sou · GLB3192d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Árvustallamij milta vuorrasa, ållagasj suomegielak vuorrasa, ma dárbahi huvsov dássta duobbelij lassáni, ja diehtusin ållo vuorrasa máhtti vajálduhttet mahemus oahppam gielav, guoradisjuogos la ájnnasin adnám vuorrasa riektáv oadtju huvson duostoduvvat ietjasa gielajda. diehti mij oajvvadip galggá åtsådaláduvvat makkir komuvnajn li ållo sáme- jali suomagielak vuorrasa gudi dárbahi komuvna huvsov. Dakkir åtsådallam vuodon, adnep la máhttelis dajn komuvnajn, gånnå li nuoges ållo vuorrasa ma ságasti unneplågo- gielav ja dárbahi komuvna huvsov, biejadit riektáv duostoduvvat ietjasa gielajda. Svierik galgaluluj unneplågogiellakonvensjåvnåv nanustahttet Mij adnep Svierik galgaluluj unneplågogiellakonvensjåvnåv nanus- tahttet ja Svieriga histårjalasj unneplågogiellan sámegielav, suoma- gielav aktan meän kielijn ja chibgielav dåhkkidit. Dasi ájnas oarren la histårjalasj rijkadajva- jali unneplågogiela li Svieriga ja kultuvrrahistårjalasj árbe árvvooase ja dajn gie- lajn la riektá ja dárbo doarjjagav oadtjot vaj åvddålij guovlluj bissu. Ietjá ájnas oarre dan hárráj la, gudi ságasti histårjalasj rijkadajva- jali unneplågogielajt li sihtám dajt almulattjat dåhkkidit histårjalasj rijkadajva- jali unneplågogiellan. Uddni dättoduvvá ålot kultuvralasj moattevuoda árvvo, masi rijk- kajbåhtaliddje li oasálattja. Sámegiella, suomagiella ja chib ja dajda tjanádum kultuvra li Svierigin gávnnum moadda tjuohte jage ja da li aj rijka histårjalasj, kultuvralasj ja gielalasj moattevuohtaj oasev buktám. diehti l dárbulasj histårjalasj giela ja dajda tjaná-dum kultuvra dåhkkiduvvi ja tsuojgoduvvi Svieriga moattekultuv-ralasj oassen. Svierik danen galgaluluj unneplågogiellakonvensjåv-nåv nanustahttet sámegiela, suomagiela (aktan meän kielijn) ja ro-mani chib hárráj. vuogijn unneplågogiela oadtju javladum doarjjagav ja suojev vaj bukti bissot Svieriga kultuvrraárbe ja udnásj sebrudagá ájnas oassen. Tehtä vä nä mme on ollut selvittä ä kysymys, tuleeko Ruotsin allekir- joittaa Euroopan neuvoston sopimus alueellisista kielistä tai vä hem- mistöki elistä , vä hemmistöki elisopimus, ja miten siinä tapauksessa. Vä hemmistöki elisopimuksen tarkoituksena on suojella ja tukea Eu- roopan alueellisia kieliä tai vä hemmistöki eliä na Euroopan monikulttuurista ja monikielistä perintö ä . Sopimuksen 1 artiklan mä ä ritelmä ratkaisee, mitkä kielet vä hemmistöki eliä . taan niille kielille, joilla on historiallinen maantieteellinen alue valti- ossa, heikompi suoja taas annetaan kielille, joilla ei ole maantieteel- lista aluetta, alueellisesti sitoutumattomille kielille. Vä hemmmistö- kielisopimusta voidaan tä ten luonnehtia alueellisesti suuntautuvaksi kulttuurisopimukseksi. Tä hä n mennessä sopimuksen on ratifioinut viisi maata, nimittä in Norja, , Unkari, Alankomaat ja Kroatia. Vähemmistökielisopimus astuu siten voimaan 1. maaliskuuta . Ruotsin historialliset alueelliset kielet tai vähemmistökielet Olemme pää tyneet siihen, että saa me (ts. kaikki saamen varieteetit kuten etelä saame, luulajansaame ja pohjoissaame), suomi (ts. kaikki suomen varieteetit kuten tornionlaakson suomi/meä n kieli ja yleis- suomi) sekä chib (kaikki chibin varieteetit) ovat sopi- muksen 1 artiklan mä ä ritelmä n mukaan alueellisia kieliä tai vä hem- mistökieliä Ruotsissa. Saamella ja suomen kielellä on historiallinen maantieteellinen alue, kun taas