sou · GLB395 · 1998-01-01 00:00:00 — En viktig princip för förslagen är att ansvarsområdena mellan de tre huvudmännen, staten, och , inte rubbas och att depositions- och fjärrlåneverksamhetens kvalitet inte försämras. Enligt det tjänstemannaförslag som överlämnas till kulturnämnden i stad föreslås att frågor som rör lokaler, ekonomi och verksamhetsinriktning analyseras ytterligare. Därefter kommer ett konkret förslag att föreläggas kulturnämnden . En lokalisering som övervägs är i . I kulturpropositionen (prop. 1996/97:3) föreslog regeringen att ett samlat etnografiskt centralmuseum skall inrättas i . I detta skall ingå det förstatligade i samt Folkens museum-Etnografiska, och i . Inriktningen av det nya museet skall, efter beslut av , vara ett museum för världskultur. Publika verksamheter skall bevaras i och befintliga museienheter skall inte flyttas från . Världskultur i och på andra platser Det nya museet skall ha tillgång till samlingar från hela världen. Det mångkulturella samhällets kulturarv skall visas, tydliggöras och debatteras. Föremålen skall exponeras i en dynamisk miljö, som speglar framväxten av olika kulturer, likheter och olikheter. Arbetet skall bedrivas tvärvetenskapligt och i nära kontakt med pågående forskning, särskilt den vid universiteten i och . Det nya museet skall vara ett ansvarsmuseum inom sitt område. En ny myndighet skall bildas för det nya museet som omfattar de fyra ovan nämnda museerna. En organisationskommitté har tillkallats med uppgift att förbereda och genomföra etableringen. En vidareutveck- ling och konkretiserad verksamhetsidé beräknas vara klar . Regeringens ambition är att nya lokaler skall kunna tas i bruk före utgången av . I en särskild promemoria av Vattenhål för folkmusik utarbetad av , argumenteras för att folkmusiken behöver en samlingspunkt, en scen och mötesplats där tradition och förnyelse står i fokus och exponeras. Tanken är bl.a. att sätta den svenska folkmusiken i fokus på ett nytt sätt genom att inkludera alla traditioner som lever i – norrländsk, sörmländsk, uppländsk, andisk, balochisk, kurdisk, samisk, tornedalsfinsk, wolof, zigensk m.fl. Förslaget är överlämnat till , Svenska Rikskonserter och till . Arbete pågår , bl.a. i kontakt med , med att få fram lämplig lokal som skall inrymma lämplig scen för musik och dans och restaurangverksamhet. Av promemorian framgår att man utgår från att verksamheten skall bedrivas i nära kontakt med ett ev. världskulturhus. Svenska Rikskonserter har enligt sina stadgar till ändamål att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet och inom olika musikaliska uttrycksformer. I ett av Rikskonserters övergripande mål framhålls uppgiften att verka för att svenskt musikliv berikas genom ökade kontakter med andra länder. Även i Rikskonserters fonogram- utgivning framhålls en liknande inriktning av verksamheten då det stadgas att verksamheten särskilt skall inriktas på utgivning av musik som inte ges ut av andra producenter och sådan musik som inte kan anses tillräckligt dokumenterad. Med detta som grund har Rikskon- serter byggt upp ett omfattande kontaktnät med musik- institutioner och musiker över stora delar av världen. SOU 1997: 95 ter har arrangerat konsertturnéer med invandrade musiker, ofta i samarbete med invandrarorganisationer. Även enstaka artister och grupper från tredje världen har framträtt i genom Rikskonserters försorg och i regel i samarbete med och/eller SIDA. Med stöd från SIDA ger Rikskonserter även ut CD-skivor med musik från tredje världen. En samlings-CD bär . Sammanlagt 10 CD-skivor har getts ut. En särskild publikation omfattar artister bosatta i och med ursprung i andra länder som framför invandrad musik. Rikskonserter har även ett nära samarbete med folkmusikfestivalen i och med för Folkmusik och . Riksutställningar har producerat många utställningar för vuxna såväl som för barn i syfte att öka kunskap om främmande kulturer, skapa förståelse och främja