sou · GLB3112 · 1998-01-01 00:00:00 — Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden ................. Det offentliga åtagandet .................................................. 3.3Försvarsmaktsplan 97 samt försvarsbeslut Det militära skol- och utbildnings-väsendet...................... Det svenska befälssystemet ............................................. Förmåga till anpassning .................................................. Förutsättningar för långsiktig kompetensutveckling.......... Samordning inom Försvarsmakten................................... Ekonomiska och finansiella bedömningsgrunder .............. 3.9.2Försvarsmaktens ekonomiska kalkyler inför Regeringens hantering av de ekonomiska kalkylerna ........ 3.9.4Ekonomiska beräkningar inom ramen för utredningens Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur................... Försvarsmaktens preliminära bedömning ......................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Försvarsmaktens preliminära bedöming........................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Ö vervägda alternativ....................................................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Försvarsmaktens tekniska utbildning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Utredningens förslag och bedömning ............................... Den nya skolstrukturen................................................................ Den särskilde utredaren har haft som uppgift att lämna förslag som syftar till att visa hur utbildningsverksamheten för främst anställd personal inom Försvarsmakten kan bedrivas och samordnas, så att de samlade resurserna utnyttjas bättre. I föreliggande delbetänkande behandlas huvudsakligen frågeställningar rörande den organisatoriska grundstrukturen för skol- och utbildningsverksamheten inom Försvarsmakten. Ö vriga utredningsområden kommer i allt väsentligt att hanteras inom ramen för utredningens slutbetänkande. Emellertid har det inte varit möjligt att hantera den organisatoriska grundstrukturen helt separat från övriga utredningsområden. Därför har även områdena specialist- och fackutbildning för Försvarsmaktens personal samt en sammanhållen officersutbildning gemensam för hela Försvarsmakten i flera avseenden hanterats inom ramen för delbetänkandet. Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden och förslag Mot bakgrund av de riktlinjer som finns angivna i regeringens direktiv, har en viktig utgångspunkt för utredningens arbete varit att de förslag som presenteras skall resultera i försvarsmaktsgemensamma lösningar för skol- och utbildningsverksamheten där så är möjligt. I övrigt har följande huvudsakliga utgångspunkter legat till grund för de överväganden som gjorts samt för de förslag som redovisas i delbetänkandet: ·åtgärder som gynnar långsiktig kompetensutveckling; ·möjlighet till samordning; ·förutsättningar för anpassning; ·rationellt utnyttjande av befintlig organisatorisk struktur. Andra viktiga utgångspunkter har varit försvarsbeslut, nuvarande militära utbildningssystem, det svenska befälssystemet (NBO) samt antalsmässigt utbildningsbehov. Utredningens förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur De förslag till förändringar som utredningen lämnar i delbetänkandet är följande: ·Inrätta försvarsmaktsgemensamma skolor för i första hand teoretiska utbildningsmoment inom ramen för de utbildningsprogram som ges vid de olika officers- och krigshögskolorna. Utredningen föreslår att tre sådana skolor organiseras med lokalisering i , och Ö stersund samt att de benämns Militärhögskolor. Utredningen föreslår att flygvapnets respektive marinens Officershögskola och Krigshögskola samt arméns Krigsskola upphör och inordnas i den föreslagna skolstrukturen. Utbildningsverksamheten vid Militärhögskolorna kommer i likhet med nuvarande system med försvarsgrensgemensamma skolor att kompletteras med utbildning vid