chib on Ruotsissa alueeton kieli. Saamea on luulta- vasti kä ytetty useita tuhansia vuosia osissa nykyistä Ruotsia ja suo- mea noin tuhat vuotta. chibiä on kä ytetty maassa 1500-lu- vulta lähtien. Komitea ei ole pystynyt löyt ä mää n todisteita, että jiddiŠi ä on kä y- tetty Ruotsissa riittä vä n pitkä aika ja riittä vä n laajalti, jotta sitä voi- taisiin pitä ä sellaisena alueellisena kielenä tai vä hemmistöki elenä , jo- ta on kä ytetty Ruotsissa perinteisesti. Kielen tä mä nhetkisten kä yt- täjien määrä arvioidaan Ruotsissa suhteellisen pieneksi, mikä ei vas- taa vähemmistökielisopimuksen laajojen määräysten soveltamista jid- dišiin Ruotsissa. Sitä vastoin voidaan tukea juutalaisten pyrkimyksiä säilyttää jiddiš ja jiddišinkielinen kulttuuri osana juutalaista kulttuuria kansallisia vähemmistöjä koskevasta suojasta solmitun puitesopi- muksen mukaan, mitä käsitellään osassa II. Täyttääkö Ruotsi tänään vähemmistökielisopimuksen vaatimukset saamen, suomen ja chibin osalta? Jotta Ruotsi voisi ratifioida vähemmistökielisopimuksen sen täytyy täyttää sopimuksen II osan määräyksissä olevat vaatimukset saamen, suomen ja chibin osalta. chibin osalta tietyin rajoi- tuksin, koska se on alueeton kieli. Sopimuksen III osan määräykset koskevat vain kieliä, joilla on maantieteellinen alue. Ruotsi voi va- lita, että se II osan lisäksi ratifioi III osan kielille, joilla on maan- tieteellinen alue. ratifioi III osan, sen täytyy va lita sopi- muksen III osan määräyksistä vähintään 35 kohtaa tai kappaletta, joita sovelletaan kuhunkin kieleen. Jo nyt on voimassa, sekä lakien että asetusten kautta ja muiden toi- mien kautta, monia määräyksiä, jotka suojaavat ja tukevat Ruotsin alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä. Sopimuksen vaatimusten kä- sittelyssä olemme todenneet, että Ruotsi täyttää useita II osan vaati- muksista saamen, suomen ja chibin osalta sekä että se täyttää III osan vaatimuksista 34 kohtaa tai kappaletta saamen osalta ja 30 kohtaa tai kappaletta suomen osalta. Nykyiset määräykset ovat kuitenkin luonteeltaan yksittäisiä panos- tuksia. Vähemmistökielisopimus edellyttää, että on olemassa koko- naisvaltainen vähemmistökielipolitiikka, jossa toimet koordinoidaan ja suunnataan yhteiseen tavoitteeseen antaa alueellisille kielille tai vä- hemmistökielille suojaa ja tukea. Sellainen politiikkaa puuttuu Ruot- sista tätänykyä. Mitkä toimet ovat välttämättömiä, jotta Ruotsi voisi ratifioida Vähemmistökielisopimuksen? Jotta Ruotsi voisi ratifioida vähemmistökielisopimuksen on meidän arviomme mukaan välttämätöntä, että nykyiset toimet koordinoidaan sekä toteutetaan eräitä uusia toimia kokonaisvaltaisen vähemmis- tökielipolitiikan perustaksi Ruotsiin. Tärkein yksittäinen toimenpide sellaisessa politiikassa on saamen ja suomen kielen, meän kieli mu- kaan luettuna, sekä chibin tunnustaminen historiallisiksi vä- hemmistökieliksi. On myös erittäin tärkeätä kohottaa koko maassa ja eri asia-aloilla esille kielet ja niihin liittyvä kulttuuri Ruotsin kult- tuuriperinnön arvokkaana osana. On myös tärkeätä levittää enem- mistön keskuuteen tietoa näistä kielistä ja niihin liittyvien kulttuurien historiasta Ruotsissa. Tämän aikaansaamiseksi ehdotamme, että tieto historiallisista vä- hemmistökielistä ja niihin liittyvästä kulttuurista ja historiasta otetaan tietovaatimukseksi kaikkien peruskoulun ja lukiokoulun oppilaiden opetussuunnitelmaan. Näin voidaan laajalti