sou · GLB3141d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Försäljningen av allmänlitteratur genom annan detalj- handel är något mer osäker på den skilda butiksnivån medan den totala försäljningen för respektive företagsgrupp är korrekt. Försäljningsuppgifterna avser förhållandet 1996. )DENTIFIKATION AV F¶RS¤LJNINGSST¤LLE För varje försäljningsställe har förutom försäljning av allmänlitteratur följande fakta registrerats: Med ALLM¤NBOKHANDEL avses bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra och/eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. Allmänbokhandeln utgörs i stort av den bokhandel som tidigare benämnts som fackbokhandel samt de mindre bokhandlar som är medlemmar i . I gruppen allmänbokhandel ingår även bokavdelningar i varuhus som uppfyller det gamla fackbokhandelskriteriet att lagerföra ett brett sortiment samt 3PECIALBOKHANDEL är den bokhandel som huvudsakligen är inriktad på ett specialområde t.ex. barnböcker, datalitteratur, pocket etc. I denna kategori finns ett stort antal läromedelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet. Några av dessa uppfyller även kriteriet för allmänbokhandel men då deras huvudsakliga affärsidé är försäljning av läromedel har de klassats som specialbokhandel. !NNAN DETALJHANDEL är varuhus, stormarknader, dagligvarubutiker och fackhandel som säljer ett smalare sortiment av allmänlitteratur och där böcker utgör en mindre del av försäljningsställets omsättning. För flertalet av dessa enheter utgör jul och bokrea en betydande del av års- omsättningen. I gruppen ingår även kiosker och servicehandel som saluför kvalitetspocket överstigande . En fjärde kategori är de butiker som säljer massmarknadslitteratur. Denna gruppering redovisas endast i sammandrag. För varje kommun finns följande bakgrundsfakta: (Källa är SCB:s offentliga statistik.) Den totala strukturen för av bokförsäljningen av allmänlittera- tur genom detaljhandeln framgår av nedanstående tabeller. Samtliga försäljningsuppgifter är angivna i exkl. moms om inget annat är angivet. Julbocken**) Servicebokhandel***) Obunden bokhandel****) Julbocken**) Servicebokhandel***) Obunden bokhandel****) *) Här redovisas endast butiker som kan betraktas som allmänbokhandel. De butiker som övervägande säljer läromedel redovisas under gruppen specialbokhandel. **) Julbocken är en ren inköpskedja för enskild bokhandel. Medlemmarna driver sina företag under eget namn. Den största medlemmen är som står för av gruppens volym. Namnet Julbocken har sin upprinnelse i omslaget till kedjans första julkatalog som pryddes av en julbock. ***) Servicebokhandeln utgörs av tidigare medlemmar i bundet samt ett antal mindre fackbokhandlar. Servicebokhandeln har ett spe- ciellt sortimentsåtagande som garanterar ett visst bassortiment. Medlemmar i har bildat den frivilliga kedjan som har 40 medlemmar med en total försäljningsvolym av allmänlitteratur på när- mare . Ugglan svarar för av Servicebokhandelns totala volym. ****) Obunden bokhandel är alla övriga bokhandlar. I denna gruppering ingår såväl tidigare fackbokhandel som mindre bokhandel som inte är medlemmar i . Gruppen är mycket heterogen vilket framgår av nedanstående uppdelning. Den totala omsättningen av allmänlitteratur för specialbokhandeln är beräknad till . Det bör upprepas att omsättningen då inte omfattar försäljning av kurslitteratur. Den totala försäljningsvolymen för specialbokhandeln beräknas uppgå till varav avser läromedel till universitet och högskolor. Specialbokhandeln består av följande tre huvudgrupper: 21,6*) *) exkl. försäljning av egen produktion samt speciallitteratur. Den övriga specialbokhandeln omfattar en mycket variationsrik bland- ning av företag med bl.a. följande inriktning: *) med nyboksförsäljning. Specialbokhandeln är sannolikt den snabbast växande sektorn inom bokbranschen. har antalet mer än fördubb- lats. Som framgår av den fortsatta analysen är emellertid specialbokhan- deln med några få undantag en storstadsföreteelse. Med annan