sou · GLB3136d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Könsskillnaderna i individuella kvalifika- tioner eller i familjeansvar förklarar således inte i någon nämnvärd utsträckning kvinnors överrisker för låg lön. Dessa resultat stämmer väl överens med vad tidigare forskning om mäns och kvinnors löner visat. De lågavlönade på arbetsmarknaden Andra resultat framstår som mer specifika för de lågavlönade och därmed mindre väl kända. En viktig slutsats av analyserna av lönerörlighet är att det råder en påfallande lönestabilitet såväl bland lågavlönade som bland högavlönade på arbetsmarknaden. Denna stabilitet har dock diametralt olika innebörd för kvinnor och män. Kvinnorna löper avsevärt större risker än männen att kvarstå i den lägsta lönekategorin. Det omvända mönstret gäller för de högavlönade, såtillvida att nästan tre av fyra män, men bara ungefär hälften av kvinnorna, förblir högavlönade under de studerade perio- derna. Vidare är uppåtgående rörlighet vanligare bland männen, medan nedåtgående rörlighet är vanligare bland kvinnorna. Ur ett dynamiskt perspektiv där lönerna jämförs över längre tidsperioder tycks således kvinnornas situation vara entydigt ofördelaktig. Låg lön är för många kvinnor något av ett permanent tillstånd. Att tillhöra de högre skikten i lönefördelningen kan däremot visa sig vara något av ett tillfälligt tillstånd för kvinnor. I de analyser där vi försökt finna förklaringar till varför kvinnor löper större risker än män att vara lågavlönade har det bland annat framgått att könssegregeringen på arbetsmarknaden är av stor be- tydelse för kvinnors överrisker. Inom de arbetsmarknadssektorer där den kvinnliga representationen är stor verkar lönerna vara särskilt låga. Detta drabbar såväl kvinnor som män som är anställda inom kvinnodominerade yrken. Däremot tycks allokeringen av män och kvinnor till arbeten med olika kvalifikationskrav sakna större betydelse som förklaring till könsskillnaderna i riskerna för låg lön. Det tycks således inte vara de kvinnodominerade yrkenas kvalifika- tionskrav som avgör den relativt sett låga lönenivån, utan snarare just deras karaktär av att vara kvinnodominerade. I analyserna i detta kapitel har skillnaderna mellan män och kvin- nor studerats både utifrån ett relativt och ett absolut låglönebegrepp. Omfattningen av könsskillnaderna i riskerna för låg lön tycks delvis vara avhängig vilken låglönedefinition som används. På grund av minskad lönespridning är det 1991 färre individer som klassificeras som lågavlönade enligt en absolut definition än enligt en relativ definition. Könsskillnaderna beräknade på basis av den absoluta definitionen är generellt sett mindre och kan dessutom förklaras helt utifrån segregeringsperspektivet. Således verkar könsskillnadernas omfattning vara avhängig vilka skikt i lönefördelningen som ingår i låglönekategorin. kategori definieras tycks emellertid det faktum att lönerna är låga i de yrken där kvinnorna är många förklara en ansenlig del av kvinnornas ofördelaktiga lönesituation på arbetsmarknaden. Vi vill tacka kollegerna vid och vid samt bokens redaktörer för värdefulla kommentarer på tidigare versioner av detta kapitel. Aldrich, J. & , F. D. (1984) Linear probability: logit and probit models . (1998) The gender wage gap in Finnish industry 1980–1994, i Womens work and wages, , I. (red.) , (kommande) Routledge. (1964) Human capital. (1985) Human capital, effort, and the sexual division of labor , , Vol. 3, s. 33–58. Bielby, W. T. & Baron, . (1986) Men and women at work: Sex segregation and statistical discrimination, , Vol. 91, s. 759–799. (1992) Cross-national variation in occupational sex segregation , , Vol. 57, s. 