kulturmöten. Det har varit stora miljöskapande utställningar och konstutställningar till små studielådor för klassrummet. I samarbete med Mångkulturellt Centrum producerades utställ- ningen Mot världen – adress i syfte att åstadkomma en rad olika slags kulturmöten. världen hade till uppgift att sprida kunskap om den icke-europeiska världen. Ett aktuellt projekt är ...From the transit bar med den kanadensiska konstnären där hon problematiserar och genomlyser den landsflyktiges situation av att ständigt befinna sig någon annan- stans. Utställningen är en multimedial installation i en fungerande pianobar. En annan aktuell utställning är Likt och olikt som handlar om tillhörighet och utanförskap uppbyggt kring tre rum om . Svenska har en avgörande betydelse för att förse med teater. Det handlar om dels egna produktioner, dels andra teatrars produktioner. Bland utbudet finns även utländska grup- per som gästspelar i . Genom ett väl utbyggt nät av teater- föreningar når verksamhet ut över hela landet. är huvudman för . Denna ordning har övervägts , vilket jag berört i föregående kapitel. har i takt med förändringar i samhället och i kulturlivet startat nya specialinriktade verksamheter, bland annat den finsks- pråkiga teatern. Världskultur i och på andra platser exempel på hur en etablerad kulturinstitution medvetet sökt fånga in det nya som växer fram i mötet mellan konstnärer av olika tradi- tioner. Ensemblen består av skådespelare med olika etniskt ursprung och bedriver omfattande turnéverksamhet över hela landet. bedriver genom filmklubb regelbunden visning av film på biograf. Uppgiften är att hålla film- historien levande genom att visa klassiker och retrospektiva serier över regissörer, skådespelare, fotografer, genrer och teman. Upp- giften är dessutom att visa ny film som inte når svenska biografer på annat sätt, samt anordna diskussioner med gästande regissörer, forskare och filmhistoriker. visar film i två biografer i , på och i bio i . uppgick antalet medlemmar till ca 6 500. Huvuddelen av de filmer som visas kommer från Svenska Film- institutets eget arkiv, men filmer lånas också in från andra cinematek anslutna till den internationella filmarkivfedrationen samt från in- hemska och utländska distributörer. Inom ramen för uppdraget att visa film som annars inte når fram till en publik i har visat filmer från vitt skilda delar av världen. Dessutom har gästats en rad olika regissörer bl.a och från , Dang Nhat från och från i samband med att deras filmer visats. Förutom de institutioner och organisationer som jag här nämnt bedrivs många olika verksamheter runt om i och på andra platser i landet som kan betraktas som världskultur. Detta sker på kommersiell eller ideell grund. Invandrarorganisationernas verksam- het är viktiga i detta sammanhang. Festivaler som det årliga på bidrar till att öka mångfalden i svenskt kulturliv. Biografen i arrangerar ibland sär- skilda visningar med filmer från tredje världen. Föreningar och folk- rörelser bedriver verksamhet i egen regi eller ger stöd till verksam- het med inriktning på världskultur. har till uppgift att informera om och stödja presentationen av svensk kultur i utlandet. Institutet gör särskilda in- satser för att främja det individuella personutbytet och de centrala institutionernas internationella verksamhet. SOU 1997: 95 så fått särskilda resurser för att stödja kulturutbytet med de central- och östeuropeiska länderna samt tredje världens länder. ger stöd till länder i tredje världen. Viss del av stödet, ca , avser kulturbiståndsprojekt. Inom scenområdet har SIDA stött ett antal utbildningsprojekt och medverkat till vissa investeringar i lokaler och transportmedel i syfte att bidra till förbättring av infrastrukturen för ett antal teatrar. Stödet avser insatser vad gäller teater, litteratur och kulturarv. SIDA satsar också på samarbetsprojekt mellan vissa kulturinstitutioner i och i tredje världen, bl.a. samarbete mellan i och Market Teathre