATT UPPH¶RA MED SIN VERKSAMHET 0ENSIONSSYSTEMET ¤R D¤RF¶R INTE I GRUNDEN BASERAT P¥ KONSTN¤RERNAS F¶RH¥LLANDEN UTAN DESSA PRESSAS IN I DEN EFTER ANDRA YRKESGRUPPERS BEHOV OCH F¶RUTS¤TTNINGAR &¶R ATT F¶RB¤TTRA DE ¤LDRE KONSTN¤RERNAS VILLKOR HAR OLIKA ST¶DSYSTEM INF¶RTS &¶RFATTARFONDEN GER UT EN KOMPLETTERANDE PENSION TILL F¶RFATTARE F¶R ATT FYLLA UT EN L¥G ¥LDERSPENSION $E KOMPLETTERANDE PENSIONERNA ¤R ETT TECKEN P¥ ATT DET ORDINARIE PENSIONSSYSTEMET INTE GER F¶RFATTARNA EN TILLR¤CKLIG TRYGGHET P¥ ¥LDERDOMEN 'ENOM ¥RS SKATTEREFORM HAR FRAMF¶R ALLT F¶RFATTARNAS SITUATION F¶RS¤MRATS GENOM INF¶RANDET AV DEN S¤RSKILDA L¶NESKATTEN LAGEN ; = OM S¤RSKILD L¶NESKATT P¥ VISSA F¶RV¤RVSINKOMSTER $EN S¤RSKILDA L¶NESKATTEN UPPG¥R TILL PROCENT OCH MOTSVARAR DEN DEL AV SOCIALAVGIFTERNA SOM ¤R ATT BETRAKTA SOM EN INTE EN AVGIFT SOM GER F¶RM¥NER $ET ¤R VANLIGT ATT PENSIONERADE F¶RFATTARE UPPB¤R INKOMSTER FR¥N ROYALTY $EN S¤RSKILDA L¶NESKATTEN SAMT IN KOMSTSKATTEN MEDF¶R ATT INKOMSTEN KRAFTIGT MINSKAR OCH INTE L¤NGRE GER SAMMA TILLSKOTT TILL PENSIONEN SOM F¶RE SKATTEREFORMEN $E KONSTN¤RLIGA YRKESUT¶VARNA HAR I REGEL INTE R¥D ATT S¤KRA SIN F¶RS¶RJNING GENOM ATT TECKNA EN PENSIONSF¶RS¤KRING $E KAN VANLIGTVIS INTE HELLRE UTNYTTJA EGENF¶RETAGARENS AVDRAGSM¶JLIGHET F¶R PENSIONSF¶RS¤KRING P¥ R¶RELSEN S¤LLAN GER ¶VERSKOTT 3AMMANFATTNINGSVIS GER VARKEN !40 ELLER DET REFORMERADE PEN SIONSSYSTEMET EN TILLR¤CKLIG ANPASSNING TILL KONSTN¤RERNAS SOCIO EKONOMISKA F¶RH¥LLANDEN $ET ¤R TROLIGT ATT DET REFORMERADE PENSIONS SYSTEMET TILL OCH MED KOMMER ATT F¶RS¤MRA KONSTN¤RERNAS SITUATION $ET FINNS D¤RF¶R STARKA SK¤L ATT N¤RMARE UTREDA KONSTN¤RERNAS PENSIONS F¶RH¥LLANDEN I SYFTE ATT SKAPA RIMLIGARE VILLKOR %NLIGT g 3OCIALTJ¤NSTLAGEN UTG¥R SOCIALBIDRAG EKONOMISKT BIST¥ND EFTER ANS¶KAN TILL DEN SOM INTE KAN TILLGODOSE SIN F¶RS¶RJNING OCH LIVSF¶RING P¥ ANNAT S¤TT 6ARJE KOMMUN HAR INOM VISSA RAMAR M¶JLIGHET ATT BEST¤MMA UTFORMNING OCH STORLEK P¥ SOCIALBIDRAGEN 3OCIALBIDRAGET SKALL PR¶VAS INDIVIDUELLT 3OCIALSTYRELSEN HAR UTFORMAT R¥D OCH ANVISNINGAR OM TOLKNINGEN AV SOCIALTJ¤NSTLAGEN $ESSUTOM FINNS EN OMFATTANDE DOM STOLSPRAXIS &¶R DE KONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA YRKESUT¶VARNAS DEL G¶RS VISSA S¤RSKILDA BED¶MNINGAR !LLA STIPENDIER SOM ERH¥LLITS R¤KNAS SOM IN KOMST $¥ STIPENDIERNA KAN TILLGODOSE BEHOVET AV F¶RS¶RJNING P¥VERKAR DESSA S¥LEDES BEVILJANDET AV SOCIALBIDRAG $ET ¤R EMELLERTID INTE KLART HUR STIPENDIER SOM UTDELATS F¶R