specifika fack-, funktions- och/eller truppslagsskolor. Grunden för den föreslagna är i princip fastställd. Den mer exakta utformningen av utbildningsverksamheten samt den utbildningsmässiga fördelningen mellan dessa skolor och specifika fack-, funktions- och truppslagsskolor som berörs av nuvarande utbildningsprogram vid officers- och krigshögskolorna kommer att hanteras inom ramen för utredningens slutbetänkande. Den föreslagna omläggningen till försvarsmaktsgemensamma skolor kommer även att generera en betydande besparing. Enligt preliminärt gjorda beräkningar totalt . ·Inrätta Arméns Brigadskola i med underavdelningar i och i . Förslaget innebär att i och i upphör som separata enheter och inordnas i den föreslagna skolan medan i avvecklas helt. En underavdelning till den föreslagna Brigadskolan organiseras i för att tillgodose behov av utbildning i vinterkrigföring. Preliminärt gjorda beräkningar visar att den föreslagna strukturen för stridsskoleverksamheten kommer att generera en total besparing motsvarande ca. ·Inrätta Försvarsmaktens ledningscentrum i varvid Arméns lednings- och sambandscentrum i upphör och inordnas i det föreslagna centrumet. Förslaget innebär att utbildning på försvarsmaktsgemensamma system och för de operativa ledningssystemen samlas till . Vid Arméns tekniska skola i Ö stersund samlas den mer teknikinriktade utbildningen. Vid flygvapnets IT-skola i kvarstår tills vidare utbildning på de befintliga fasta systemen och flygvapnets taktiska system. anser utredningen i likhet med Försvarsmakten att utbildningen bör samlas till en plats () vilket då även bör inkludera den taktiska ledningssystemutbildningen. ·Inrätta Försvarsmaktens underhålls- och basskola i . Flygvapnets basbefälskola, Arméns underhållsskola, Marinens intendenturskola, Marinens bassäkerhetsskola samt Flygvapnets väderskola upphör och inordnas i den föreslagna skolan. Förslaget innebär även att arméns militärpolisutbildning för officerare samt viss utbildningsverksamhet vid Försvarshögskolans managementinstitution överförs till Underhålls- och basskolan. Grunden för ovanstående förslag har i första hand varit att utbildningsområden som bedrivs av respektive försvarsgren och som är förhållandevis likartade och begränsade i sin omfattning bör samordnas i en försvarsmaktsgemensam skola, bl.a. för att underlätta den långsiktiga kompetensutvecklingen. ·Mot bakgrund av den föreslagna och nya verksamhetsinriktningen vid F 14 i föreslås att nuvarande benämning ersätts med Försvarsmaktens utbildningscentrum i . ·Omlokalisera Motorskolan i till Ö stersund och integrera skolan i tekniska skola. ·Omlokalisera Flygvapnets flygledarskola till utbildningscentrumet i . Förslaget är en direkt följd av att verksamheten vid F 5 i enligt försvarsbeslut skall avvecklas. Förslaget bedöms innebära flera positiva konsekvenser, bl.a. de synergieffekter som kan erhållas genom att luftvärnskåren (Lv 6) samt den föreslagna Undershålls- och basskolan finns i . ·Omlokalisera Kustartilleriets stridsskola från till Kustartilleriregementet på (). ·Omlokalisera och integrera den del av marinens Skeppstekniska skola som är organiserad på till den Skeppstekniska skolan i . Vad gäller Försvarsmaktens tekniska utbildningar delar utredningen uppfattning att expertcentra för olika grundläggande teknikområden bör inrättas. Det är emellertid utredningens uppfattning att bör nuvarande struktur med försvarsgrensvisa tekniska skolor ersättas med en försvarsmaktsgemensam teknisk skola, även om detta inte innebär en samlokalisering av skolorna. ·Reducera antalet dykskolor från nuvarande tre till två. Verksamheten föreslås samlas till och till . bör dock ett försvarsmaktsgemensamt dykericentrum organiseras. Regeringen beslutade vid sitt sammanträde om direktiv för utredningen om Försvarsmaktens skolverksamhet (Dir 1996:101, bilaga 1). bemyndigades dåvarande chefen för , , att tillkalla en särskild utredare. Med stöd av bemyndigandet