sou · GLB3141d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Med hjälp av medel från Stiftelsen håller ett antal Bok- och bildverkstäder kopplade till tidskriftsverkstäderna på att växa fram. Tanken bakom dessa är att erbjuda fotografer och illustratörer möjlighet att kollektivt utnyttja den digitala bildtekniken för olika pro- jekt. De digitala bok- och bildverkstäderna kan utnyttja den kompetens som redan finns på tidskriftsverkstäderna. Bok- och bildverkstäderna kan å sin sida tillföra bättre kunskap i hantering av bilder och den digi- tala bildtekniken. Frågan är inte lätt att besvara. Kulturtidskrifter döljer sig i statistiken under den mer allmänna titeln tidskrifter. Man brukar uppskatta att mellan 8 000 och 10 000 löpande tidskrifter ges ut . Av dessa antas ca 700 vara kulturtidskrifter. Men hur tillförlitliga dessa uppgifter är går inte att avgöra med utgångspunkt från de statistiska källor som finns att tillgå. har antalet titlar i Svensk Periodica- förteckning nästan fördubblats. Den senaste förteckningen publiceras först . Arbetet med denna pågår men har antalet tidskrifter inte haft någon tendens att öka utan antalet ligger troligtvis runt 4 300 titlar enligt , som har ansvaret för Pe- riodicaförteckningen. I Svensk Periodicaförteckning registrerades 2 894 titlar, fanns 3 681 titlar och i den senaste hade antalet titlar ökat till 4 272. Med andra ord tycks den största ökningen ha skett . Till denna siffra skall läggas lokalt utkommande tid- skrifter som är katalogiserade i Libris samt en del okatalogiserade. De tidskrifter som ökat mest är ekonomitid- skrifter medan tekniktidskrifterna stått still, humaniora har ökat med ca30 % medan uppfostran och undervisning har sjunkit. Hos finns 21 952 registrerade tidnings- tillstånd. Men en stor del av dessa är icke utkommande tidningar och tidskrifter. När justitiekanslern gjorde en inspektion på PRV visade det sig att mellan 5 000 och 10 000 av de då 17 000 regist- rerade tidningstitlarna inte längre var i bruk. Regeringen har föreslagit att skall utgivningsbevis för periodiska skrifter bara gälla . Det innebär att måste alla som ger ut tidningar och tidskrifter ansöka om förnyat utgivningsbevis annars förlorar de rätten att ge ut tidningen ( $S .¥GOT OM UTGIVNINGSBEVIS F¶R PERIODISKA SKRIFTER OCH OM ¤GARE TILL S¥DANA SKRIF- Lagändringarna föreslås träda i kraft . För att få behålla ett utgivningbevis krävs att det finns en ansvarig utgivare och att tidningen kommit ut med minst fyra nummer . PRV får ta ut en avgift varje gång utgivningsbeviset skall förnyas. I katalogen 3VERIGES KULTURTIDSKRIFTER presenteras 261 kulturtid- skrifter. Men katalogen är inte fullständig eftersom den bygger på fri- villigt deltagande, även för de tidskrifter som får statligt stöd. Den för- teckning över tidskrifter på vilken deltagandet i katalogen bygger omfattar drygt 400 tidskrifter. Deltagandet i katalogen är gratis för stat- ligt stödda tidskrifter, övriga betalar vardera. 4IDSKRIFTER P¥ )NTERNET utkommer mellan 150–200 tidskrifter i på Internet. De flesta, ca 60–är komplement till tryckta utgåvor medan resten utkommer enbart i elektronisk form. De kriterier som KB satt upp för att en tidskrift skall få betecknas som elektronisk är att de bör innehålla redaktionellt material, att de skall ha egen titel och att de uppdateras kontinuerligt eller ha numrering i någon form. Många av de elektroniska tidskrifterna tilldelas också ISSN och katalogiseras i Libris. En föregångare till en bibliografi över tidskrifterna var det referensverk som , verksam vid , samman- ställde och gav ut i tre band; 3VENSK 0ERIODISK LITTERATUR . Där finns beskrivningar av alla tidningar och tidskrifter som utkommit i . Av de 3 330 titlarna var ca 2 430 tidskrif- ter. påbörjades en modern version av verk med en beskrivning av de dagstidningar som utkommit i under 1900- talet. Det beräknas vara färdigt . När den är klar skall samma sak göras med de 15 000 tidskrifter som utkommit . har ställt till förfo- gande för