levittää tietoa Ruotsista monikulttuurisena maana historiallisesti katsottuna. Ehdotamme myös, että vähintään yhdelle kansankorkeakoululle kutakin kieltä varten annetaan pitkällä aikavälillä valtion tukea, jotta tämä voisi toi- mia kieli- ja kulttuurikeskuksena. Jotta kieliin liittyvä kulttuuri saisi riittävästi tilaa ja tukea ja jotta se voisi ulottua enemmistöväestöön ehdotamme myös, että erilaisia kulttuuripanoksiin myönnettäviä valtion tukimuotoja koskevia mää- räyksiä muutetaan niin, että saamelaiselle, suomalaiselle, torniolaak- solaiselle ja romanilaiselle kulttuurille annetaan riittävä osuus valtiol- lisesta tuesta. Ehdotamme myös, että Valtion kulttuurineuvosto, joka on kulttuuripolitiikan kokonaisvaltaisesta ja koordinoivasta tehtävästä huolehtiva viranomainen, saa tehtäväkseen huolehtia, että saamelais- suomalais-, tornionlaaksolais- ja romanikulttuuri saa riittävän tilan kulttuurielämässä. On myös tarpeen toteuttaa lisätoimia kielten vahvistamiseksi, niin että ne voivat elää ja kehittyä vähemmistökielisopimuksen määräys- ten mukaan. Erittäin tärkeä edellytys tässä on se, että lapset ja nuoret saavat opetusta kyseessä olevissa kielissä. Ehdotamme, että Valtion kouluvirasto saa tehtäväkseen säännöllisesti valvoa historiallisia vä- hemmistökieliä koskevaa äidinkielenopetusta ja kaksikielistä ope- Ehdotamme myös, että kunkin kielen osalta vähintään yhdelle yliopistolle tai korkeakoululle annetaan tehtäväksi järjestää koulu- tusta ja tutkimusta kyseisessä kielessä. Lisäksi ehdotamme eri toimia Ruotsin alueellisten kielten tai vähemmistökielten aseman vahvis- tamiseksi joukkoviestimissä, niin radiossa ja televisiossa kuin paine- tussa lehdistössä. Edellen ehdotamme, että ryhdytään toimiin riit- tävän tuen antamiseksi näillä kielillä kirjoitetulle kirjallisuudelle samoin kuin toiminnalle, joka merkitsee kielellisen materiaalin ko- koamista, arkistointia ja tieteellistä työstämistä. Vähemmistökielisopimus sisältää myös määräyksiä, joiden tarkoi- tuksena on antaa kielten käyttäjille mahdollisuus vaikuttaa kielten käyttämistä koskeviin toimiin. Meidän näkemyksemme mukaan on tärkeätä, että kielten käyttäjät itse voivat esittää mielipiteensä ennen sellaisten toimenpiteiden toteuttamista ja että he voivat osallistua seu- rantaan. Esitämme sen vuoksi ehdotuksia, jotka tähtäävät sellaisen vaikutusmahdollisuuden antamiseen historiallisten vähemmistökiel- temme käyttäjille. Vähemmistökielisopimuksessa on myös määräyksiä, joiden tarkoi- tuksena on kannustaa valtakunnanrajojen yli ulottuvaan yhteistyöhön alueellisten kielten tai vähemmistökielten ja näihin kieliin liittyvien kulttuurien vahvistamiseksi sekä kansallisella että alueellisella tasol- la. Koska vähemmistökieliämme käytetään myös naapurimaissamme, ehdotamme, että Ruotsi toimisi näihin alueellisiin kieliin tai vähem- mistökieliin ja niihin liittyviin kulttuureihin kohdistuvan pohjois- yhteistyön lisäämiseksi. Vähemmistökielisopimus on suuntaukseltaan suurelta osin alueelli- nen. Tämä merkitsee, että useimmat, sekä II osan että III osan, mää- räykset on tarkoitettu sovellettaviksi niillä alueilla, joilla alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä on perinteisesti käytetty ja edelleen käy- tetään riittävässä määrin. Mikään ei kuitenkaan estä, että sopimuksen allekirjoittanut maa ulottaa toimet laajemmalle kuin sopimus vaatii ja soveltaa määräyksiä myös sellaisten alueiden ulkopuolella. Ne