sou · GLB377d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Regleringen i andra stycket av när ett företag inte lämnat någon utdelning kommer från 3 § 1 d mom. Bestämmelsen om kontinuitet vid benefika förvärv är hämtad från 3 § 1 c mom. andra stycket SIL. Bestämmelsen i första meningen om hur stor del av en kapitalvinst som inte skall tas upp som intäkt är placerad i 3 § 1 e mom. Andra meningen har utformats som en hänvisning. Tioårsperioden efter en marknadsnotering 9 och 10 §§ Bestämmelserna om utdelning och kapitalvinst i fråga om företag som marknadsnoteras är hämtade från 3 § 1 f mom. Begränsningen till marknadsnotering har inte tagits med i IL utan framgår endast av ILP (3 kap. 68 §). 11–16 §§ Bestämmelserna om att det kapitalinkomstbeskattade utrymmet kan utökas med stöd av ett löneunderlag är placerade i 3 § 12 d mom. De infördes (1994:1), då i 3 § 12 a mom. Bestämmelserna ändrades i samband med att lättnadsreglerna för onoterade företag infördes. Å r infördes bestämmelsen att hela underlaget får medräknas (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). Bestämmelsen om att anskaffningsvärdet för aktier räknas upp i viss omfattning är placerad i 3 § 12 c mom. andra stycket SIL. Dess motsvarighet infördes (1990:2), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. Bestämmelsen om att anskaffningsvärdet kan kopplas till kapital- underlaget i företaget är hämtad från 3 § 12 c mom. tredje stycket SIL. Den infördes (1994:1), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. 19–23 § Bestämmelserna om hur det kapitalvinstbeskattade utrymmet skall beräknas när alternativregeln i 20 § tillämpas är hämtade från 2–8 §§ KapUL. Lagen infördes (1994:1). Utformningen överensstämmer i stora drag med 31 kap. 12 §, se vidare kommentaren till detta kapitel. Eftersom beräkningen i 23 §bygger på taxeringsvärdet har vi infört en uttrycklig begränsning till fastigheter i . 24–27 §§ Bestämmelserna om att kapitalunderlaget kan justeras i vissa fall är hämtade från 9 och 10 §§ KapUL. Vissa förtydliganden och justeringar kom (1994:2). AVD. VIII KAPITALVINSTER OCH KAPITALFÖ RLUSTER Grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster (Ä ndringarna i 30 § innebär att hänvisningarna till den upphävda lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt ändras till att avse lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.) 46 Kap. Avyttring av aktier och andra delägarrätter samt fordringsrätter (Ä ndringarna i 17 och 20 §§ innebär att en valfrihet införs i fråga om internationella aktiebyten. Därutöver flyttas 17 § andra stycket till den nya 17 a §. Ä ndringarna i 29 och 35 §§ innebär att hänvisning görs även till den nya 32 a §.) 1996 Vissa ändringar avseende aktiebyten, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227 och 1228 Ersättning i form av nyemitterade aktier 17–19 § Bestämmelserna om att byte av aktier och av andelar i ekonomiska föreningar mot nyemitterade aktier i vissa fall inte utlöser någon kapitalvinstbeskattning finns i 27 § 4 mom. Bestämmelserna infördes i syfte att gynna omstrukturering av företag (1990:1). Momentet har därefter ändrats , 1993, 1994, 1996 samt då bestämmelserna i 17 a § tredje stycket infördes (prop. 1996/97:151, bet. 1996/97:SkU27, SFS 1997:000). Bestämmelsen i 17 § andra stycket är hämtad från 22 § första stycket OL, förarbeten se under kommentaren till 20–27 §§. Eftersom vi, om inte annat anges, med kapitalvinst avser även kapitalförlust, se 42 kap. 1 §, behöver vi inte markera detta särskilt för utflyttningsfallen i 19 §. Före skattereformen fanns i 35 § 3 mom. tredje stycket KL en bestämmelse om att dispens kunde medges från kapitalvinstbeskattning på s.k. äldre aktier förutsatt att en beskattning skulle hindra önskvärd strukturrationalisering. Dessa bestämmelser infördes (prop. 1967:153, bet. 1967:BevU:64, SFS 1967:748). 