483–502. , P. m.fl. (1988) Explaining occupational sex segregation and wages: Findings from a model with fixed effects, , Vol. 53, s. 544–558. & , O. (Red.) (1994) Vardagens villkor: Levnadsförhållanden i (1991) Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i . le Grand, C. (1991) Explaining the male-female wage gap: segregation and solidarity wage bargaining in , Acta Sociologica, Vol. 34, s. 261–278. le Grand, C. (1994) Löneskillnaderna i : Förändring och nuvarande struktur i Vardagens villkor: Levnadsförhållanden i . Frit- zell, J. & , O. (red.). & , P. (1994) Earnings transitions of the low-paid in 1976–91: A longitudinal study, , Vol. 15, s. 170–188. (1989) Löneskillnader mellan kvinnor och män: Gapet ökar igen, i Arbetsmarknadsekonomi, , A. & Wadensjö, E. (red.). & , S. (1992) Trends in occupational and industrial sex segregation in 56 countries 1960–1980, Work and Occupations, Vol. 19, s. 450–486. (1993) Ju fler kvinnor desto lägre lön? En test av crowdinghypotesen Economic Studies , No. De lågavlönade på arbetsmarknaden Mincer, J. & Polachek, S. (1974) Family investment in human capital: Earnings of women, , Vol. 82, s. 76–108. Nermo, M. (1996) Occupational segregation in –1991, Work and Occupations, Vol. 23, s. 319–332. (1996) Employment Outlook. Pomer, M. (1985) The immobility of low-paid workers , Welfare, Vol. 12, s. 287–310. (1997) Essays on family and labor economics. Rosenfeld, R. & Kalleberg, A. (1990) A cross-national comparison of the gender gap in income, , Vol. 96, s. 69–106. Sloane, P. (1980) Women and low pay. SOU (1993) Löneskillnader och lönediskriminering , 1993:7. Sundbom, L. (1970) De extremt lågavlönade . : Allmänna Förlaget. Treiman, D. & , P. (1983) Sex and earnings in industrial society: A nine- nation comparison. 89, s. 612–650. (1987 ) Arbetets värde och kostnader: En studie av lönearbetets konsekvenser för individen . (1989) Psykosociala arbetsvillkor och nedsatt hälsa i olika yrkesgrupper i , Arbeten utsatta för särskilda hälsorisker (bilagedel F i rapport inom arbetsmiljökommissionens kartläggning). Enligt en relativ definition utgörs de lågavlönade av: –den femtedel anställda som har de lägsta bruttotimlönerna (alternativ a). –den tredjedel anställda som har de lägsta bruttotimlönerna (alternativ b). Enligt en absolut definition utgörs de lågavlönade av: –de anställda som har lägre bruttotimlön än två tredjedelar av mediantimlönen (alternativ a). –de anställda som har lägre bruttotimlön än tre fjärdedelar av mediantimlönen (alternativ b). De anställdas bruttotimlöner avser timersättning före skatt. Timlö- nevariabeln är konstruerad så att månads- och veckolöner, bonus, ackord samt ersättning för övertid och obekväm arbetstid har omvandlats till timlön utifrån uppgifter om de anställdas veckoar- betstid. Män har värde 0, kvinnor värde 1. –antal år i förvärvsarbete: den anställdes totala arbetslivserfaren- het. Individer som uppgivit att de har arbetslivser- farenhet har åsatts värde 50. –anställningstid hos nuvarande arbetsgivare: antal anställningsår hos nuvarande arbetsgivare. Individer som uppgivit att de har mer än 30 anställningsår hos nuvarande arbetsgivare har åsatts värde 30. –antal utbildningsår: totalt antal år i formell utbildning. –civilstånd: ensamstående har värde 0, gifta eller sammanboende har värde 1. –antal hemmavarande barn: antal egna eller make/makas barn i hushållet. Förekommer även som dikotom variabel för vilken värde 0 anger att respondenten saknar hemmavarande barn och värde 1 anger att respondenten har hemmavarande barn. –utbildningskrav i arbetet: antal år i utbildning utöver folk- eller grundskola som krävs i den anställdes befattning. –upplärningstid i arbetet: den tid det