toimet, joita on tehty saamen ja suomen kielen hyväksi (nämä kielet voidaan katsoa historiallisesti alueellisiksi kieliksi Ruotsissa), ovat toistaiseksi olleet suurimmaksi osaksi koko maan kattavia. Niin- pä äidinkieltä koskevat määräykset ovat voimassa koko maassa sa- moin kulttuuripanostuksiin myönnettäviä erilaisia valtion tukimuotoja Kun olemme harkinneet, mitä uusia sääntöjä tarvitaan ennen kuin Ruotsi voi allekirjoittaa vähemmistökieli- sopimuksen saamen ja suomen osalta, olemme katsoneet, että näi- denkin tulisi suurelta osin olla koko maan kattavia, jotta ne voisivat olla hyödyksi saamenkielisille ja suomenkielisille koko maassa. Tässä arviossamme olemme siis menneet ehdotuksissamme pidemmälle kuin sopimus vaatii. Mitä tulee tiettyihin ehdotuksiin uusiksi säännöiksi suojaamaan ja tukemaan saamen ja suomen kieltä ehdotamme kuitenkin, että ne ra- joitetaan pääasia llisesti koskemaan niitä maantieteellisiä alueita, jois- sa kielillä on maantieteelliset juurensa ja joissa niitä edelleen käyte- tään riittävässä määrin. Saamen osalta tähän alueeseen kuuluu neljä pohjoista tunturikuntaa, Kiiruna, Jällivaara, ja , ja suomen osalta viisi Tornionlaakson kuntaa, Haaparanta, Övertor-neå, , Kiiruna ja Jällivaara. Näihin kuntiin ehdotamme uutta lainsäädäntöä, joka merkitsee, että yksityiset ihmiset saavat oikeuden käyttää omaa kieltään hallin- toviranomaisissa ja tuomioistuimissa ruotsin kielen taitoonsa katso- matta. Viranomaisille ja tuomioistuimille määrätään velvollisuus vastata suullisesti saameksi ja vastaavasti suomeksi, jos joku on valinnut tä- män kielen käyttämisen. Yksi syy ehdotukseemme soveltaa tätä lainsäädäntöä alueellisesti sopimuksen määräysten mukaisesti on se, että lainsäädäntö, joka an- taa yksilölle ehdottoman oikeuden käyttää muuta kieltä kuin ruotsia yhteyksissään viranomaisiin ja tuomioistuimiin, vaatii suuria resurs- seja. Sellaisten sääntöjen toteuttaminen koko maassa olisi käytän- nöllisesti ja taloudellisesti mahdotonta. Siksi ehdotamme sopimuksen määräysten mukaisesti, että säännöt koskevat niitä alueita, missä saa- mea ja suomea on perinteisesti käytetty kauan ja missä ne edelleen ovat elävä osa arkipäivää. Voidaan myös olettaa, että tarve käyttää kieliä yhteyksissä viranomaisiin ja tuomioistuimiin on suurin näillä alueilla samoin kuin edellytykset, että viranomaiset voivat täyttää saamen ja suomen käyttämistä koskevat vaatimukset. Säännöt oi- keudesta käyttää omaa kieltään julkisissa yhteyksissä osissa Norr- bottenin lääniä ilmaisevat myös, että tämä alue on historiallisesti ollut ja on edelleen monikielinen ja monikulttuurinen. Alueellisen lainsäädännön tulosten seuraamiseksi ja kielten aseman vahvistamiseksi näillä alueilla ehdotamme, että Norrbottenin läänin lääninhallituksen johdolla toimiva työryhmä saa vastuun arvioida lainsäädäntö ja muut alueelliset toimet vuosittain ja ehdottaa lisätoi- mia kielten ja saamelaisen ja tornionlaaksolaisen kulttuurin aseman vahvistamiseksi. Ehdotuksemme alueellisesti sovellettavasta lainsäädännöstä käsittä- vät myös oikeuden tietyssä määrin saada palveluja saamen ja suomen kielellä esikoulutoiminnassa ja vanhustenhuollossa. Ehdotuksiamme on näiltä osin edeltänyt kysely ja käynti kyseessä olevissa kunnissa ja tarkoituksena on ollut kartoittaa, missä määrin kunnat nykyisin pys- tyvät täyttämään lainmukaisen velvollisuutensa tarjota esikoulutoi- mintaa ja vanhustenhuoltoa käyttämällä