detaljhandel avses butiker som inte är bokhandel men som säljer allmänlitteratur. Stormarknader**) Servicehandel inkl. Pressbyrån***) Stormarknader**) Servicehandel inkl. Pressbyrån***) *) Åhléns och Domus exkl. fullsorterad varuhusbokhandel (se ovan under allmänbokhandel). **) KF: OBS!, B&W, ; ICA: samt några obundna företag tillhörande och Bergendahls-gruppen. ***) Försäljningsställen med försäljning överstigande . $ –VRIG BOKF¶RS¤LJNING Utöver de ovan redovisade försäljningsställena sker en försäljning av kvalitetspocket genom företrädesvis servicehandeln dvs. kiosker, ben- sinstationer, tobakister etc. Huvudsaklig distributör är Pocketgrossisten, Treab och Bonver. Antalet försäljningsställen uppgår till 590 med en total försäljningsvolym på dvs. Dominerande återförsäljare är Pressbyrån. Den tidigare massmarknadsdistributionen av s.k. populärpocket genom Presam sker huvudsakligen genom distributörerna SM-Distribu- tion (Interpress) och Tidsam. Antalet försäljningsställen som säljer massmarknadslitteratur uppgår till närmare 3 500 enheter som huvud- sakligen utgörs av dagligvarubutiker och servicehandel. Den totala för- säljningsvolymen via butik beräknas uppgå till . Dominerande förlag är Harlekin och . Massmarknadslitteratu- ren säljs även genom bokklubbar som torde ha en större volym än försäljningen via öppen detaljhandel. Försäljningen av allmänlitteratur får följande fördelning i sammandrag: Övriga butiker med kvalitetspocket *) Ca 500 butiker som säljer massmarknad återfinns även i de övriga katego- rierna. Av den totala försäljningen av allmänlitteratur får de olika gruppering- arna följande marknadsandelar: Servicebokhandeln**) Specialbokhandel***) *) Inklusive läromedelsbutikernas försäljning av allmänlitteratur. **) Varav Ugglan . ***) Exkl. läromedelsbutiker. Försäljningen av allmänlitteratur sker huvudsakligen genom bokhan- deln - allmänbokhandel och specialister - som svarar för av detaljhandelsmarknaden. Den resterande andelen faller till största delen på varuhus och stormarknader medan den rena mass- marknaden har en underordnad betydelse. Nedanstående diagram visar fördelningen mellan huvudgrupperna: Försäljningen av allmänlitteratur genom övrig detaljhandel har till övervägande del tillkommit efter 1970 då etableringskontrollen blev upphävd. Det är dock först som försäljningen genom varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker tagit fart. Det var då främst den attraktiva bokrean som attraherade varuhusen. Det blev snabbt en försäljningsframgång som spred sig till stormarknader och större dagligvarubutiker och som sedan fick en fortsättning med för- säljning av böcker under julmånaden. Bokförsäljningen genom annan detaljhandel har således en mycket stark koncentration till bokrea och jul. Dessa två perioder svarar för den helt dominerande delen eller av årets bokförsäljning. I bokhandeln står bokrea och julhandel för av årets bokförsäljning. Andelen varierar med hänsyn till sortimentsprofil. Liksom många bokklubbar erbjuder detaljhandeln utanför bokhan- deln ett smalt sortiment till stor del bestående av lättsålda titlar medan bokhandeln står för det breda sortimentsutbudet. Naturligtvis har för- säljningen av böcker utanför den reguljära fackhandeln inneburit en besvärande konkurrens för bokhandeln. har med all säkerhet varuhus och stormarknader breddat försäljningen av böcker och på så sätt medverkat till en större total bokmarknad. Konkurrensen har också haft en positiv effekt på så sätt att bokhandeln har effektiviserats. I några fall har det inneburit att bokhandeln har skärpt sin sortimentspro- fil, vilket också har gett ett gott företagsekonomiskt resultat (se nedan). Ur kulturpolitisk synpunkt är det främst bokhandeln som svarar för spridningen av det breda litteraturutbudet. Bokhandeln har också kvalificerad personal samt erbjuder anskaffningsservice vilket sällan förekommer inom varuhus och dagligvaruhandel. För att kunna upprätthålla en tillfredsställande försäljning av allmän- litteratur