tar för den anställde att lära sig arbetet någorlunda väl, vid sidan av den kompetens som krävs för att erhålla jobbet. Värde 0 anger kort upplärningstid (eller mindre), värde 1 anger längre upplärningstid (). –andel kvinnor i yrket enligt Folk- och Bostadsräkning. Variabeln kan anta värden mellan 0 och 1. –sektorstillhörighet: huruvida den anställde arbetar i privat eller offentlig sektor. Värde 0 anger privat sektor, värde 1 anger offefentlig sektor. är professor i nationalekonomi vid i . Han bedriver forskning inom områdena arbetsmarknad- sekonomi och mikroekonomisk teori och är särskilt intresserad av teoretiska och empiriska modeller för arbetslösheten. Hans mest kända arbeten, vilka behandlar s.k. sökteoretiska jämviktsmodeller, har publicerats i tidskrifter som , , and Review of Economic Studies. Han arbetar med modeller för s.k. strukturell arbetslöshet, dvs. arbetslöshet som inträffar när de anställdas kunskaper blir föråldrade. professor i nationalekonomi vid . Hans forskning rör i huvudsak interna arbetsmarknader, lönebildning och löneskillnader. Han har publicerat ett flertal artiklar om dessa forskningsområden i vetenskapliga, internationella tidskrifter. Vidare har han medverkat i boken 1990´s, (red. ) samt varit medförfattare till en expertrapport till invandrarpolitiska kommittén (1996). är professor i arbetsmarknadsrelationer vid , . Hans forskning är huvudsakligen inriktad på arbetsmarknadsfrågor, främst frågor kring lönestruktur och arbetslöshet. arbetar han bland annat med ett projekt om lönepolitik, strukturomvandling och rörlighet på den svenska arbetsmarknaden . Han har tillsammans med medförfattare utarbetat läroboken . är forskare i nationalekonomi vid vid . Hennes huvudsakliga forskningsområden gäller studier av effekter av att utvidga lönemåttet med icke-kontanta anställningsförmåner (fringe benefits), skillnader i ersättningen för arbete mellan män och kvinnor jämte studier av skillnader i karriär- rörlighet mellan män och kvinnor. Hon har bl.a. skrivit artikeln Fringe benefits and gender gaps: the Finnish case som ingår i den kommande volymen and Wages (red. I karriärstudierna arbetar hon tillsammans med , också hon forskare vid . är docent i sociologi och verksam vid vid . Hans övergripande forskningsinriktning är social skiktning och ojämlikhet i arbetslivet, speciellt med inriktning på löneskillnader och lönestruktur. Han är bl.a. medredaktör till . sysslar han med jämförande studier av kvinnors arbete i och . är doktorand i sociologi vid och verksam inom vid . Hennes forskningsområde berör i huvudsak frågor som kvinnors och mäns chanser och belöningar på arbetsmarknaden. Hon har även studerat kvinnors och mäns arbetstillfredsställelse ( Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 2, nr 4, 1996). är FD och universitetslektor vid vid . Hennes forskning är främst fokuserad på temat kvinnors arbetsmarknad, huvudsakligen frågor rörande kvinnors löner och lönevillkor. Bland hennes publikationer kan nämnas Kvinnelön- nas mysterier – myter og fakta om lönnsdannelsen och Från kvinnolön till likalön – från kunskap till handling (redaktör för båda böckerna tillsammans med ), och Lönepolitik och kvinnors löner (red. är FD och verksam vid och vid . är professor och verksam vid for Sosiologi, Universitet i och vid W. , , . Författarna har tidigare skrivit tillsammans inom området lön, kön och produktivitet. Bland annat har följande uppsatser färdigställts : The Gap, The case of , working paper No 470, 1997 och Are Female Workers Less Productive Than Workers? and the Gender Wage Gap, uppsats 1997. Författarna arbetar inom forskningsprogrammet , kön, produktivitet och risk. är professor i nationalekonomi, särskilt