i och mellan ett antal länsmuseer i och museer i . Dessa samarbetsprojekt har bl.a. resulterat i att kultur från dessa länder blivit tillgänglig för en svensk publik genom gästspel och utställningar. Därutöver ger SIDA stöd till internationell kulturutbyte i nära samarbete med . uppgår detta stöd till ca . SIDA har också gett stöd till spridning i av kultur från tredje världen, dock i en allt mer begränsad omfattning. Stiftelsen är ett relativt nytt organ som ger stöd till kultur. Syftet är att främja ett vitalt kulturliv genom bidrag/sti- pendier till kulturprojekt. Krav ställs bl.a. på hög kvalitet och nyskap- ande. Projekt som kan utgöra förebild och stimulera till nyskapande prioriteras. Även projekt som engagerar invandrargrupper och som bidrar till ökad integration prioriteras. I första hand stöds projekt som syftar till att stärka gruppers eller individers identitet och själv- känsla. beslöt Stiftelsen att ge stöd till bl.a. projekt med inriktning på Somalisk kulturverksamhet, musikut- bildning i mångkulturella miljöer, sångleksrevival men avseende på kulturrötter i gränslös gemenskap, planeringsbidrag för världskultur- hus i och planeringsbidrag för mångkulturell delaktighet i svensk kulturpolitik, uppbyggandet av ett mångkulturellt nätverket, Re:Orient 1997 samt dansmöten med invandrad folkmusik. Av totalt i bidrag avser nästan projekt med inriktning på världskultur. 5 Överväganden och förslag I kapitel 3 har jag beskrivit historia och nuläge. Mot bakgrund av denna beskrivning kan jag konstatera att har en av de längsta traditionerna som teaterscen i . Teaterns olika scener har varit tillgängliga för många olika teaterinstitutioner och -grupper från såväl som från övriga delar av landet. På så vis har blivit en angelägenhet för hela landet och en scen för institutioner och grupper av olika slag och med olika konstnärlig profil. Teaterns roll som gästspelsscen är unik i landet. Det finns teaterpolitiska motiv att bevara denna roll. Den mångfacetterade verksamhet som anges i direktiven för världs- kan bara till viss del rymmas i lokaler. Teatern är byggd och utrustad för att vara just teater. har en traditionell utformning, scenen är förhållandevis liten och svarar inte mot de krav på flexibilitet som krävs av den verksamhet som beskrivs i direktiven. Det går inte att visa film då projektor och projektorrum saknas. Utrymme för boksamlingar finns inte och inte heller utrymmen för verkstäder. Enligt min mening behövs det inte enbart en scen för världskultur, det behövs många scener av vitt skilda slag . Som tidigare framhållits fungerar med som huvudman på ett tillfredsställande sätt. Jag finner det rimligt att detta ansvarsförhållande består. Detta innebär vidare att förslaget om att blir Operans andra scen inte är aktuellt. När det gäller verksamhetens inriktning ska i ökad utsträckning ta ansvar för gästspel av teatergrupper och annan kultur- verksamhet med inriktning på världskultur. Detta utökade ansvar bör utvecklas i nära samverkan med och framgå av rege- ringens uppdrag till i den del som avser verksamhet. Med ett tydligare uppdrag till kan Södra SOU 1997: 95 teatern utvecklas till ett centrum för den sceniska konsten med inrikt- ning på världskultur. En viktig kulturpolitisk princip är att varje kulturinstitution tar ansvar för att bedriva en verksamhet som vänder sig till hela befolk- ningen. Redan nu bedrivs en omfattande verksamhet av kulturinsti- tutioner och organisationer med inriktning på världskultur. Det är rimligt att dessa verksamheter utvecklas vidare och på ett naturligt sätt ingår i institutionernas ansvarsområden. På det sättet kan de sam- lade insatserna för världskultur förstärkas. För att stödja och samordna insatserna för att främja världskultur föreslår jag att ett nytt organ Forum för världskultur inrättas. Forum för världskultur skall vara en initierande, drivande och samordnande kraft för världskulturen i hela landet. Syftet bör vara att öka