behövs en stark fackhandel med god spridning över hela riket. För att förstå denna problematik är det av vikt att känna till allmänbok- handelns struktur. En fördelning av landets 331 allmänbokhandlar i omsättningsklasser ger följande struktur: Tabellerna visar mycket tydligt att den svenska bokhandelsstruktu- ren är mycket heterogen. Bokhandel med omsättning av allmänlitteratur överstigande utgör av antalet men svarar för av försäljningen. Närmare en tredjedel av antalet omsätter . Dessa står endast för av bokförsäljningen. Försäljningsvolym och ekonomi har ett mycket påtagligt samband. Det finns anledning att hänvisa till det speciella avsnitt som berör bok- handelns ekonomi. Där framkommer att minimiomsättningen för att en bokhandel skall uppnå ett godtagbart företagsekonomiskt resultat ligger i intervallet . I denna omsättningsvolym ingår då även andra sortimentsgrupper - företrädesvis pappers- och kontors- varor. Relationen brukar normalt ligga vid böcker och pap- per. Mot denna bakgrund är det givetvis mycket allvarligt att en tredje- del av allmänbokhandeln har en årsomsättning av böcker understigande . Dessa uppnår knappast en tillräckligt hög försälj- ningsvolym för att kunna överleva på . Vidden av denna problematik får en klarare belysning i den fortsatta analysen avseende spridningen av bokhandel i riket. har 288 kommuner och 23 län. I föreliggande analys redovisas bokförsäljningens struktur enligt den gamla indel- ningen med 24 län dvs. en uppdelning av län i och . I föreliggande avsnitt skall den geografiska spridningen analyseras. För samtliga 819 registrerade försäljningsställen av böcker ser fördel- ningen ut enligt följande i rikets kommuner: Tabellen ger i koncentrat alla väsentliga fakta om bokförsäljningen i riket. Sammanställning visar att det finns 57 kommuner med en halv mil- jon invånare som saknar försäljningsställe för böcker. I 107 kommuner med ytterligare 1,5 miljoner invånare finns endast ett försäljningsställe. svarar för av bokförsäljningen fördelat på 126 olika inköpsalternativ. Per capita-inköpet (exkl. moms) dvs. bokinköp per invånare uppgår till eller inkl. moms vilket inte motsvarar in- köpspriset för en nyutkommen roman. Fördelningen är emellertid mycket ojämn. I de kommuner där det endast finns ett försäljningsställe ligger inköpet så lågt som mot ett genomsnitt på i . Av intresse är att notera den höga noteringen för kommun vilket sammanhänger med den mycket stora försäljningen av kvalitetspocket på . I utredningens kartläggning av Den svenska marknaden finns ett diagram över per capita-konsumtion av böcker för olika kundgrupper och litteraturkategorier. Nedanstående tabell visar strukturen på länsnivå. Med vissa undan- tag redovisas inte utredningsresultat på kommunnivå på grund av sek- retesskäl för enskilda företag. !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N Som påpekats ovan är det allmänbokhandeln som svarar för det breda sortimentsutbudet. Följande tabell visar situationen för de 331 företag som tillhör denna grupp. Antalet kommuner utan bokhandel uppgår till 77 och kommuner med en bokhandel till 165. Dessa kommuner har en folkmängd på 4,4 miljoner personer eller av hela rikets befolkningen. Endast 46 kommuner av 288 har två eller fler allmänbokhandlar. Kartan finns endast i den tryckta versionen Bokinköpet per capita av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln uppgår till eller inkl. moms vilket motsvarar ungefär halva priset av en nyutkommen roman. Men fördelningen är ojämn. Medan uppvisar ett per capita-inköp på når de kommuner som endast har en bokhandel . Ta- bellen visar även att dessa bokhandlar har en betydligt lägre genom- snittsförsäljning av böcker. Det finns anledning att längre fram närmare granska denna grupp. På länsnivå ser bokhandelsbeståndet ut på följande sätt: !