tillkallade departementschefen som särskild utredare landshövding . Till utredningssekreterare utsågs departementssekreterare . Enligt regeringens direktiv skall förslag från utredaren lämnas . Emellertid skall förslag rörande frågor som kräver ställningstagande lämnas . I föreliggande delbetänkande behandlas huvudsakligen frågeställningar rörande den organisatoriska grundstrukturen för skolverksamheten. Ambitionen har härvidlag varit att förutom de förslag som kan komma att kräva ställningstagande även redovisa övriga förslag och ställningstaganden inom det aktuella området. Det övergripande utredningsuppdraget har varit att lämna förslag som syftar till att visa hur utbildningsverksamheten för främst anställd personal inom Försvarsmakten kan bedrivas och samordnas så att de samlade resurserna utnyttjas bättre. 1 Ö verenskommelse har sedermera träffats med Försvarsdepartementet som innebär att delbetänkandet skall överlämnas . I den skrivelse som överlämnades av utredningen till regeringen , vilken bl.a. innehöll förslag till inriktning för det fortsatta utredningsarbetet, konstaterades att utifrån det övergripande uppdraget var sex olika områden föremål för behandling inom ramen för utredningens arbete. Dessa områden är följande: ·specialist- och fackutbildning för Försvarsmaktens personal; ·en sammanhållen officersutbildning gemensam för hela Försvarsmakten; ·en ändamålsenlig uppdelning mellan intern och extern nivåhöjande utbildning; ·utnyttjande av civila utbildningsresurser samt samordning inom Försvarssektorn; ·civila utbildningsbehov i försvarsanknutna frågor. Vid de diskussioner som utredningen i samband med överlämnandet förde med Försvarsdepartementet fastslogs att delbetänkandet i första hand skulle innehålla förslag om förändringar i Försvarsmaktens organisatoriska grundstruktur för skolverksamheten. Det stod också klart att arbetet skulle innebära en bred och genomgripande översyn av ovanstående område. Försvarsdepartementet hade därmed inget att erinra mot den av utredningen föreslagna arbetsinriktningen. Denna arbetsinriktning stämmer dock väl överens med regeringens direktiv i vilka det anges att utbildningar som har stark koppling till den organisatoriska grundstrukturen skall prioriteras tidsmässigt. Följden har blivit att det utredningsarbete som bedrivits fram till nu starkt fokuserats till frågor rörande den grundläggande organisationen. Arbetet med övriga utredningsområden har emellertid redan påbörjats och har därmed skett parallellt med behandlingen av den organisatoriska grundstrukturen. Detta med anledning av att det aktuella området svårligen kan hanteras separat från de övriga utredningsområdena. Med undantag för områdena specialist- och fackutbildning för 2 Se vidare utredningens promemoria , dnr 97/UFS/B1001 Försvarsmaktens personal samt en sammanhållen officersutbildning gemensam för hela Försvarsmakten har dock inga konkreta slutsatser och förslag färdigställts inom ramen för delbetänkandet. Utredningssekreteraren har under den särskilde utredarens ledning svarat för det fortlöpande utredningsarbetet samt för utformningen av delbetänkandet. En viktig utgångspunkt för arbetet har varit det skriftliga material som Försvarsmakten i ett tidigt skede överlämnade till utredningen innehållande en inventering av skol- och utbildningsverksamheten. Försvarsmakten har därefter stått till utredningens förfogande och på begäran från utredningen inkommit med ett flertal skriftliga svar på specifika frågeställningar och utredningsuppdrag. Ett stort antal personer vid Försvarsmakten har därmed deltagit i utarbetandet av olika underlag. Utredningen har genomfört ett flertal studiebesök vid olika skolor och andra utbildningscentrum inom Försvarsmakten och vid . Besöken har givit en inblick i utbildningsverksamheten och kompletterat annan information som överlämnats till utredningen. Utredningens experter, departementsrådet och generallöjtnant , har deltagit