mångfalden av konstnärliga uttryck i genom att stödja och ge plats för kulturyttringar från hela världen, särskilt uttryck från länder och miljöer som naturligt inte blir tillgänglig för en publik i genom etablerade kanaler eller på kommersiella grunder. Vägledande för verksamheten skall vara bedömning av konstnärlig kvalitet. för världskultur innebär att –initiera och stimulera verksamhet inom existerande institutioner –främja samordning mellan olika institutioner och föreningar –initiera och samordna projekt och workshops som syftar till att presentera kultur som inte synliggörs i det svenska kultur- livet –arrangera möten mellan konstnärer och kulturarbetare med erfarenhet från olika kulturer –svara för information om världskulturevenemang –bygga upp ett nätverk mellan kommuner och kulturinstitutioner om världskultur. I ett inledande skede bör Forum för världskultur inrättas som en kommitté under . Därmed kan verksamheten komma i gång snabbt utan allt för betungande organisatoriskt för- arbete. Forum för världskultur får dessutom en central ställning i kulturlivet och kan arbeta kraftfullt och flexibelt. Under detta inledande skede bör kontakter med kulturlivet etable- ras. Avsikten är vidare att olika verksamhetsformer bör kunna ut- vecklas. Kommittén bör består av ledamöter från Riksutställningar, Riks- teatern, Rikskonserter, , , det kommande samt från och , som blir ansvariga för det nya . På detta sätt kommer företrädare för olika konstformer att bli representerade. Genom att knyta företrädare för Världs- och Världsmuseet till Form för världskultur kommer den multikulturella dimensionen att bli tydlig. Jag föreställer mig att den samlade styrkan i främjandet av världskultur därigenom kommer att bli väsentligt större än om varje organisation verkar för sig. De berörda institutionerna har ställt sig positiva till att ingå i Forum för världskultur. Jag förutsätter att det nya Världsmuseet ställer sig positivt till att ingå i den nya organisationen. Forum för världskultur bör ledas av en ordförande som står fri från existerande kulturinstitutioner, ha en bred förankring i svenskt samhällsliv och förmåga att lyfta fram insatser för världskulturen i samhälls- och kulturlivet. En av Forum för världskulturs första uppgifter bör vara att tillsätta en direktör som skall vara chef och konstnärlige ledare. Efter en inledande period som lämpligen bör omfatta bör frågan om att permanenta Forum för världskultur övervägas. Med tanke på att det är fråga om en verksamhet som det allmänna skall svara för bör Forum för världskultur i permanent form kunna drivas i myndighetsform. På grund av verksamhetens särart bör det bli en egen myndighet. Den bör ledas av en styrelse. SOU 1997: 95 och övriga ledamöter utses av regeringen. Det bör ligga på styrelsens ansvar att svara för verksamhetens inriktning och fatta beslut i ekonomiska frågor som budgetunderlag och fördelning av bidrag. 2 Tillgång för hela landet I kulturutskottets yttrande över regeringens förslag till inrättande av ett världskulturhus framhålls vid upprepade tillfällen att huset skall vända sig till alla befolkningsgrupper i landet. Utskottet understryker särskilt vikten av att huset blir en "angelägenhet och arena för landets hela befolkning, dvs. för alla människor i landet oavsett kulturell och etnisk tillhörighet och inte enbart för människor som bor i utan för människor i hela landet". Genom att låta Riksutställningar, , och ingå i styrelsen för Forum för världskultur kommer respek- tive institutions nationella nätverk att bli en tillgång i arbetet med att främja världskulturen. Jag tänker då på lokala och regionala teater- föreningar, lokala och regionala musikinstitutioner och lokala arran- görsföreningar inom musikområdet samt regionala resurscentra för film- och video. Institutionerna har även många kontakter med kommuner, landsting, folkrörelser och kulturföreningar över hela landet. 