kvinnoforskning, vid . Hon tillhörde ledningsgruppen för den svenska maktut- redningen 1985–1990. Hennes forskning har varit inriktad mot arbetslöshet, arbetsmarknadspolitik, den svenska välfärdsstaten samt kvinnors ställning i ekonomin och hon har bl.a. publicerat Generating Equality in the Welfare State – the Swedish Experience (1990) och Svenska kvinnor möter (1992). Tillsammnas med har hon redigerat Economics of the Family and Family Policies och Women´s Work and Wages. disputerade vid vid . Avhandlingen, Essays on Family and Labor Economics, rör frågor inom familje- och arbetsmarknadsekonomi och gränslandet däremellan. Hon arbetar nu på med arbetsmarknadsfrågor. är docent i nationalekonomi och verksam vid demografiska avdel- ningen, . Hennes forskning är inriktad på kvinnors och mäns arbetsmarknadsdeltagande och löner. Hon är särskilt intresserad av hur familjepolitik och andra faktorer påverkar kvinnors och mäns yrkesarbete, familjebildning och löner. har bl.a. skrivit A study in the growth of part-time work in (1987) och publicerat artiklar i och . Hon planerar en studie av samvariatio- nen i utbildning och andra karaktäristika hos män och kvinnor som gifter sig med varandra och hur denna samvariation förändrats över tiden. är FD och universitetslektor i ekonomisk historia vid Lunds universi- tet. Hans forskning är inriktad på svensk arbetsmarknad i ett långsiktigt perspektiv. Särskilt intresse har han därvid ägnat dels kvinnors arbete och löner, dels förhållandet mellan strukturell förändring, löner och lönepolitik. Dessa båda områden behandlas i boken – Determinants of Change in the Female-to-Male Blue Collar Wage Ratio in Swedish Manufadturing 1913–1990 . arbetar han med en bok om kvinnors förhållanden på svensk arbetsmarknad . är docent i sociologi vid , . Hans forskningsområde är i huvudsak organisations- och arbetssociologi och den forskning han bedriver är koncentrerad kring frågor rörande sociala strukturers inverkan på individers arbetsbelö- ningar och arbetsförhållanden. Han är bland annat medredaktör för . är doktorand i nationalekonomi vid , , och arbetar med en avhandling om persis- tensproblem (problem med trögrörlighet) i arbetslöshet. Hon har också vissa uppdrag relaterade till arbetsmarknadsforskning från EU- kommissionen (bl.a. var hon medförfattare till rapporten – (1996)). har hon arbetat på och Riksbank. arbetar med sista delen av sin avhandling, där hon utifrån en sökteoretisk infallsvinkel empiriskt analyserar varför arbetslösheten i är trögrörlig nedåt när den väl stigit till höga nivåer. är nationalekonom, professor i arbetsmarknadspolitik vid vid . Han har i sin forskning framför allt behandlat arbetsmarknaden och arbetsmark- nadspolitik, bl.a. invandringens effekter och arbetshandikappade, äldres och ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. har han redigerat och medverkat i The Nordic Labour Markets in the 1990s och Enterprise and the och tillsammans med medförfattare utarbetat två läroböcker: Arbetsmarknaden och Socialförsäkringarna . forskar han om de äldres och invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. är professor i nationalekonomi vid i . Hennes forskning är inriktad på arbetsmarknadsekonomi och tillämpningar av mikroekonomisk teori. har, förutom föräldraledighetens effekter på svenska kvinnors arbetsmarknadssituation, behandlat teoretiska modeller för arbetslös- heten. Hon är också känd för sina empiriska studier om fackförening- ar. Hennes artiklar har publicerats i tidskrifter som , , and Review of Economic Studies. Hon arbetar med en modell för s.k. strukturell arbetslöshet, dvs. arbetslöshet som inträffar när de anställdas kunnande blir föråldrat.