saamenkielistä ja suomenkie- listä henkilökuntaa. Lisätoimia saamen ja suomen kielen tueksi ja suojaksi koko maassa Pidämme hyvin tärkeänä, että saamen- ja suomenkieliset saavat koko maassa oikeuden omankielisiin palveluihin esikoulutoiminnassa ja vanhustenhuollossa. Jotta saamea tai suomea äidinkielenään puhuvista lapsista tulisi kaksikielisiä on tärkeätä, että he saavat käyttää kieltänsä jo esikoulu- toiminnassa. Ehdotamme sen vuoksi, että selvitetään, missä määrin nämä lapset saavat käyttää omaa kieltänsä kunnallisessa päivä- hoidossa. Meidän mielestämme on myös ryhdyttävä toimiin, jotta saataisiin kunnat järjestämään saamen- ja suomenkielistä esikou- lutoimintaa niissä tapauksissa, jolloin kunnassa on riittävä määrä vanhempia, jotka haluavat lapsilleen tällaista toimintaa. Esikoulu- toiminnan osalta huomautamme myös mahdollisuudesta käynnistää toiminta yksityisenä esikoulutoimintana. Tärkeä syy saattaa voimaan oikeus saada käyttää omaa kieltään vanhustenhuollossa on se suuri iäkkäiden määrä, etenkin suo- menkielisten joukossa, joiden voidaan laskea tarvitsevan vanhus- tenhuoltoa lähivuosina, ja ne kokemukset, joiden mukaan iäkkäät voivat kadottaa viimeksi oppimansa kielen taidon. Siksi ehdotamme, että selvitetään, missä kunnissa on riittävän monta iäkästä, jotka käyttävät saamea tai suomea ja jotka tarvitsevat vanhustenhuoltoa. Sellaisen tutkimuksen pohjalta katsomme, että lakisääteinen oikeus saada käyttää kieltänsä vanhustenhuollossa on toteutettava niissä kunnissa, joissa on riittävä määrä tätä tarvitsevia vanhuksia. Ruotsin tulee ratifioida vähemmistökielisopimus Katsomme, että Ruotsin tulee ratifioida vähemmistökielisopimus saa- men kielen, suomen kielen, meän kieli mukaan luettuna, sekä roma-ni chibin osalta historiallisina vähemmistökielinä Ruotsissa. Tärkeä syy tähän on se, että historialliset alueelliset kielet tai vä- hemmistökielet ovat arvokas osa Ruotsin ja Euroopan kulttuuri- historiallista perintöä ja sellaisina niillä on oikeus tukeen ja suojaan ja ne tarvitsevat tukea ja suojaa pystyäkseen elämään. Toinen tärkeä syy on se, että näitä historiallisia alueellisia kieliä tai vähemmistö-kieliä käyttävät ovat esittäneet ponnekkaita toivomuksia kieltensä vi- rallisesta tunnustamisesta historiallisiksi alueellisiksi kieliksi tai vä- hemmistökieliksi. Nykyisin korostetaan monissa eri yhteyksissä sen kulttuurisen mo- ninaisuuden merkitystä, johon Ruotsiin suuntautunut maahanmuutto on johtanut. Saame, suomi ja chib ja näihin kieliin liittyvät kulttuurit ovat olleet osa Ruotsia useita satoja vuosia ja osaltaan edis- täneet historiallisen, kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden synty- mistä. Siksi on välttämätöntä, että nämä historialliset kielet ja kult- tuurit tunnustetaan ja että ne huomioidaan osaksi monikulttuurista Ruotsia. Siksi Ruotsin tulee ratifioida vähemmistökielisopimus saa- men kielen, suomen kielen, meän kieli mukaan luettuna, ja chibin osalta ja antaa tällä tavalla historiallisille vähemmistökielille selvä tuki ja suoja, niin että ne voivat elää tärkeänä osana Ruotsin kulttuuriperintöä ja nykypäivän yhteiskuntaa. Meilä oon ollu tehtävännä selvittää kysymystä jos, ja jos niin kunka Ruotti pittää liittyä Euruupan neuoston konvensuuhniin maanosa- eli minuriteetikielistä, minuriteettikielikonvensuuni. Minuriteettikie- likonvensuunin tarkotus oon ette suojata ja tukea euruuppalaisia maanosa- eli minuriteettikieliä