vid de sammanträden och studiebesök som genomförts men även på ett värdefullt sätt bistått utredningen med synpunkter och relevant information i olika frågeställningar. Ö verste 1. Å ke och överste har åt utredningen redovisat ett specifikt uppdrag avseende fördjupad analys av befintlig utbildningsverksamhet inom Försvarsmakten och Försvarshögskolan. och Å ke har därutöver koordinerat Försvarsmaktens arbete gentemot utredningen. I detta arbete har även generalmajor , Försvarsmakten, haft en viktig funktion. Diskussioner har förts med överbefälhavaren , varvid utredningens intentioner och förslag redovisats. Samtal har även förts med chefen för , . Information om utredningsarbetet har vidare lämnats till berörda arbetstagarorganisationer varvid de givits möjlighet att framföra synpunkter. I utredningens första skrivelse till regeringen3 framhölls att mot bakgrund av regeringens direktiv skulle de flesta av Försvarsmaktens organisationsenheter med utbildningsuppdrag på ett eller annat sätt komma att beröras av utredningsuppdraget. Den bedömning utredningen då gjorde var dock att ett antal organisationsenheters specialist- och fackutbildningar preliminärt skulle kunna undantas från det fortsatta arbetet. Under arbetets gång har inget ytterligare framkommit som på denna punkt föranlett ett förändrat ställningstagande från utredningens sida. Däremot har utredningen kunnat konstatera att inrättandet av Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum i varit föremål för regeringens beredning varför även detta centrums utbildningsverksamhet exkluderats från utredningens arbete. De organisationsenheter som därmed undantagits är följande: ·Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum ·Flygskolan samt grundläggande taktisk flygutb. GTU2 (F 16) ·Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscenter På utredarens begäran har Försvarsmakten inkommit med kompletterande information avseende den planerade verksamheten vid Arméns taktiska centrum (ATAC). Denna begäran föranleddes av att det under arbetets gång framkommit att verksamheten vid arméns 3 Se avsnitt 1.1 stridsskolor och motsvarande skolenheter på flera sätt skulle beröras av ATAC:s inrättande. Utredningen har dock inte funnit några utbildningsmässiga skäl som skulle tala för en förändrad lokalisering eller verksamhetsinriktning vid ATAC än den som framgick av regeringens proposition (prop. 1996/97:4), Totalförsvar i förnyelse - etapp 2. I övrigt har följande avgränsningar gällt för utredningsarbetet: ·De utbildningsverksamheter som behandlats berör i första hand annan personal än värnpliktiga. Detta innebär att grundutbildning för värnpliktiga och andra totalförsvarspliktiga undantagits från utredningsarbetet. De förslag som lämnas kan dock indirekt påverka grundutbildningen av värnpliktiga och andra totalförsvarspliktiga. ·Utgångspunkten för arbetet har varit att enbart behandla den utbildningsverksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten och Försvarshögskolan. Förutom specifika beröringspunkter med utbildningsverksamhet har inga andra myndigheters utbildningar hanterats inom ramen för delbetänkandet. ·Konkreta frågor rörande utformningen av olika stabs- och ledningsförhållanden har primärt inte varit föremål för utredningens arbete. Vissa mer generella ställningstaganden har dock gjorts inom detta område. ·Riktlinjer för den konkreta genomförandeprocessen av föreslagna förändringar har inte behandlats. Utredningens utgångspunkt har varit att Försvarsmakten så långt möjligt anpassar aktuella förändringar till det pågående omstruktureringsarbetet inom ramen försvarsbeslut och mot de tidsförhållanden som angavs däri. Detta innebär att huvuddelen av de föreslagna förändringarna enligt utredningen bör påbörjas och vara genomförda före såvida det inte föreligger speciella omständigheter. 3Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden I detta kapitel lämnas en redogörelse för de utgångspunkter och bedömningsgrunder som huvudsakligen legat till grund för de överväganden och de förslag som presenteras i delbetänkandet. Enligt regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare (dir. 1994:23) skall det offentliga åtagandet för den av utredningen berörda verksamheten prövas. Utgångspunkten för bedömningen skall vara om de bakomliggande och egentliga målen med verksamheten motiverar ett offentligt åtagande. Skol- och utbildningsverksamheten inom Försvarsmakten och Försvarshögskolan har som uppgift att vidmakthålla, stödja och vidareutveckla personalens kompetens inom de verksamhetsområden som bl.a. åvilar Försvarsmakten. Då Försvarsmaktens uppgifter faller inom ramen för de kollektiva nyttigheter som beslutat skall finnas är det utredningens uppfattning att skol- och utbildningsverksamheten även i fortsättningen bör vara ett offentligt åtagande. Som stöd för denna uppfattning konstaterar utredningen att det även ligger i statsmakternas intresse att delta i arbetet med och besluta om utformningen av den grundläggande och den nivåhöjande officersutbildningen. Däremot finns vissa specifika utbildningsområden där alternativa lösningar till den bedrivna inomverksutbildning kan prövas. 18 Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden Mot denna bakgrund anser utredningen att huvuddelen av befintlig skol- och utbildningsverksamhet även fortsättningsvis bör bedrivas inom ramen för Försvarsmaktens och Försvarshögskolans nuvarande organisationsenheter. 3.3Försvarsmaktsplan 97 samt försvarsbeslut Försvarsmakten inlämnade sin programplan för perioden . Planen innehöll bl.a. förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur vilken i sin tur baserades på statsmakternas övergripande inriktning för myndighetens verksamhet (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:FöU1, rskr. 1995/96:44). I regeringens proposition (prop. 1996/97:4), Totalförsvar i förnyelse - etapp 2, föreslogs ett flertal förändringar i förhållande till Försvarsmaktsplan 97 avseende den organisatoriska grundstrukturen. Vidare informerade regeringen om att den avsåg att tillsätta en särskild utredare med uppgift att genomföra en översyn av Försvarsmaktens skolverksamhet. beslöt (bet 1996/97: FöU1, rskr. 1996/97:109) att i allt väsentligt godta vad regeringen anfört i sin proposition. Detta innebar bl.a. att regering och riksdag inte tog definitiv ställning till den framtida skolverksamheten vid F 14 i , ej heller var Väderskolan och Flygledarskolan vid F 5 skulle lokaliseras samt att inga riktlinjer angavs för det långsiktiga behovet av stridsskolor inom armén. För utredningens vidkommande har Försvarsmaktsplan 97 varit en viktig utgångspunkt. Olika överväganden och motiveringar har varit betydelsefulla för att förstå bakgrunden till de förslag och den verksamhetsinriktning som Försvarsmakten förordade. har utredningen konstaterat att regeringens proposition och sedermera beslut inneburit förändringar i förhållande till Försvarsmaktens förslag som medfört helt nya förutsättningar för de överväganden som skall göras beträffande den framtida skol- och utbildningsverksamheten. Som exempel på detta kan nämnas att Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden 19 infanteribrigaden (IB 16) och luftvärnskåren (Lv 6) kommer att behållas i och att både och Nord blir av med sina respektive närliggande brigader. Utredningen har även noterat att Försvarsmaktsplan 97 visserligen förespråkade ytterligare samordning men att Försvarsmaktens förslag i förhållandevis hög utsträckning prioriterade försvarsgrensvisa lösningar före försvarsmaktsgemensamma lösningar för den framtida skol- och utbildningsverksamheten. Utredningens utgångspunkter har i detta avseende varit annorlunda eftersom utredningsdirektivet entydigt förordar att försvarsmaktsgemensamma lösningar skall eftersträvas där så är möjligt. En annan utgångspunkt för utredningens arbete har varit det regeringsuppdrag avseende utbildningssystemet för yrkes- och reservofficerare som Försvarsmakten i samråd med dåvarande besvarade . 