20–27 §§ Bestämmelserna om uppskov med kapitalvinstbeskattningen vid internationella aktiebyten är hämtade från 1, 2, 6, 22 och 23 §§ OL (SOU 1994:100, prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10, SFS 1994:1854). Eftersom så gott som alla bestämmelser om internationella aktiebyten infördes vid tillkomsten av OL redogör vi inte särskilt för detta. I EG:s s.k. fusionsdirektiv (se under Bakgrund i kommentaren till 36 kap.) finns bestämmelserna i artiklarna 1–3 och 8. Valfriheten för den skattskyldige att i stället tillämpa 17–19 §§ infördes i OL . Bestämmelserna om avyttring av lageraktier finns i 17 kap. 13–17 §§. Vi har där kommenterat ändringen av anskaffningsvärdet till att avse de avyttrade aktiernas marknadsvärde. Att vi använder uttrycket aktier har vi tagit upp i kommentaren till 37 kap. 2 §. Vi föreslår att reglerna om att skattemyndigheten vid avyttringen skall fastställa återstående belopp förs över till 4 kap. 5 a § TL. Bestämmelsen om kvittningsrätt för onoterade aktier och andelar infördes i 27 § 5 mom. SIL (SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611). En justering gjordes (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). AVD. VIII FÅ MANSFÖ RETAG OCH Förmåner och ersättningar från fåmansföretag och fåmanshandelsbolag (Ä ndringen innebär att utländsk tillkommer i 3 §.) Bestämmelsen om företag vars aktier är noterade och om privat- bostadsföretag är hämtad från punkt 14 nionde stycket av an- visningarna till 32 § KL. Å r 1997 tillkom bestämmelsen om utländsk börs (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). Utdelning och kapitalvinst på aktier i fåmansföretag (Ä ndringarna innebär att bestämmelserna om lönesummetillägg, alternativa anskaffningsvärden samt beräkningen av kapitalunderlaget i 14–29 §§ flyttas till 41 a kap. Som en följd av detta har redaktionella ändringar gjorts i 7, 8 och 12 §§. I 3 § första stycket 1 samt i 4, 5, 6, 12 och 13 §§ har tidsangivelsen ändrats från tio till . I 3 § första stycket 2 har därutöver införts en karenstid . 9 § har justerats.) 1996 Ä ndringar på grund av lättnader i dubbelbeskattningen, SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611 Begreppet kvalificerad aktie infördes i 3 § 12 mom. första stycket och 12 a mom. första stycket SIL men innehållet i bestämmelsen går tillbaka till lagstiftningens tillkomst (1990:1), då i femte stycket. Utvidgningen till att omfatta indirekt ägande även i icke-koncernförhållanden kom , jfr 3 § 12 mom. åttonde stycket SIL (1990:1). Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). Hänvisningen i första stycket till definitionen av fåmansföretag är hämtad från 3 § 12 a mom. tredje stycket SIL. Hänvisningen till punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL fanns med (1990:1), då i 3 § 12 mom. nionde stycket SIL. Hänvisningen i fjärde stycket till vad som avses med ägare kom dock . Också bestämmelsen i andra stycket om utländska juridiska personer är hämtad från momentets tredje stycke. Vårt förslag att undanta dödsbon efter den som inte var obegränsat skattskyldig från definitionen innebär visserligen en materiell ändring men reglerna torde inte vara tänkta att tillämpas på dessa. Bestämmelsen i tredje stycket om företag som drivs av många arbetande delägare, placerad i momentets tredje stycke, har funnits med sedan lagstiftningen kom till, då i 3 § 12 mom. nionde stycket SIL. Den fick sin nuvarande utformning . Bestämmelsen om utvidgning av kvalificeringen till att omfatta även tiden efter det att företaget upphör att vara fåmansföretag är hämtad