3 Angelägenhet för många Jag ser det som angeläget att olika intressenters synpunkter på verk- samhetens inriktning tas till vara. Med tanke på att världskultur inne- fattar en mängd olika kulturyttringar och berör individer och grup- per av olika etniskt ursprung är det viktigt att Forum för världskultur upplevs som en angelägenhet för många. Det kan ske genom direkta kontakter med kommittén och direktören. Men det kan också finnas skäl att formalisera kontakterna för att på det sättet bredda engage- manget för världskultur och i ett tidigt skede ta till vara på erfaren- heter av skilda slag. En möjlighet är att ett samrådsorgan inrättas som kan fungera på ett motsvarande sätt som förvaltningsrådet som är kopplat till . Detta råd är ett rådgivande organ till styrelsen. Det består av trettio till fyrtio ledamöter som för en tid av mellan ett och utses av berörda organisationer. Styrelsen för utväljer, i samråd med film- och videobran- scherna samt TV-företagen, senast de organisationer som skall få möjlighet att utse ledamöter i förvaltningsrådet. Bestäm- melserna för förvaltningsrådet ingår finansieringsavtal för . Av direktiven framgår att staten räknar med att avsätta till verksamheten och . har i en principöverenskommelse förklarat sig villig att delta i finansieringen för . Något bindande beslut från finns ej. Mitt förslag innebär, som jag tidigare nämnt, att ett nytt statligt organ inrättas. Jag räknar med att staten avsätter lägst av de i direktiven omnämnda statliga medlen till Forum för världskultur. Högst 8 milj.kr får användas för driften av . Genom samverkan mellan Forum för världskultur och vad gäller personal och lokaler samt viss rationalisering inom är det sannolikt att Forum för världskultur kan tillföras ytterligare medel. De medel som i den tidigare nämnda principöverenskommelsen skall avsättas av bör enligt min mening i första hand användas för att förverkliga förslaget om inrättandet av ett Världsbibliotek. Därigenom kommer en ny nationell kulturinstitution att skapas i som blir en tillgång för hela landet utan att statens kostnader ökar. Därutöver bör i enlighet med överenskommelsen med staten, bidra till finansieringen av Forum för världskultur. Inrättandet av Forum för världskultur bygger på förutsättningen att verksamhet med inriktning på världskultur skall bedrivas av institu- tioner, organisationer eller enskilda med egna medel eller med stöd av Forum för världskultur. Den sammanlagda statliga satsningen på världskultur kommer därmed att bli mångdubbelt större än vad med- len från Forum för världskultur möjliggör. Av riktlinjerna för bidragsgivningen från Stiftelsen framgår att projekt som engagerar invandrargrupper och som SOU 1997: 95 bidrar till ökad integration prioriteras. Jag finner det därför rimligt att räkna med ett nära samarbetet mellan Forum för världskultur och Stiftelsen och att världskulturen därmed bör få ekonomiskt stöd. Jag finner det lämpligt att Forum för världskultur får tillgång till lokaler i . Det är emellertid angeläget att inriktningen av verksamheten för Forum för världskultur inte enbart kopplas till scenisk konst utan till alla olika konstformer. Därför är det inte heller lämpligt att Forum för världskultur får till uppgift att förvalta utan står fri från detta uppdrag. I avsnitt 6.1 föreslår jag därför att även fortsättningsvis knyts till . Lokalisering av Forum för världskultur till bör leda till att möjligheterna till ekonomisk och administrativ samordning mellan de båda organen övervägs. Jag finner det lämpligt att tjänsten som direktör för för världskultur och tjänsten som chef och konstnärlige ledare samordnas till en heltidstjänst. Det är angeläget att insatserna för stöd till världskultur snabbt kommer i gång. I de kontakter jag haft med olika företrädare för kulturlivet finns det stor beredskap för ett närmre samarbete och ökade insatser. Med tanke på det förslag till flexibel organisation som jag här lägger fram bör Forum för världskultur kunna inrättas från .