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N svarar för av försäljningen samt det hög- sta per capita-inköpet av böcker. Det lägsta bokinköpet per invånare svarar för som endast kommer upp till en tredjedel av . Längre fram analyseras variationen av per capita-för- Invånare per bok- handel säljning för att kunna utröna om det finns bakomliggande faktorer till den stora spridningen. 77 kommuner saknar egentlig bokhandel. Dessa är följande: '¶TEBORGS O "OHUS L¤N Som framgår av listan varierar folkmängden. I särklass störst är med över 30 000 invånare. I grannkommunen med drygt halva folkmängden finns en utmärkt bokhandel (se mer i avsnittet om sambandsanalys). Många kommuner som saknar bokhandel har ett mycket svagt befolkningsunderlag i kombination med att kommunen saknar en stark centralort med komplett utbud av varor och tjänster. konsumenten gör stora delar av sina inköp utanför den egna kommu- nens gränser. Kommuner med en bokhandel Det är naturligtvis önskvärt att en bokhandel kan etableras i kommuner som saknar bokhandel. Än mer viktigt är att den enda bokhandel som finns kan överleva. I 165 eller av antalet kommuner finns bara EN bokhandel. Det finns anledningen att närmare belysa detta förhållande. Följande tabell redovisar omsättningsstruktu- ren: +OMMUNER MED ENDAST EN ALLM¤NBOKHANDEL Antal pers. per för- säljn.ställe En fjärdedel eller 41 kommuner har en bokhandel med en bokför- säljning som understiger . Per capita-försälj- ningen är så låg som . Ytterligare 34 kommuner har ett bräckligt försäljningsunderlag Samtliga bokhandlar med omsättning understigande är obundna eller medlemmar i . Fördel- ningen är följande: !V RIKETS KOMMUNER SAKNAR BOKHANDEL MEDAN YTTERLIGARE HAR ENDAST EN BOKHANDEL MED ETT SVAGT OMS¤TTNINGSUNDERLAG $ESSA KOM MUNER HAR EN SAMMANTAGEN BEFOLKNING P¥ MILJONER PERSONER ELLER # 3PRIDNING AV SPECIALBOKHANDEL OCH ¶VRIGA ¥TERF¶RS¤LJARE Som ovan nämnts är specialbokhandeln den kategori som antalsmässigt växer snabbast. Kanske specialbokhandeln kan bygga ut s itt sortiment och därigenom förstärka spridningen av ett brett sortimentsutbud på de orter där allmänbokhandeln är svag. Tyvärr är detta ett önsketänkande då specialbokhandeln endast finns på de orter där bokhandelsbeståndet är som störst. De 190 specialbokhandlarna har följande lokalisering: 13 kommuner har två stycken och ytterligare 25 har en specialbok- handel. I samtliga kommuner finns redan tidigare allmänbokhandel. Specialbokhandel finns i 48 kommuner. Till skillnad mot specialbokhandeln har den övriga detaljhandeln som säljer böcker en större spridning i riket. Närmare hälften eller 134 av 288 kommuner har ett eller flera försäljningsställen. Tabellen visar att koncentrationen är störst i de folkrika kommu- nerna. Icke desto mindre är varuhus och dagligvaruhandel enda försälj- ningsställe av böcker i 20 kommuner. Sorteringen i dessa är emellertid mycket begränsad. Likaså saknas anskaffningsservice. V. Per capita-inköp genom bokhandeln - sambands- analys Av de tabeller som presenteras varierar per capita-inköpet av böcker genom bokhandeln från kommun till kommun. Spridningen är mycket stor. Frågan man ställer sig är om det går att spåra några bakom- liggande faktorer eller samband som förklarar denna spridning. Av denna anledning har bokinköpet per kommun analyserats ur en rad olika aspekter. Således har försäljningen jämförts mot följande förhål- landen: I analysen har kommuner med extrema värden blivit undantagna. Det gäller då de tre storstadskommunerna, kommuner med universitet samt kommuner med regionala köpcentra eller andra förhållanden som snedvrider analysen. För varje kommun finns ett inkomstindex som kan jämföras med index 100 som är lika med medelinkomsten i riket. Vidstående diagram visar per capita-försäljningen för varje kommun i relation till olika in- komstnivåer. 3AMBANDSANALYS - )NKOMSTER Per capita-försäljning av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda inkomstnivåer. Index 100 = genomsnittet i riket. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universitets- och turistkommuner. Analysen ger inget entydigt belägg för att höga inkomster i nämn- värd omfattning påverkar bokinköpen. Tvärtom visar diagrammet att kommuner med hög per capita-försäljning genom bokhandeln har en lägre inkomstnivå en genomsnittet. Vuxenbefolkningen i respektive kommun finns indelad i olika utbild- ningsklasser. För varje kommun har de som har eftergymnasial utbildning selek- terats. Diagrammet visar förhållandet mellan kommunens utbildnings- nivå och per capita-inköp. Per capita-inköp av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda utbildningsnivåer. Procenttalen anger hur många som har eftergymnasial utbildning. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universitets- och turistkommuner. Procent av vuxen befolkning Här kan konstateras att kommuner med hög försäljning per capita har en utbildningsnivå som ligger över genomsnittet men förhållandet är inte så markerat. Diagrammet visar att kommuner som har en lägre utbildningsnivå även har ett högt per capita-inköp. Kommunernas folkmängd varierar starkt. De minsta har en befolkning kring 5 000 personer medan den stora mängden ligger i intervallet 20 000 till 40 000 invånare. Så här ser sambandet ut mellan bokinköp och kommunens storlek mätt i antal invånare: 3AMBANDSANALYS - KOMMUNENS FOLKM¤NGD Per capita-försäljning av böcker genom bokhandeln i olika kommun- storlekar. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universistets- och turistkommuner. V än ersb o rg K arlsk o g a H ärn ö san d Här kan vi konstatera ett mer tydligt samband. Per capita-inköpet ökar ju större folkmängd som kommunen har. Är det så att människor i små kommuner inte köper eller läser böcker? Sanningen är snarare den att bokköparna söker större urval och reser till närmaste större tätort för att köpa litteratur. Man överger helt enkelt den lokala bokhandeln. Men diagrammet visar att det finns undantag. Ett antal kommuner med liten folkmängd kan uppvisa en försäljningsprestation som ligger långt över genomsnittet för motsvarande kommuner med samma folkmängd. Vad är det som göra att , , , , , , , och uppnår så mycket högre tal än andra kommuner? Innan detta förhållande närmare kommenteras skall även sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och per capita- inköp redovisas. Genom den separata lönsamhetsstudien av bokhandeln finns ett utför- ligt underlag för att analysera sambandet mellan lönsamhet och bok- handelns försäljning per invånare. För 162 kommuner finns ekonomisk statistik om bokhandelns ekonomi. Dessa kommuner har indelats i klasser efter per capita-inköp. Nedanstående tabell visar sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och grad av per capita-inköp. 3AMBAND PER CAPITA INK¶P AV B¶CKER OCH BOKHANDELNS L¶NSAMHET -0,1 Tabellen ger ett överraskande besked. Det finns ett påtagligt sam- band mellan god ekonomi i bokhandeln och ett högt per capita-inköp av kommunens invånare. De 13 kommuner som uppvisar den bästa lön- samheten verkar dessutom i kommuner som har en genomsnittsfolk- mängd understigande 25000 invånare. Finns det då något speciellt som karaktäriserar de bokhandlar som presterar en högre per capita-försäljning än andra med jämförbara för- utsättningar? Här är en lista på de kommuner som har ett per capita- inköp som är mer än dubbelt så stort än genomsnittet för andra kom- muner med samma folkmängd: För de som arbetar i bokbranschen är det allmänt bekant att bokhan- deln i de ovan nämnda kommunerna är kända för ett brett sortiments- utbud, stor backlist och kunnig personal. Flera är välkända för sin höga kulturambition. De flesta är också stora kunder på Seeligs grossistlager vilket indirekt är ett bevis för att bokhandeln aktivt arbetar med reorder och backlist. Det kanske märkligaste exemplet är vars bokhandel säljer böcker och uppvisar en god lönsamhet. Bokhan- deln får vare sig statligt stöd eller är medlem i någon inköpskedja. Affärsidén bygger på en aktiv försäljning av ett brett ut bud i kombina- tion med en mycket kunnig personal. omsätter böcker för vilket ligger över den genomsnittliga försälj- ningen av allmänlitteratur