arvokhaana osana Eur uupan moni- kylttyrellisestä ja monikielisestä perinöstä. Mikkä kielet maassa oon maanosa- ja minuriteetikieliä päätethään definisuunin mukhaan konvensuunin artikkelissä 1. Erikoisen voimakas suoja annethaan niile joila oon histuurialinen jeukraaffinen pohja maassa, ko niile millä ei ole jeukraaffista pohjaa maassa, mikkä ei ole aluheelisesti siottu, annethaan heikompi suoja. Minuriteettikieli- konvensuunia saattaa näin kuttua kylttyyrikonvensuuniksi jolla oon aluheelinen suunta. Tähhään saakka viis maata oon ratifisee- ranu konvensuunin, Norja, , Unkari, Hollanti ja Kroaattia. Minuriteettikielikonvensuuni astuu näin voihmaan 1. maaliskuuta . Histuurialisia maanosa- eli minuriteettikieliä Ruottissa olema tulheet siihen ette saamenkieli (se oon kaikki saamen- kielen eri varieteetit niinko eteläsaami, luulajansaami ja pohjos- saami), suomenkieli (se oon kaikki eri suomenkielen varieteetit niinko meänkieli ja stantarttisuomi) ja chib (kaikki chibin varieteetit) oon histuurialisia maanosa- eli minuriteettikieliä Ruottissa jokka kuuluva konvensuunin 1. artikkelin tefinisuuhniin. Saamenkielelä ja suomenkielelä oon histuurialinen jeukraaffinen pohja konvensuunin mukhaan ko taas chib ei ole aluheeli- sesti siottu kieli Ruottissa. Saamenkieltä oon luultavasti praatittu nykysen Ruottin osissa monta tuhatta vuotta ja suomenkieltä suunilheen tuhanen vuotta. chibiä oon praatittu maassa 1500-luvulta saakka. Komitee ei ole saattanu löytää totistheita siittä ette juutalaisitten kieltä, jittistä, olis käytetty kylläksi pitkää aikaa ja kylläksi laajalti Ruottissa niin ette sitä saattas pittää maanosa- eli minuriteetikielenä mitä oon kauon käytetty Ruottissa. Se ette suhtheelisen pieni määrä ihmisiä Ruottissa nyt näyttää käyttävän kieltä ei sekhään oikhen puola sitä ette käyttää minuriteettikielikonvensuunin laajoja mää- räyksiä jittikshiin Ruottissa. Mutta juutalaisitten pyrkimykset säilyt-tää jittistä ja jittiskylttyyriä osana juutalaiskylttyyriä saava tukea raamikonvensuunin mukhaan valtiolisten minuriteetitten suojaksi, mitä oon käsitelty osasto II:ssa. Täyttääkös Ruotti nyt minuriteettikielikonvensuunia saamenkielen, suomenkielen ja chibin suhtheen? saattaa ratifiseerata minuriteettikielikonvensuunin niin häätyy niitten vaatimuksitten jokka oon konvensuunin osa II:n määräyksissä olla täytettyjä saamenkielen, suomenkielen ja chibin suhtheen. chibile tullee vissiä rajotuksia ko kieli ei ole aluheelisesti siottu. Määräykset konvensuunin osassa III koske- va vain kieliä joila oon jeukraaffinen pohja. II lisäksi ratifiseerata konvensuunin osan III:ki niile kielile oon jeukraaffinen pohja. häätyy Ruotti valita vähhiinthään 35 kohtaa eli kappaletta osan III vaatimuksista mitä häätyy käyttää kumphaanki kiehleen. Jo nyt oon monia määräyksiä mikkä antava maanosa- eli minu- riteettikielile Ruottissa suojaa ja tukea, niin määräyksillä laissa ja asetuksissa ko muila toimenpitheilä. Ko met olema kattonheet läpi konvensuunin vaatimuksia met olema huomanheet ette Ruotti täyttää osan vaatimuksista konvensuunin osassa II saamenkielen, suomenkielen ja chibin kohala ja ette 33 pynkttiä eli kappaletta konvensuunin osassa III tulle täytetyksi saamenkielen ja 29 pynkttiä eli kappaletta suomenkielen kohala. Niilä määräyksillä mitä nyt oon oon kuitenki pynktti-insatsitten luone. Minuriteettikielikonvensuuni lähtee siittä ette oon kokonais- minuriteettipolitiikka missä toimenpitheitä passathaan yht- heen ja suunathaan yhtheisheen maahliin antaa maanosa- eli minu- riteettikielile suojaa ja tukea. Semmosta politiikka ei Ruottissa nyt ole. Mitäs toimenpitheitä tarttee tehhää ette Ruotti saattaa ratifiseerata Minuriteettikielikonvensuunin? saattaa ratifiseerata minuriteettikielikonvensuunin niin siinä tehhä ä n tarkotuksella politiikan pohjan Ruottile. Tä rkein yksityinen toimenpie semmo-sessa politiikassa oon ette tunnustaa saamenkielen ja suomenkielen Oon kansa erittä in tä rkeä tä ette koko maassa ja nostaa framile kielet ja sen kylttyyrin kuuluu yhtheen niitten kansa arvokhaana osana näistä kielistä ja kylttyyritten histuuriasta Ruottissa. saaja tä mä n peruskoulun ja jymnaasin oppilhaitten lää ruplaahniin. leveä llä rintamalla. kohthaan annethaan pitkä aikasta valtiolista tukea niin ette net saattava toimia kieli- ja kylttyyrikeskuksinna. kans sais kyllä ksi tillaa ja tukea ja tulis ulos keskuutheen met ehotamma kans ette net mä ä rä ykset mikkä tethaan niin ette saamelaisele, suomalaisele, tornionlaaksolaisele ja romanitten kylttyyrille annethaan riittä vä osa valtiolisesta tuesta. ehotamma kansa ette Valtion Kylttyyrineuostolle semmosenna viranomhaisenna jolla oon kokonaisvaltanen ja yhtheen oornaava rolli kylttyyripolitiikassa annethaan tehtä vä ksi kattoa ette saame- lainen, , tornionlaaksolainen ja romanilainen kylttyyri saava riittävää tillaa ruottalaisessa kylttyyripolitiikassa. Tarvithaan vielä tehhä lisä toimenpitheitä mää rä ä . ette Valtion Koululaitos saapi tehtäväksi ette säänölisesti seurata äitinkielenopetusta ja kakskielistä opetusta histuurialisitten minuri- teettikielitten kohala. ehotamma kans ette vähhiinthään yhele ynivärsiteetile eli yhele korkeakoulule kutaki kieltä kohthaan an- nethaan tehtäväksi järjestää opetusta ja tutkimusta kussaki kielessä. Sen lisäksi met ehotamma eri toimenpitheitä vahvistamhaan ruotta- laisitten maanosa- ja minuriteettikielitten asemaa massmeetiassa, niin raatiossa ja TV:ssä ko präntätyissä lehissä. Lisäksi met ehotam- ma ette toimenpitheitä otethaan ette riittävää tukea annethaan kirja- lisuuele näilä kielilä ja tukea toiminalle mikä sisältää kokoaamista, arkiveeraamista ja kielitten kielelisen materiaalin tietheelistä käsitte- lemistä. Minuriteettikielikonvensuuni sisältää kans määräyksiä mikkä tähtäävä siihen ette antaa niile jokka käyttävä kieliä maholisuuksia vaikuttaa niihin toimenpitheishiin jokka koskeva kielitten käyttöä. Meän käsityksen mukhaan oon tärkeätä ette net jokka itte käyttävä näitä kieliä saava tilasuuen antaa omia mielipitheitä ennenko sem- mosia toimenpitheitä tehhään ja tilasuuen ottaa ossaa seuraamis- heen. annama siksi ehotuksia mikkä tähtäävä siihen ette antaa niile jokka käyttävä meän minuriteettikieliä maholisuuen semmo-selle vaikutusvallale. Minuriteettikielikonvensuunissa oon vielä määräyksiä jokka täh- täävä rohkasheen valtakunnanrajoja ylittävvää yhtheistyötä ja vah- vistamhaan maanosa- ja minuriteettikieliä ja niitä kylttyyriä jokka kuuluva näihiin kiehliin, niin kansalisella ko aluheelisella tasola. Ko aattelee ette meän minuriteettikieliä käytethään meän pohjosissa krannimaissa met ehotamma ette Ruotti toimis lissäintyvän pohjos- yhtheistyön puolesta tarkotuksena tukea näitä maanosa- eli minuriteettikieliä ja niitten kylttyyriä. Minuriteettikielikonvensuuni oon suureksi osaksi aluheelinen ko aattelee sen tarkotusta.