ATT T¤CKA KOSTNADER F¶R MATERIAL ATELJ© HYRA RESOR M M BED¶MS %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING ¤R DET RIMLIGT ATT DE UTGIFTER SOM ¤R F¶RKNIPPADE MED F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R DET AKTUELLA STIPENDIET OCKS¥ MINSKAR STIPENDIET VID BER¤KNING AV SOCIALBIDRAG 3OCIALBIDRAG KAN BETALAS TILLF¤LLIGT TILL EN KONSTN¤R UNDER EN ¶VER G¥NGSTID OM DENNE INTE KAN F¶RS¶RJA SIG P¥ SITT YRKE +RAVET P¥ KONST N¤RER ¤R DOCK DETSAMMA SOM F¶R ANDRA $E SKALL KUNNA F¶RS¶RJA SIG P¥ SIN VERKSAMHET 3OCIALTJ¤NSTEN KAN INTE KR¤VA ATT DE BYTER YRKE MEN DE F¥R AVSLAG P¥ SIN SOCIALBIDRAGSANS¶KAN OM DE INTE KAN F¶RS¶RJA SIG P¥ KONSTN¤RSYRKET P¥ SIKT 0RAXIS BRUKAR H¤RVID VARA CA SEX M¥NADER &R¥N FLERA KONSTN¤RSORGANISATIONER HAR P¥TALATS ATT SOCIALN¤MNDERNA P¥ OLIKA H¥LL HAR INTAGIT EN RESTRIKTIV TOLKNING AV VAD SOM KR¤VS F¶R ATT EN BIDRAGSS¶KANDE SKALL ANSES ST¥ TILL ARBETSMARKNADENS F¶RFOGANDE DET GRUNDL¤GGANDE PROBLEMET ATT KONSTN¤RER INTE KAN LIKST¤LLAS MED ANDRA F¶RETAGARE "AKGRUNDEN TILL SOCIAL N¤MNDERNAS BED¶MNING ¤R ATT F¶RETAGAREN M¥STE UPPH¶RA MED SIN VERKSAMHET OCH P¥ S¥ S¤TT ST¤LLA SIG TILL ARBETSMARKNADENS F¶RFOGANDE F¶R ATT F¥ SOCIALBIDRAG VILKET SOM TIDIGARE N¤MNTS KNAPPAST BOTTNAR I EN REALISTISK SYN P¥ DE VILLKOR SOM G¤LLER F¶R KONSTN¤RLIGT SKAPANDE &R¥N DEN ASPEKTEN HAR FR¥N KONSTN¤RSORGANISATIONERNAS SIDA S¤RSKILT KRAVET P¥ AVYTTRING AV ATELJ© SOM EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT F¥ SOCIALBIDRAG F¶RTS FRAM SOM ETT STORT BEKYMMER F¶R DE BER¶RDA S¶KANDENA 3AMMANFATT NINGSVIS ANSER UTREDNINGEN ATT ¤VEN SOCIALBIDRAGSREGLERNA INTE I TILL R¤CKLIG OMFATTNING TAR H¤NSYN TILL KONSTN¤RERNAS S¤RSKILDA F¶RH¥LLANDEN %NLIGT g I LAGEN OM BOSTADSBIDRAG ¤R R¤TTEN TILL BOSTADS BIDRAG OCH BIDRAGETS STORLEK BL A BEROENDE AV S¶KANDENS BIDRAGS GRUNDANDE INKOMST !NDRA FAKTORER SOM P¥VERKAR BIDRAGET ¤R HUSH¥LLETS SAMMANS¤TTNING BOSTADSKOSTNADEN OCH BOSTADSYTAN "OSTADSBIDRAGET BETALAS UT L¶PANDE SOM ETT PRELIMIN¤RT BIDRAG BER¤KNAT EFTER EN UPP SKATTAD BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST "OSTADSBIDRAGET BEST¤MS SEDAN SLUTLIGT I EFTERHAND OCH BASERAS P¥ FASTST¤LLD BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST %NLIGT g SAMMA LAG UTG¶RS DEN BIDRAGSGRUNDANDE INKOMSTEN AV F¶RV¤RVSINKOMST INKOMST AV TJ¤NST OCH INKOMST AV N¤RINGSVERKSAMHET J¤MTE INKOMST AV KAPITAL SAMT VISSA ANDRA INKOMSTER BL A ICKE SKATTEPLIKTIGA STIPENDIER ¶VERSTIGANDE KRONOR PER M¥NAD