för samliga bokhandlare i riket. I bor inte fullt 18 000 invånare. Grannkommunen med över 30 000 invånare saknar bokhandel! Nedanstående kartbild visar per capita-försäljningen av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln i olika kommuner i . Vid sidan av har den högsta försäljningen per capita. I dessa kommuner ligger inköpet genom bokhandeln exkl. moms på ca . Storkommuner som och uppvisar betydligt lägre siffror. Bilden finns endast i den tryckta versionen Sala är ett annat intressant exempel där bakgrunden till den höga försäljningen ligger i ett nära samarbete med biblioteken i Sala och (saknar bokhandel). Detta samarbete innebär ett bättre fotfäste för den lokala bokhandeln. Vid en specialanalys av kranskommuner går det också att urskilja kommuner med hög försäljning per capita. Att och ligger i en klass för sig är kanske inte så märkligt men att uppnår en bokförsäljning som är mer än dubbelt så stor som genomsnittet för , , och är förvånansvärt. är knappast någon god bokhandels- kommun men det finns där en mycket välsorterad bokhandel som direkt ger utslag i statistiken. Ett annat exempel är utanför som uppnår en försäljningsprestation i sin kommun långt över genomsnittet för riket. Bokhandels kännemärke är hög kulturprofil med en stor aktivitetsnivå. Både och kan uppvisa en tillfredsställande lönsamhet. Sambandsanalysen visar att det finns förutsättningar att driva en bok- handel även i mindre kommuner även om marknadsunderlaget i de allra minsta är otillräckligt, men att kommuner med över 20 000 invånare saknar bokhandel är inte fullt logiskt. Snarare ett bevis på att det saknas bokhandlare med kompetens att driva bokhandel. Nyetable- ringsbenägenheten är mycket låg vilket är märkligt mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden. Svarsfrekvensen på utannonserade bokhandelsföretag är mycket svagt. Det finns helt enkelt inga köpare medan det finns kö på människor som vill starta eget inom andra de- taljhandelssektorer såsom gatukök, godisbutiker och kiosker. Anled- ningen till det svala intresset torde främst vara brist på kompetens. För att driva en framgångsrik bokhandel krävs en god branschkunskap och icke minst ett starkt engagemang för litteratur. Den mest lön- samma samhällsinvesteringen för bokhandelsbranschen är därför att utbilda nya bokhandlare. En sådan åtgärd inte bara stärker nätet av bokhandel utan den får även indirekt en stor betydelse för den smala litteraturen som är beroende av en kompetent bokhandelskår. Ett ytter- ligare skäl för att investera i kompetens är den snabba tekniska utveck- lingen som allt mer kommer att påverka bokhandeln. IT-tekniken kan för bokhandeln vara en ny möjlighet att nå marknaden men den kan också vara ett hot om bokhandeln försummar att vidareutbilda sig. De ovan nämnda företagen som lyckats är goda förebilder. Deras försäljningsprestation visar att det går att öka marknaden. Böcker är impulsvara som säljs till stor del på grund av påverkan. Påverkan sker genom attraktiva och välsorterade butiken med rätt affärsläge i kombi- nation med en försäljningsinriktad och kunnig personal. !V ,EIF /LSSON För att närmare få klarhet i bokhandelns framtida förutsättningar är det nödvändigt att studera dess lönsamhet. Viktiga frågeställningar är huruvida det finns speciella kriterier som påverkar bokhandelns eko- nomi. För att få svar på dessa frågor har samtliga bokhandelsföretag som drivs i aktiebolagsform analyserats. Faktauppgifter är hämtade från PRV:s aktiebolagsregister avseende resp. bokhandels senast inlämnade årsredovisning. Då bokhandeln har varierande räkenskapsår härrör uppgifterna från bokslut per 96-08 eller tidigare. Den bokhandel som drivs i annan bolagsform eller är avdelningar i varuhus ingår inte i denna undersökning. Många små bokhandlar drivs som handelsbolag eller enskilda firmor. Dessa faller således utanför analysen. Det är emellertid högst sannolikt att deras ekonomi överensstämmer med andra små bokhandlar som drivs i aktiebolagsform.