3.4Det militära skol- och utbildnings- väsendet Det militära skol- och utbildningsväsendet kan i övergripande termer indelas i två större områden, nämligen grundläggande och nivåhöjande officersutbildning å ena sidan och specialist- och fackutbildning av både militär och civil personal å andra sidan. Det kan dock noteras att grundläggande och nivåhöjande officersutbildning i sig innehåller ett stort mått av fackutbildning. Grundläggande och nivåhöjande officersutbildning ges vad gäller de två första utbildningsstegen, Officershögskolan (OHS) samt (), inom Försvarsmakten, medan efterföljande utbildningssteg ges vid (taktisk kurs och chefskurser). 20 Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden Inom armén ges OHS- samt KHS-utbildningarna dels vid arméns stridsskolor eller vid motsvarande arméskolor4, dels vid i . Inom flygvapnet och marinen ges motsvarande utbildningar dels vid de specifika skolor som går under benämningarna flygvapnets respektive marinens OHS och KHS, dels vid någon av respektive försvarsgrens facksskolor eller motsvarande. OHS och KHS är således benämningar på utbildningsprogram inom armén medan det inom flygvapnet och marinen även symboliserar namn på specifika skolor. Dessa olikheter beror på en principiell skillnad mellan försvarsgrenarna som innebär att armén genomför truppslags/ funktionsvis OHS-utbildning gemensam för både yrkes- och reservofficersaspiranter medan flygvapnet och marinen börjar med en försvarsgrensgemensam start vilken sedan övergår i fackutbildning. Denna skillnad är dock enligt Försvarsmakten helt befogad och konstitueras av olika utbildningsmål. Utbildningen vid KHS är emellertid mer likartad mellan försvarsgrenarna. Specialist- och fackutbildning bedrivs i huvudsak vid någon av Försvarsmaktens olika fackskolor eller i vissa fall vid . Med undantag för den senare avspeglar dessa skolor i betydande utsträckning försvarsgrens- och truppslagsuppdelning. En stor andel av utbildningsverksamheten vid dessa skolor utgörs även av grundläggande- och nivåhöjande utbildningsmoment. Detta medför att det är omöjligt att dra någon absolut skiljelinje mellan de två övergripande utbildningsområdena vad gäller vid vilka skolor utbildningarna bedrivs. Skolornas anknytning till respektive försvarsgren och/eller truppslag får även till följd att de i hög utsträckning återfinns samlokaliserade med sina respektive typförband. Ett exempel på detta är kustflottans skolor som ligger i Karlskorna och . Denna generella koppling medför att i de fall skolor omlokaliseras/avvecklas kommer det även fortsättningsvis att bedrivas militär verksamhet på den berörda orten. Utredningen anser att det endast i ett fåtal fall skulle vara möjligt att helt lämna en ort genom omlokalisering/avveckling av en skola. En annan viktig företeelse är utbildningsmässig samordning mellan officerare och värnpliktiga. Armén har i relativt stor utsträckning skolor 4 Stabs- och sambandsskolan, Fältarbetsskolan, Underhållsskolan samt Arméns tekniska skola. Utgångspunkter för utredningens ställningstaganden 21 som enbart är till för anställd personal, medan marinen och flygvapnet i större omfattning bedriver integrerad utbildning för både anställd personal och värnpliktiga. Försvarsmaktens olika fack- och specilistutbildningar nyttjas även i flera avseenden för att utveckla kompetensen hos den civilanställda personalen. Det kan t.ex. röra sig om civila tjänstemän som har eller avses erhålla uppgifter inom ramen för krigsorganisationen. Civilanställd personal är som kollektiv heterogen eftersom personalens befattningar återfinns inom flera olika yrkesfack. Anställning sker efter avslutad civil utbildning och/eller mot bakgrund av annan relevant arbetslivserfarenhet, vilket innebär att behov och form av fortsatt kompetensutveckling varierar från fall till fall.