att skall kunna fylla de bibliografiska luckor som finns i det svenska periodicabeståndet 1900–1950. Allt fler läser tidskrifter. I statistiska sammanhang döljer sig ofta kul- turtidskrifter bland det mer allmänna begreppet special- och facktid- skrifter, där man även hittar tidskrifter som ges ut av större, mer kom- mersiellt inriktade förlag. Därför kan det vara svårt att få en exakt bild av kulturtidskrifternas läsare. I +ULTURBAROMETERN I DETALJ 4EMA LITTERATUR OCH BIBLIOTEK konstaterar att en ökande del av befolkningen läser böcker och tidskrifter. /89 läste av befolkningen en tidskrift under en genomsnittlig vecka, 1994/95 hälften av befolkningen i åldern . En genomsnittlig månad läste en tidskrift vid den förra mätperioden, nu . Den typ av tidskrifter som har störst antal läsare är föreningstidskrifter. Även andelen av befolkningen som besöker bib- liotek har ökat sedan den förra mätperioden /89. Undersökningen visar att bibliotekens tidningar och tidskrifter läses av allt fler. När det gäller bokläsningen finns tydligare skillnader mellan män och kvinnor, mellan låg- och högutbildade. Tidskriftsläsningen är mer jämt fördelat mellan de olika grupperna. Det gäller även skillnaderna mellan stad och land. De som inte alls läser tidskrifter är dock över- representerade bland barn, ungdomar och pensionärer. är mer lästa än tidskrifter om andra fritidsintressen. Mest uppmärksammade är tidskrifter om bildkonst/film/foto – möjligen dominerade av fototidskrifter – men även musiktidskrifter har många läsare. Dessa tidskrifter har åtskilligt fler läsare än . Övriga kulturtidskrifter har inte lika många läsare, men de som behandlar frågor om litteratur respektive hembygd har ändå nästan lika många läsare som t.ex. tidskrifter om teknik/vetenskap eller bil/båt/jakt /fiske. Tidskrifter om teater/dans har ännu färre läsare men i nivå med t.ex. tidskrifter om träning/hälsa/idrott eller hem/fritid/trädgård. Många läsare tar del av fler kulturtidskrifter med skiftande ämnesområden. Särskilt läsare av teatertidskrifter följer också tidskrifter inom andra områden. Läsare av hembygdstidskrifter visar dock ett mindre intresse för övriga kulturtidskrifter. Kulturtidskriftsläsares val av andra kulturtidskrifter 1994/95. Procent av läsare av valda tidskrifter Läsare som valt: (ELLER PRENUMERERAR P¥ TIDSKRIFTER Det vanligaste sättet att få tillgång till en tidskrift är att prenumerera på den eller köpa lösnummer. Knappt hälften av befolkningen köper eller prenumererar på någon tidskrift. Prenumeration och köp sker i ungefär samma utsträckning som . Vanan att uppsöka bibliotek i syfte att läsa eller låna tidskrifter blir däremot allt mer utbredd – så många jämfört med /89. Ungefär lika vanligt är det att låna tidskrifter av släkt och vänner. 3KILLNADER MELLAN M¤N OCH KVINNOR Män läser i större utsträckning tidskrifter än vad kvinnor gör. Det visar även -EDIE3VERIGE 3TATISTIK OCH ANALYS från Nordicom vid Göte- Tre av tio svenskar läser någon special- eller facktid- skrift en genomsnittlig dag. Läsningen av tidskrifter är mest utbredd bland vuxna och andelen läsare ökar med utbildning. Nästan hälften av alla högutbildade läser någon special- eller facktidskrift en genomsnittlig dag, medan endast en femtedel av de lågutbildade är läsare. (Med facktidskrifter avses tid- skrifter som är inriktade på ett eller några specialintressen hos läsaren.) Den svagt nedåtgående trenden i läsandet som kunde skönjas gäller inte längre. Andelen ligger nu på en stabil nivå. Enligt Kulturbarometern läser både män och kvinnor tidskrifter mer än tidigare, men läsandet är mer utbrett bland män som också läser oftare. Hälften av männen köper eller prenumererar på sina tidskrifter mot två femtedelar av kvinnorna. Andelen läsare är större bland yrkesverksamma än i andra grupper. Detta gäller särskilt tjänstemän och egna företagare som läser special- och facktidskrifter mer än genomsnittet. Den högsta andelen finns bland högre tjänstemän och akademiker (). I är special- och