från 3 § 12 a mom. andra stycket SIL. Den infördes (1990:1), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL och fick sin nuvarande utformning . Undantag på grund av utomstående delägare Bestämmelsen i första stycket om att förekomsten av utomstående delägare under vissa omständigheter kan innebära att spärreglerna inte tillämpas är hämtad från 3 § 12 e mom. första stycket SIL. Den var ursprungligen placerad i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning . Definitionerna i andra och tredje styckena av företag respektive utomstående kommer från 3 § 12 e mom. andra stycket SIL. De fick sin nuvarande utformning men en motsvarighet fanns med vid lagens tillkomst, då i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. Bestämmelserna om vad som avses med gränsbelopp och att utdelning som överstiger gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst fick sin nuvarande placering i 3 § 12 b mom. första stycket SIL . Deras motsvarigheter var ursprungligen placerade i 3 § 12 mom. första och tionde styckena SIL. Begreppet gränsbelopp infördes . Uttrycket underlag för gränsbelopp föreslås av oss, se 8 §. Bestämmelserna fick sin nuvarande utformning i samband med att lättnadsreglerna för onoterade företag infördes, se 41 a kap. Bestämmelsen om att sparat utdelningsutrymme (sparad utdelning) ingår i gränsbeloppet är hämtad från 3 § 12 b mom. tredje stycket första meningen SIL. Den fick sin nuvarande placering . En motsvarighet var från början placerad i 3 § 12 mom. andra stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning . Uttrycket underlaget för gränsbelopp föreslås av oss. Bestämmelsen i övrigt är hämtad från 3 § 12 b mom. andra stycket första meningen SIL (anskaffningsvärdet), 3 § 12 b mom. tredje stycket andra meningen SIL (sparat utdelningsutrymme) och 3 § 12 d mom. första stycket SIL (löneunderlaget). Å r infördes i förtydligande syfte en koppling till det anskaff- ningsvärde som skulle ha tillämpats vid en kapitalvinstberäkning (genomsnittsmetoden, 46 kap. 7 § i förslaget). Den beräkning av det alternativa anskaffningsvärdet som andra stycket hänvisar till har sin grund i 3 § 12 c mom. första stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning . Bestämmelsen om effekterna av avyttringar inom närståendekretsen är hämtad från 3 § 12 b mom. första stycket fjärde meningen SIL där den infördes . Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning . Bestämmelsen om hur stor del av en kapitalvinst som skall tas upp i inkomstslaget tjänst och att den maximeras är hämtad från 3 § 12 b mom. fjärde stycket SIL. Bestämmelsen infördes (1990:2) i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. En viss begränsning fanns i samma stycke. Den alternativa beräkningen av anskaffningsvärdet som andra stycket hänvisar till har sin grund i 3 § 12 c mom. första stycket SIL. Med utformningen av tredje stycket avser vi att i lagtexten införliva regeringsrättens tolkning av bestämmelsen, RÅ 1995 not. Förarbeten i övrigt, se första stycket. Genom rättsfallet gavs det basbelopp som gäller för avyttringsåret den innebörden att avyttringsåret avser det år då den avyttring sker som är föremål för prövning och att alltså ny beräkning måste göras vid varje avyttring. Kopplingen i tredje stycket till sparat lättnadsutrymme tillkom . Bestämmelsen om att skatten på tjänstebeskattad utdelning och kapitalvinst i vissa fall beräknas enligt den högsta beskattningsbara inkomsten inom familjen är hämtad från 3 § 12 b mom. femte stycket SIL. Vid tillkomsten (1990:1) placerades den i 3 § 12 mom. sjunde stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning . 53 kap. Pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (Ä ndringarna innebär att dispensbestämmelsen i 4 § andra stycket och hänvisningen till 4 § i 31 § utgår samt att 4 a § tillkommer.) Bestämmelsen att en pensionsförsäkring måste vara meddelad i är hämtad från punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 31 § KL. Ursprungligen spelade det ingen roll om försäkringen var meddelad i en utländsk försäkringsrörelse eller inte. Begränsningen kom (Stencil 1969 Fi 1969:9, prop. 1969:162, bet. 1969:BeU75, SFS 1969:754). Bestämmelsen om utländska kapitalförsäkringar som anses som pensionsförsäkringar är hämtad från punkt 1 sjuttonde stycket av anvisningarna till 31 § KL. Den fick sin nuvarande utformning (Ds 1996:27, prop. 1995/96:231, bet. 1996/97:SkU4, SFS 1996:1240). fanns en dispensbestämmelse om att skatte- myndigheten, om det fanns särskilda skäl, under vissa förutsättningar kunde förklara att även en utländsk försäkring skulle anses som en pensionsförsäkring. Den hade införts . Ä ven kunde dock dispens medges i vissa fall. Bestämmelser om detta fanns i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagstiftning. (Ä ndringarna i 4 och 5 §§ innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt utgår.) Bestämmelserna om beräkningen av den avdragsgrundande inkomsten och avdragstaken är hämtade från punkt 6 andra och tredje styckena av anvisningarna till 46 § KL. En avdragsbegränsning infördes . Bestämmelserna justerades (DsB 1977:7, prop. 1977/78:64, bet. 1977/78:SkU46, SFS 1978:187) och senare utökades de till att omfatta även sjöinkomster (prop. 1978/79:50, bet.1978/79:SkU19, SFS 1978:913). Bestämmelserna fick i stort sett sin nuvarande utformning då underlaget för beräkningen av och nivån för avdraget ändrades till följd av skattereform. Å r 1995 (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, SFS 1995:919) halverades basbeloppsavdraget. Å r 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331) gjordes vissa ändringar på grund av att lagen (1958:285) om sjömansskatt upphävdes. AVD. X Ö VRIGA GEMENSAMMA BESTÄ MMELSER Värdering av intäkter i annat än pengar (Ä ndringarna i 4, 5 och 13 §§ samt tillkomsten av 4 a, 4 b, 6 a och 13 a §§ beror på nya regler om värdering av bilförmån. 14 § anges den ändrade placering bestämmelsen fick . Som en följd därav justeras Bakgrund. I 2 § görs en teknisk justering på grund av att 12 a § tillkommer.) De flesta bestämmelserna är hämtade från 42 § KL och dess an- visningar men här finns även bestämmelser från punkt 10 av anvisningarna till 32 § KL. Att värderingen skall ske med utgångspunkt i ortens pris har varit en ledstjärna sedan KL:s tillkomst men (förarbeten, se nedan) infördes begreppet marknadsvärde i andra stycket för att markera att det inte var fråga om någon försiktighetsprincip. I princip innebar detta bara att praxis kodifierades. ersattes naturaförmån med förmån som en anpassning till bl.a. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna har sedan KL:s tillkomst ändrats bl.a. genom införandet av särskilda värderingsregler för bil-, kost-, ränte- och reseförmån. Indelningen av anvisningarna till 42 § i punkter gjordes (förarbeten, se nedan) i samband med att beskattningen av naturaförmåner reglerades närmare. anges i punkt 3 första stycket av anvisningarna till 32 § KL att garage inte skall räknas in i bostadsförmånen. Vi tar inte med någon motsvarighet till den bestämmelsen eftersom avsikten inte är att garageförmånen inte skall åsättas något värde utan bara att den skall värderas för sig. Eftersom båda förmånerna skall värderas till marknadsvärdet bör det dock inte göra någon skillnad om bostadsförmånen värderas med beaktande av att garage ingår eller om förmånerna värderas var för sig. 1996 Ä ndringar avseende bilförmån, