sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — I andra sammanhang tas de upp som exempel på konsekvenser av sociala och ekonomiska förändringar i samhället eller för att föra fram behovet av ökad fertilitet för att balansera åldersstrukturen. Allt oftare tas demografiska förändringar upp i samband med politiskt beslutsfattan- de rörande familjepolitik och kvinnors förutsättningar att delta på arbetsmarknaden och klara av hem och barn. Det är också i dessa sammanhang som nationella och internationella attitydunder- sökningar kring familj och könsroller ges störst utrymme. Jämförelser mellan åldersgrupper är en ofta använd teknik för att spåra sociala förändringsprocesser vad gäller till exempel familje- mönster, inställning till könsroller, demokrati och liknande. Ålder kopplas till historisk förändring där nya historiska omständigheter antas påverka individens erfarenheter, influenser, känslor och beteenden (, 1996, s. 154–155). har de flesta västeuropeiska länder genomgått stora sociala, tekniska och politiska förändringar där särskilt kvinnors förhållande till arbete och familj påverkats. De yngre generationerna ställs därför inför väsentligt annorlunda livsvillkor jämfört med sina föräldrars eller farföräldrars. Det kan till exempel handla om ökad tillgång till och stigande krav på utbildning och professionalisering. De yngre har också större möjligheter att planera för familjebildning, är mindre främmande inför förändringar i familjestrukturer (stigande antal ensamstående föräldrar och sammanboende) och har kanske en större medvetenhet om betydelsen av ekonomisk självständighet och tillträde till socialförsäkringssystemen. Med ökande möjligheter att driva mer individuellt styrda livsprojekt påverkas också människors syn på familj och förvärvsarbete. För män har det varit normalt att kombinera heltidsarbete med hustru och barn men för kvinnor är situationen annorlunda. Från att tidigare oftast ha förenat barn med en hemmafrutillvaro ställs kvinnor nu inför nya valsituationer kring familj och arbete. 14 I de tre länderna varierar inte bara de faktiska och praktiska valmöjligheterna att förena arbete och barn utan också de sociala sammanhangen och de kulturella ramarna för synen på könsroller och moderskap. Sextio- och sjuttiotalens feministiska rörelser har satt politiska och institutio- nella spår i samhället och i människors medvetande och allt fler kvinnor förblir yrkesarbetande även efter att de har fått barn. Många kvinnor har därmed skaffat sig praktiska erfarenheter av att kombine- ra familj och arbete. De personer som når vuxen ålder och har i tonåren och i vuxen ålder mött ett annorlunda politiskt klimat. Abort och skilsmässa, har legaliserats (abort är endast i begränsad omfattning tillåten i ) och debatterna kring olika kvinnofrågor drivs inte lika högljutt utan har blivit mer etablerade i politiken och dess institutio- 14 (1991) diskuterar den italienska förändringsprocessen vad beträffar kvinnors förutsättningar och möjligheter i samhället från efterkrigstiden och framåt. Mycket av det hon tar upp gäller även för och . Bör kvinnor förvärvsarbeta? De frågor som tas upp i den politiska debatten gäller i stor utsträckning gifta kvinnor och kvinnor med barn i förhållande till förvärvsarbete och inte så mycket olikheter i förutsättningar och erfarenheter bland yngre kvinnor och män. Den yngre åldersgruppen har istället konfronterats med ungdomsarbetslöshet, men skillnader i yngre kvinnors och mäns förutsättningar på arbetsmarknaden har inte synliggjorts lika tydligt på det politiska planet. 1.6Bör kvinnor förvärvsarbeta? Låt oss först se på svaren på ett antal frågor rörande kvinnors roll som mödrar och yrkesarbetande i de tre länderna. Med hänvisning till vad som tagits upp tidigare i det här kapitlet utgår vi från att sociala, politiska, ekonomiska och kulturella skillnader mellan länder på olika sätt påverkar människors attityder till familj och könsroller och synen på kvinnors och framförallt mödrars lönearbete. Variationer i synen på familj och könsroller mellan , och förmodas därför uppträda. Vi antar också att kvinnor och män berörs olika av samma omständigheter, eller uttryckt något annorlunda, att kvinnor och män har skilda erfarenheter och därför också uppvisar olikheter i synen på familj och förvärvsarbete. Vidare antas ålder ha betydelse för utfallet. Yngre personer förmodas vara mer positivt inställda till att kvinnor kombinerar föräldraskap med förvärvsarbete än äldre. Naturligtvis är andra faktorer som utbildning, förvärvsfre- kvens, bostadsort och antal barn av vikt men här koncentrerar vi oss på betydelsen av ålder och kön. De som svarat på enkäten har fått välja mellan ett av flera svar- salternativ, vilka sträcker sig från instämmer starkt till tar starkt avstånd. Här redovisas andelen personer som svarat instämmer och instämmer starkt, för kvinnor respektive män. Den andel som visas inom parentes anger den procentuella summan personer som svarat tar avstånd och tar starkt avstånd vid respektive påstående. De som inte svarat eller uppgivit vet ej har tagits bort från analysen. Återstående andel har uppgivit att de varken instämmer eller tar avstånd från påståendet. De utgör sålunda den restpost som inte redovisas i tabellen men som ingår i analysen. Som framgår av tabell 1.1 anser en majoritet av de tillfrågade i de tre länderna att kvinnors förvärvsarbete inte inkräktar på deras relation till sina barn. Resultatet kan tyckas något märkligt med tanke på den relativt låga förvärvsfrekvensen bland kvinnor i och . Tillsammans med de närmast följande två påståendena rörande förvärvsarbete, moderskap och familj framträder den långt mer ambivalenta inställningen till kvinnors förvärvsarbete bland befolkningen i och dock tydligt. I oroar sig betydligt färre människor för att barnen och familjen lider av att mödrar förvärvsarbetar. Det har förmodligen sin förklaring i att svenskar har levt i en verklighet där många kvinnor yrkesarbetar även efter det att de fått barn. Att en så pass liten del oroar sig för barnen kan möjligen förklaras med att man i anser att barnomsorgen fungerar tillfredsställande och inte utgör något hinder för förvärvsarbete. Den jämförelsevis stora skillnaden mellan kvinnor och män i är iögonfallande. Även om de svenska männen generellt sett är långt mer positiva till kvinnors förvärvsarbete än de tyska och italienska är det i större utsträckning männen, som anser att barnen far illa om deras mödrar förvärvsarbetar. Tabell 1.1 Attityder till kvinnors förvärvsarbete. Andel som svarar instämmande och (inom parentes) andel som tar avstånd. Pr o- cent. En mamma som arbetar utanför 72 (24) 79 (18) 68 (22) 59 (25) 74 (14) hemmet kan ha ett lika nära och bra förhållande till sina barn som en mamma som är hemma Ett barn som ännu inte börjat 73 (16) 69 (20) 68 (17) 34 (43) 24 (53) skolan blir troligen lidande om På det hela taget så blir familjelivet 63 (22) 60 (25) 61 (23) 30 (49) 32 (46) lidande om kvinnan arbetar heltid Ett arbete är i och för sig viktigt, 35 (50) 46 (38) 34 (39) 36 (46) 36 (35) men vad de flesta kvinnor verkligen önskar sig är hem och barn Att vara hemarbetande kvinna är 49 (35) 48 (40) 22 (65) 28 (35) 31 (34) precis lika tillfredsställande som att Mannens uppgift är att tjäna 40 (43) 34 (53) 26 (55) 12 (68) 10 (71) pengar, kvinnans uppgift är att ta hand om hemmet och familjen Det är inte bra om mannen 44 (39) 35 (49) (12)* 70 (13)* 17 (57) 14 (62) stannar hemma och tar hand om barnen medan kvinnan går ut och * I den italienska undersökningen har påståendet ställts omvänt, dvs Det är bra om mannen stannar hemma och tar hand om barnen medan kvinnan går ut och arbetar. Den svenska och tyska frågeställningen är därför inte helt jämförbar med den italienska. Möjligen förstärker det också svarsmönstret i en annan riktning än i de övriga två länderna. De italienska svaren ovan har kodats om så att påstående nummer 4 i tabell 1.1 visar procentandel män och kvinnor som svarat att det inte är bra om mannen stannar hemma och kvinnan förvärvsarbetar. Källa: Attitudes Towards Family and Gender Roles Bör kvinnor förvärvsarbeta? De sista fyra påståendena berör kvinnors och mäns relation till förvärvsarbete respektive omsorgs- och hemarbete. Även här framträder ett ganska splittrat mönster, både inom och mellan länderna. Vad gäller det fjärde påståendet är fördelningen mellan positivt och negativt inställda personer relativt lika fördelade inom och mellan och . skiljer ut sig med en relativt stor andel både kvinnor och män som menar att de flesta kvinnor framförallt önskar sig hem och barn. I det femte påståendet är det särskilt i man är av uppfattningen att omsorgs- och hushållsarbete för kvinnor är lika värdefullt som ett lönearbete. Här är det , och särskilt bland kvinnorna, som förhållandevis få tycker att hemarbete är lika tillfredsställande som förvärvsarbete för en kvinna. Om vi ska våga oss på en tolkning av resultaten skulle den kunna vara att sambandet mellan att skaffa barn och att vara hemmafru är ganska starkt både i och i men att italienska kvinnor och även män i högre grad är missnöjda med de förutsättningar som står förvärvsarbetande mödrar till buds. I är möjligen den familjepolitiska inriktningen mer effektiv för att övertyga kvinnor att upphöra med sitt förvärvsarbete när de får barn. Vad gäller de två sista påståendena utmärker sig med en mer samstämmigt negativ attityd till en traditionell arbetsdelning än och framförallt . Att utmärker sig så mycket vad gäller just detta påstående kan kanske delvis förklaras av formuleringen av just det påståendet i den italienska enkäten (se not till tabell 1.1). Som vi ska se härnäst finns ett tydligt mönster av skillnader både mellan kvinnor och män, mellan åldersgrupper och mellan länderna. För att nå bakom en större mängd data och söka mer grundläggande och generella mönster i materialet presenterat i tabell 1.1 använder vi oss av en statistisk metod kallad faktoranalys15. I tabell 1.1 framträder två olika könsrelaterade faktorer. De framträder mer tydligt i och än i 16. Den första kan beskrivas som inställ- 15Faktoranalys används ofta i syfte att lyfta fram bakomliggande samband mellan variabler och blottlägga underliggande dimensioner (faktorer) i komplexa datamateri- al. Sambanden som uppträder mellan skilda variabler antas bero av en tredje, gemensam faktor. Med hjälp av en faktoranalys kan datamängden reduceras genom uteslutande av de variabler som inte uppvisar några samband med dem som utgör respektive faktor. Syftet med en faktoranalys är sålunda att göra ett omfattande material hanterligt för att därmed kunna bearbeta och återge ett större datamaterial så enkelt som möjligt. 16En faktoranalys av påståendena i tabell 1.1 ger utslag i två faktorer. Dess värden är särskilt starka för och och mindre för . Förmodligen är konflikten mellan kvinnor, familj och förvärvsarbete svagare i än i de övriga två länderna, därav de mer otydliga utslagen i faktoranalysen. ningen till kvinnors förvärvsarbete i förhållande till familj och barn (påstående 1–3 i tabell 1.1) och vi kan kalla den attityder till familj och kvinnors förvärvsarbete. Den andra ringar snarare in synen på den traditionella fördelningen av arbete mellan kvinnor och män (påstående 4–7 i tabell 1.1). Med en sammanfattande rubrik kan vi kalla den attityder till en traditionell arbetsdelning mellan könen. De eventuella inre samband mellan frågorna som kan uppstå när respondenter läser och tar ställning till påståendena i enkäten kan ge mindre utslag i resultaten och riskeras att övertolkas. För att dämpa inflytandet av detta har vi omvandlat resultaten i påståendena i tabell 1.1 till två index. Ett index syftar till att skapa ett mer överskådligt och sammanfattande mått på hur sambanden mellan ett större antal frågor ser ut. I båda indexen redovisas mäns och kvinnors attityder fördelade över åldersgrupper och nationalitet. Resultaten för de båda indexen redovisas inte i procenttal utan en omarbetning av svarsfre- kvenserna har gjorts så att alla som svarat i överensstämmelse med en positiv inställning till kvinnors förvärvsarbete har erhållit värdet 3 eller 4. De som svarat att de varken instämmer eller tar avstånd vid ett påstående har tilldelats värdet 2, och de som förespråkar en mer negativ inställning har tilldelats värdet 1 eller 0. Det innebär att ju högre värde som framträder inom varje kön och åldersgrupp desto mer positiv är deras inställning till kvinnors förvärvsarbete. Eftersom indexet i tabell 1.2, attityder till familj och kvinnors förvärvsarbete består av tre frågor är 12 det högsta värdet som kan uppnås här. Det index som redovisas i tabell 1.3, attityder till en traditionell arbetsdelning mellan könen är sammanställt av fyra frågor, och därför är istället 16 det högsta värde som kan uppnås. De som har svarat i enlighet med en modernare syn på arbetsdelningen mellan kvinnor och män har värdena 3 och 4 för respektive påstående. De som svarat vet ej har värdet 2 och de som förespråkar en traditio- nell arbetsdelning har erhållit värdena 1 eller 0. Bör kvinnor förvärvsarbeta? Tabell 1.2 Attityder till familj och kvinnors förvärvsarbete: Indexvärden för olika grupper Cronbachs Alpha för 0,67, 0,66 och 0,78. Källa: Attitudes Towards Family and Gender Roles. Indelningen av åldersgrupper motiveras främst av antagandet om att generationsskillnader påverkar attityder till familj och förvärvsarbete. Varje åldersgrupp indelas efter den ålder de hade 1994. Den äldsta åldersgruppen, och uppåt, består av personer födda eller tidigare. De har med andra ord vuxit upp i skugga och med en modern välfärdsstat i vardande. Mittengruppen, personer i åldrarna 30–, det vill säga födda , innefattar den generation som vuxit upp till eller i ett konsumtions- samhälle med ökande förväntningar på kvinnors förvärvsarbete som perioden utgör höjdpunkten för den gifta hemmafrun. växte sig debatten kring kvinnofrågor starkare. Den yngsta åldersgruppen, 18–och födda –1976, tillhör den generation där kvinnors förvärvsarbete, skilsmässor, preventivmedel och abortfrågor blivit mindre kontroversiella frågor som både arbetslöshet och krav på högre utbildning vuxit i takt med förändringar på arbetsmarknaden. Gemensamt för samtliga länder är att kvinnorna är mer positiva till kombinationen förvärvsarbete och familj än männen. Både svenska kvinnor och män är dessutom mer positiva än de tyska och italienska. Vi ser också att ålder har betydelse. I allmänhet är män mer oroade av kvinnors förvärvsarbete än samtliga andra grupper. De svenska männen och över är trots det betydligt mer positiva än sina likar i de övriga två länderna och ligger istället närmre de yngsta tyska och italienska åldersgrupperna. Vi kan också konstatera att skillnaderna mellan kvinnor och män i samma åldersgrupp är störst i även om man generellt sett är betydligt mer positivt inställd till kvinnors arbetsmarknadsdeltagande än i både Det är intressant att notera att både svenska och tyska män i åldersgruppen 18–är något mer tveksamma till kvinnors arbetsmarknadsdeltagande än sina landsmän i åldersgruppen 30–. Det gäller även för de tyska kvinnorna i den yngsta åldersgruppen. Möjligen skymtar här en effekt av livscykel fram snarare än en generationseffekt, det vill säga att det är troligt att människor ändrar sin inställning med egen förvärvad erfarenhet av barn och förvärvsarbete snarare än att det beror på utanförliggande historiska förändringsprocesser. Kanske dessa yngre män och kvinnor är mer kritiska till förvärvsarbetande mödrar som ett specifikt fenomen än vad faktiskt förvärvsarbetande mödrar och fäder är. De senare återfinns säkrast i åldersgruppen 30–. Det skulle i så fall inte helt oväntat betyda att den livsfas en person själv befinner sig i återverkar på utfallet i analysen 17. I däremot är både kvinnor och män i åldern 18–klart mindre negativa än italienare i de övriga åldersgrupperna. Det är också tydligt att det är de