fackpressens räckvidd klart högre än i övriga landet. Kvinnor är mer intresserade än män att läsa tidskrifter som handlar om teater/dans och litteratur samt om hem och trädgård. Män föredrar musik-, film- och fototidskrifter samt tidskrifter med inriktning på tek- nik, natur, fiske, jakt, bil, båt och vetenskap. Fler män än kvinnor läser enbart tidskrifter och inte böcker. Nästan var tredje vuxen svensk läser special- och fackpress en genomsnittlig dag enligt Nordicoms undersökning. Såväl utbildning och ålder som kön och sociala faktorer inverkar på benägenheten att läsa special- och facktidskrifter. %N HALVTIMME OM DAGEN Hur länge läser man special- och facktidskrifter? I genomsnitt per dag. Lästiden varierar endast marginellt mellan olika grup- per. De äldsta läsarna ägnar emellertid normalt åt tid- skrifter än andra liksom män ägnar åt dessa tidskrifter än vad kvinnor gör. Lästiden har , med något undantag, varit en genomsnittlig dag. Bland männen och de yngre ålders- grupperna har läsningen fluktuerat, medan kvinnornas och de vuxnas läsning har varit mer stabil. Nästan sex av tio läser någon special- och facktidskrift en genomsnittlig vecka. I samtliga grupper, med undantag för de yngsta och de äldsta, är en majoritet veckoläsare. Två av tre läsare ägnar eller mindre åt special- och facktidskrifter en genomsnittlig dag. De äldre utmärker sig genom att ha en stor andel som läser tidskrifter . De flesta läsare tar endast del av en tidskrift under en genomsnittlig dag. Olika grupper skiljer sig inte nämnvärt åt i detta avseende. An- delen som läser mer än en tidskrift under en månad är . Variatio- nerna medan olika grupper är stor – från bland de yngsta till näs- tan bland de högutbildade. 11.6Intresseföreningar inom tidskrifts- området &¶RENINGEN F¶R 3VERIGES +ULTURTIDSKRIFTER har föreningen drygt 80 med- lemmar. Syftet med föreningen är att på olika sätt tillvarata kulturtid- skrifternas gemensamma intressen när det gäller t.ex. det statliga stödet, porto- och distributionsfrågor och på olika sätt bevaka och främja kulturtidskrifternas spridning. Föreningen är bl.a. remissinstans i frågor som rör kulturtidskrifterna. Föreningen har även ett internationellt samarbete. Tillsammans med kulturtidskriftsföreningarna i och diskuterar före- ningen en ansökan till EU om medel till ett europeiskt projekt för marknadsföring av kulturtidskrifter på Internet. Föreningen har också deltagit i olika internationella konferenser tillsammans med övriga kulturtidskriftsföreningar. Föreningen planerar en tvådagars konferens med övriga föreningar i i samband med 1998. På Bok 1996 ansvarade föreningen för en monter där medlemstidskrifterna samt de tidskrifter som produceras på landets tidskriftsverkstäder presenterades. I anslutning till montern arrangerades även ett seminarium "Vad har kulturtidskrifterna på nätet att göra? På mässan delade föreningen även ut sitt nyinstiftade pris till Årets kulturtidskrift, som 1996 blev Dialoger. Pristagaren röstades fram av en särskild jury. fick föreningen att tillsammans med Progek i svara för utformningen, tryckningen och distri- butionen av Kulturtidskriftskatalogen. För finansieringen svarade Kul- turrådet. Genom ett samarbete med ett antal förlag och tryckerier har före- ningen tillgång till en butik på 26 i i . I har föreningen inte bara möjlighet att sälja sina medlemstidskrifter utan tidskrifterna har också tillgång till lokalen för olika arrangemang. Verksamheten finansieras dels genom medlemsavgifter, dels genom bidrag från . &¶RENINGEN 3VERIGES 4IDSKRIFTER bildades Tidskrifter genom en sammanslagning mellan Föreningen – Fackpressen – och – Vectu. Föreningen representerar över 325 fack-, special-, konsument-, serie- och kulturtidskrifter. Av de tidningar som är registrerade av Tidningsstatistik tillhör Tidskrifter. Den samlade upplagan per utgivningstill- fälle är över 18 miljoner exemplar. Föreningen har enligt sina stadgar följande ändamål: Föreningen har till uppgift att främja en utveckling inom massmedierna där utgivning av tidskrifter med en seriös och bred eller specialiserad inriktning tillgodoser medborgarnas olika intressen och yrkesbehov. Föreningen skall inom ramen för dessa stadgar tillvarata medlem- marnas särskilda intressen och verka för samarbete mellan medlem- marna i marknadsföring och i redaktionella, tekniska och ekonomiska frågor samt verka för vidareutbildning bland branschens anställda. Därtill skall föreningen främja ett gott förhållande till andra utgivare- och branschorganisationer. Föreningen skall vidare hävda medlemmarnas ställning i mediesam- hället och verka för en positiv utveckling inom branschen. Föreningen företräder medlemmarna inför beslutsfattare, myndigheter och organi- sationer. Föreningen skall bevaka medlemmarnas upphovsrättsliga intressen och inom ramen för dessa stadgar kunna företräda medlem- marna i sådana frågor. Föreningen marknadsför sina medlemstidskrifter i en katalog som skickas ut gratis till reklambyråer, mediarådgivare, annonsför- medlare m.fl. i en upplaga på 9 000 exemplar. Ingen extra avgift tas ut från medlemstidskrifterna för denna service. geras olika typer av utbildningar och man har bl.a. gett ut en ; &ACKPRESSENS HANDBOK F¶R MINDRE REDAKTIONER I denna beskrivs hela tidningsprocessen från affärsidé till utvärdering av läsarens upplevelser. Nästan all utbildning är förlagd till eftersom merparten av medlemmarna finns i denna region. Tidskrifter är medlem i föreningen (Bild Ord Not Upphovsrättslig samorganisation) och företräder sina medlemmar i de återkommande upphovsrättsliga förhandlingar med och staten om villkoren för och ersättningar vid den foto- kopiering i undervisningsverksamhet som får ske enligt avtalslicens- bestämmelser i upphovsrättslagen. Under /96 fick Tidskrifter (dåva- rande Fackpressen och Vectu) via Bonus fotokopieringsersättningar om . Föreningen har tidigare krävt att medlemstidskrifterna skall vara TS-kontrollerade om man tar in kommersiella annonser. Detta har för många små tidskrifter varit ett hinder för medlemskap eftersom av- giften för Tidningsstatistiks kontroller har ansetts för dyra av många mindre tidskrifter. Tidskrifter har gjort det möjligt för små tidskrifter med en upplaga på mindre än 1 500 exemplar och annons- intäkter att få vara medlemmar mot en avgift på . Avgiften är därutöver stigande i förhållande till upp- laga och annonsintäkter. Den maximala avgiften är per titel exkl. moms. De medel som föreningen får in som ersättning från Bonus finansie- rar en del av föreningens verksamhet och kommer medlemmarna indi- rekt till godo, resten fördelas till medlemmarna i form av stipendier som kan sökas samt till de årliga priserna Årets fotograf och Årets journalist som utses bland medlemstidskrifterna. Den databas som utnyttjas mest på landets folk- och skolbibliotek är Artikelsök som ägs och drivs av () i . Artikelsök omfattar referenser till sammanlagt 700 tid- skrifter (däribland ett stort antal kulturtidskrifter), 100 årsböcker och 50 dagstidningar. finns ca en miljon poster och ökningen ligger på ca 60 000 . Artikelsök har referenser såväl till nu utkommande tidskrifter som till tidskrifter som har upphört efter 1979. har antalet tidskrifter utökats med 150. Detta beror på Artikelsöks ekonomiska framgång vilket bl.a. lett till att BTJ kunnat anställa mer personal för indexering av artiklar. 234 +ULTURTIDSKRIFTERNA SOU 1997:141 tidskrifter baseras på önskemål från biblioteken samt intern be- dömning. Sedan man i Kulturtidskriftskatalogen införde uppgifter om vilka tidskrifter som ingår i Artikelsök har det också kommit önskemål från tidskrifterna själva att få vara med. Artikelsök finns i olika versioner: cd-rom som uppdateras , online i två versioner där den ena har ett www-gränssnitt samt en tryckt utgåva. För skolbruk finns en särskilt anpassad version med referenser till 120 tidskrifter som ofta förekommer i skolmiljö. Om ett bibliotek inte själv har tidskriften i sina samlingar tillhanda- håller BTJ artikelkopior inom ramen