svenska och italienska kvinnorna i åldern 18–som är mest positivt inställda, medan mest positiva bland de tyska kvinnorna är åldersgruppen 30– . Möjligen skymtar vi här ett mer komplicerat mönster än det som framträdde i tabell 1.1 där italienska kvinnor i mycket större utsträckning än tyska motsatte sig en tillvaro som hemmafru på bekostnad av yrkesarbete och som möjligen skulle kunna förklaras med nationella skillnader i politiska incitament för kvinnors arbetsmarknadsdeltagande. Den höga ungdomsarbetslösheten med- verkar också till att medvetenheten om betydelsen av ett arbete som den enda möjligheten att kunna lämna föräldrahemmet accentueras. Detta är ett konkret och påfallande problem för många yngre, kanske särskilt tydligt i men även i 18. Sammanfattningsvis kan vi säga att både kön och ålder är av betydelse för uppfattningen om kvinnors förvärvsarbete och dess konsekvenser för barn och familj där yngre i allmänhet är mindre oroade än äldre och kvinnor mindre bekymrade än män. Tabell 1.3 beskriver synen på könsroller på ett mer ideologiskt plan genom attityder till den traditionella fördelningen av arbete 17I den tyska undersökningen har i åldersgruppen 18 –barn, vilket kan jämföras i åldersgruppen 30–. I har i åldersgruppen 18–barn, jämfört i åldersgruppen 30–. I har av personerna i åldersgruppen 18–barn, jämfört i åldersgruppen 30–. 18I är det vanligt att vuxna barn bor kvar i föräldrahemmet till de gifter sig. Bortsett från det traditionella mönstret saknar ungdomar ofta ekonomiska förutsätt- ningar att flytta hemifrån tidigare. av hemmaboende barn är arbetslösa (ISTAT Rapporto annuale 1995). I har begreppet mambo myntats, vilket betyder att man bor i föräldrahemmet hos mamma. Bör kvinnor förvärvsarbeta? mellan kvinnor och män, fråga 4–7 i tabell 1.1. De högre värdena i tabellen motsvarar alltså en mindre traditionell syn på könsroller. Här framträder skillnaderna mellan länderna inte riktigt lika tydligt som i tabell 1.2 där det gällde attityder till familj och kvinnors arbetsmark- nadsdeltagande. framstår dock fortfarande som det mest radikala landet och som den främsta företrädaren för den traditionella synen på arbetsdelningen mellan kvinnor och män. Tabell 1.3 Attityder till en traditionell arbetsdelning mellan könen: Indexvärden för olika grupper Cronbachs Alpha för 0,78, 0,59 och 0,68. Källa: Attitudes Towards Family and Gender Roles. Även i tabell 1.3 framträder skillnader i attityder mellan kvinnor och män samt mellan åldersgrupper som är gemensamma för samtliga länder. I är åsiktsskillnaderna mellan kvinnor och män minst inom samtliga åldersgrupper. Indexvärdena är dessutom högre än i och inom samtliga åldersgrupper. Det har förmodli- gen sin förklaring i att man i än i de båda andra länderna har praktiska erfarenheter av förvärvsarbetan- de kvinnor, hustrur och mödrar och på ett mer allmänt plan är införstådd med systemet. Om man ser till indexvärdena för i tabell 1.2 och i tabell 1.3 verkar erfarenheterna bland de två yngre åldersgrupperna dessutom vara mycket positiva både bland män och kvinnor. Med undantag för den äldsta åldersgruppen är de svenska männen betydligt mer positiva än männen i något av de övriga länderna. Tvåförsörjarfamiljen kan därför sägas vara väl integrerad i svenska mäns och kvinnors medvetande samt i allmänhet förknippad med goda erfarenheter. Variationen i attityder till kvinnors rätta plats är störst mellan kvinnor och män inom den yngsta åldersgruppen i , följt av tyska kvinnor och män i åldersgrupperna 18–29 och 30–. Vad som inte framgår av tabellen är också att standardavvikelsen är relativt hög inom åldersgrupperna, särskilt bland kvinnorna i de tre länderna. Det betyder att både andelen som är positiv till traditionella könsrollsmönster och andelen som är negativt inställda är relativt stor. Många av de tillfrågade har också valt att svara att de inte vet eller har helt enkelt utelämnat sitt svar. De påståenden människor har fått ta ställning till speglar förmodligen konflikter mellan olika grupper i respektive land och är ganska laddade med konkurrerande värderingar gentemot kvinnors arbetsmarknadsdeltagande i största allmänhet och särskilt i förhållande till familj och barn. Det är särskilt tydligt i där omkring hälften har en relativt radikal inställning till arbetsdelningen i hemmet, medan ungefär lika många i sin tur försvarar en traditionell arbetsdelning. Utöver det könsbeting- ade mönster som framträder framgår att kvinnor i åldersgrupperna 18–och 30–i alla tre länderna är mer negativa till en traditionell arbetsfördelning mellan könen än männen är. Det innebär att även de yngre männen i större utsträckning än kvinnorna anser att kvinnor bör och vill prioritera hem och familj före lönearbete och att männens egen roll framförallt är att bistå med hushållsinkomsten. Såväl tabell 1.2 som tabell 1.3 visar att det finns en mer eller mindre tydlig konflikt mellan kvinnor och män om rollfördelningen i familjen. För del tar den sig tydligast uttryck i synen på kvinnors förvärvsarbete och dess negativa inverkan på familj och barn. Skillnaderna är dessutom störst mellan kvinnor och män i den yngsta åldersgruppen där män i större utsträckning än kvinnor tror att familj och barn far illa om mödrar förvärvsarbetar. Det är möjligt att det just här också har lämnats utrymme för tolkningar så att betoning- en på att familjen drabbas om kvinnan arbetar heltid (underförstått till skillnad från deltid) slår igenom. Den faktiska arbetsdelningen inom den svenska familjen ser annorlunda ut19. I och framträder konflikten mellan kvinnors och mäns attityder tydligast när det gäller just arbetsdelningen i hemmet. Skillnaderna mellan den yngsta åldersgruppen i och åldersgruppen 30–är slående. De yngre kvinnorna är mer radikala än de något äldre. I är andelen kvinnor som är negativa till den traditionella arbetsdelningen nästan lika stor som i , medan männen är mer tveksamma. Skillnaderna i attityder, eller standardavvikelsen, inom gruppen män och kvinnor är dessutom störst i . 19 Se resultaten presenterade i Floods & Gråsjös, Hörnqvists samt kapitel i denna volym. Bör kvinnor förvärvsarbeta? Vi återvänder till det inledande antagandet att olika politiska handlingslinjer och dess institutionaliserade lösningar speglar ett kulturellt och socialt sammanhang men också ger upphov till specifika sociala relationer mellan kvinnor och män. I det datamateri- al som analyserats har vi här inte tagit hänsyn till kvinnors och mäns faktiska arbetsmarknadsdeltagande, utbildningsnivå eller om de själva har barn. En sådan analys hade med all sannolikhet gett en mer nyanserad bild av resultaten. Huvudsyftet har varit att analysera skillnader i attityder i olika åldersgrupper i , och , tre välfärdsstater med betydande inbördes skillnader. Mot bakgrund av de stora olikheterna mellan de tre ländernas välfärds- system är de resultat som redovisats här något uppseendeväckande. Attityderna till kvinnors förvärvsarbete är påfallande lika i de tre länderna. Förhållandet mellan kvinnors och mäns attityder inom varje land uppvisar också ett gemensamt mönster. I samtliga länder förändras yngre mäns och framförallt yngre kvinnors attityder bort från ett traditionellt könsrollsmönster och mot en allt mer positiv inställning till kvinnligt förvärvsarbete. Den konformitet som antas föreligga mellan välfärdsstaten som leverantör av förutsättningar och möjligheter och individens beteende stämmer möjligen när det handlar om människors faktiska beteende. Färre kvinnor med barn förvärvsarbetar i och , vilket överensstämmer med de förutsättningar och möjligheter som står dem tillbuds. De resultat som redovisats här antyder dock att människors beteende i och kanske inte överensstämmer med framförallt kvinnors önskemål och syn på förvärvsarbete. I förvärvsarbetar både kvinnor och män i långt högre utsträckning och de verkar dessutom vara mer överens om att kvinnors förvärvsarbete endast har mindre negativa effekter på familj och barn.