för existerande upphovsrättstill- stånd. kan man via Artikelsöks web-version länka vidare till de stora dagstidningarnas textarkiv, som även innehåller en del tidskrifters artiklar i fulltext. För att komma in i dessa textarkiv krävs dock särskilt abonnemang. Det finns även möjlighet att länka vidare till tidskrifter som själva lagt upp sitt material i fulltext på Internet. Artikelsök finns i online- eller cd-version på praktiskt taget vartenda folkbibliotek, på skol- och gymnasiebibliotek, på så gott som samtliga universitets- och högskolebibliotek, specialbibliotek samt på en del företag, myndigheter, förvaltningar m.fl. !RTIKELS¶K P¥VERKAR BIBLIOTEKENS TIDSKRIFTSPRENUMERATIONER När man på bibliotek diskuterar kommande års tidskriftsprenumera- tioner fungerar Artikelsök ofta som regulator. I tider då ekonomin stäl- ler allt högre krav på effektivitet och utnyttjandegrad är det för bib- lioteket mer lönsamt att i valet mellan två tidskrifter prenumerera på den tidskrift vars innehåll indexeras i Artikelsök. Då görs materialet mer lättåtkomligt och tidskriften kan bättre utnyttjas i refe- rens- och informationsverksamhet. Inom de vetenskapliga biblioteken används en rad andra referensdata- baser med hänvisningar främst till internationella vetenskapliga tid- skrifter. Några innehåller även artiklar i fulltext. Postens portohöjningar har påverkat många tidskrifters ekonomi nega- tivt. Eftersom kulturtidskrifterna till största delen är prenumererade blir varje höjning som posten genomför ytterst kännbar. Kostnaderna för att skicka tidskriften till prenumeranterna tar en allt större procentuell andel av tidskrifternas kostnadsbudget i anspråk. För en del tidskrifter har portoökningen inneburit att man överväger att lägga ned tidskriften eller enbart göra den tillgänglig via Internet. Man har helt enkelt svårt att kompensera portohöjningen med högre prenumerationspris. Porto- höjningen har gjort att många tidskrifter nått smärtgränsen för vad de förmår åstadkomma genom en kombination av eget och medarbetarnas ideella arbete och försök att hitta nya intäktskällor. Ju stramare budge- ten blir desto trängre blir handlingsutrymmet. Detta framgår av den enkätundersökning som utredningen gjort för att få en så aktuell bild som möjligt av kulturtidskrifternas situation främst när det gäller porto och distribution samt kulturtidskriftsstödet (se bilaga). Enkäten gjordes av utredningen i samarbete med kulturtid- skrifter (FSK) och skickades dels ut till föreningens drygt 80 medlem- mar samt till övriga kulturtidskrifter som finns förtecknade i Progeks adressregister, dvs. de tidskrifter som ingår i Kulturtidskriftskatalogen. Sammanlagt skickades 415 enkäter ut. Svarsprocenten var eller 169 svar. Fem svar bortföll på grund av att tidskrifterna upphört eller att de ändrat adress. På grund av tidsbrist skickades ingen påminnelse ut. Av de 136 tidskrifter som svarat på frågan i enkäten om tidskriftens ekonomi har påverkats av portohöjningarna uppger att den påver- kats, några så kraftigt att de oroar sig för tidskriftens överlevnad. Många uttrycker oro över att det är så dyrt att skicka ut tidningar mellan ordinarie utskick till prenumeranter, till presumtiva prenume- ranter, press och andra intresserade. Tidskrifter som har prenumeranter i har dessutom drabbats av det höjda Nordenportot. +RAFTIG H¶JNING D¥ TRYCKSAKSPORTOT F¶RSVANN Hur stor andel av tidskriftens budget utgör portot? Man uppger allt mellan och upp till hälften! Om man skall försöka hitta ett medel- värde ligger det runt 18–, en siffra som också bekräftas av Sve- riges Tidskrifter som uppskattar distributionskostnaderna till 20–av den totala budgeten. 236 +ULTURTIDSKRIFTERNA SOU 1997:141 Vad är det som har hänt med portot ? Sedan tryck- saksportot försvann har tidskrifternas portokostna- der ökat drastiskt. Om man tittar i en portotabell kan man se att det kostade att skicka ett brev på . Det kostade lika mycket att skicka en tidning på med trycksaksportot. Jämför man portoökningen för normalbrev med konsumentprisindex har normalportot ökat . Konsument- prisindexet har ökat . En tidskrift som väger kostade 1980 att skicka, . Det är en ökning med 1 ! –1995 har portot för tidskrifter ökat medan konsumentprisindex ökade enligt beräkningar som Tidskrifter gjort. Portot för brev på 500 gram höjdes från 1996 till 1997, en ökning med . Detta drabbar tidskrifterna när de skall skicka tidskrifter mellan ordinarie utgivningar. Varje förändring som Posten har gjort har med andra ord medfört försämringar för tidskrifterna. För att minska portokostnaderna för udda utskick finns visserligen möjlighet att köpa s.k. frankoetiketter i olika valörer för , och . Dessa måste dock beställas och betalas i förväg. Tidskrifter som ges ut av föreningar har möjlighet att utnyttja portot för föreningsbrev. Detta porto har inte haft lika stor kostnadsökning som det ordinarie portot. Den senaste höjningen skedde då portot för föreningsbrev upp till 100 gram höjdes från 3,.20 kronor till eller . För brev upp till 250 gram höjdes portot från till eller . Frågan är dock hur länge frankoetiketterna och föreningsbrevsportot kommer att finns kvar. Några garantier kan vad utredningen erfarit Posten inte ge. Majoriteten av tidskrifterna distribueras som posttidning, vilket krä- ver en upplaga som överstiger 1 000 exemplar. Av de tidskrifter som svarade på enkäten uppger en majoritet på att de skickar tidskrif- ten som posttidning, utnyttjar föreningsbrev och resten skickar tidskriften med vanligt brevporto. Det lilla språkområdet svenskan begränsar av naturliga skäl uppla- gorna och de flesta kulturtidskrifter har upplagor som ligger under 1 000 exemplar. Att dessutom skicka tidskrifter med normalporto inom och övriga utlandet är också dyrt. Ett exempel på en drabbad tidskrift är som har en tredjedel av sina prenumeranter i . Postens taxor är en snårskog som är svår för den enskilda tidskriften att ta sig igenom. Följande exempel illustrerar hur svårt det är att få en överblick över vad det kan kosta för en tidskrift att skicka ut ett brev på beroende på vilken lösning man väljer – eller snarare har råd att investera i. Om man investerar i en frankeringsmaskin kostar portot 24,60 kro- nor, med ett särskilt kreditlock, dvs. man betalar in i förväg, . Skickar man 100 exemplar kan man komma ned till 23,40 kro- nor respektive . Köper man frankoetiketter(som skall betalas in i förväg) kostar det . Skickar man 1 000 exemplar kommer man ned till . Skickar man tidskriften som posttidning kostar det men då måste man ha över 500 exemplar och med över 1 000 ex kostar det . Med andra ord måste man komma upp i upplaga. Man kan få skicka med 1 000 exemplar-portot, även om upplagan är mindre, men måste ändå betala för 1 000 exemplar. Dessutom kostar det att registrera tidskriften som posttidning plus en årlig avgift på 2,371 kro- nor. Att skicka som posttidning kan dock vara lönsamt även om tid- skriften har mindre upplaga än 1 000 exemplar. Men det finns även andra regler när man är registrerad som post- tidning som man måste hålla sig till; formatet måste vara detsamma, vilket bl.a. drabbar tidskrifter som Filmkonst som kommer ut i olika skepnader och storlekar från nummer till nummer. Postens regler styr många tidskrifters format och omfång eftersom maxgränsen för föreningsbrev är – därför väger många före- ningstidskrifter max inkl. kuvert. -ARKNADSF¶RING ¤R OCKS¥ EN PORTOFR¥GA Att värva prenumeranter är också en porto- och distributionsfråga. Man räknar med att normal livslängd för en prenumeration är . Alltså måste prenumerationsstocken ersättas nya prenumeranter om man vill hålla upplagan intakt. För en tidskrift med en normal- upplaga på 1.000 prenumeranter krävs mycket arbete för att värva 200 nya – och naturligtvis om man vill öka upplagan ytterligare. Nya prenumeranter når man ofta genom olika utskick, bl.a. av prov- nummer. På Progek märker man att prenumerationerna minskar genomgående för alla tidskrifter både bland bibliotek och privatpersoner.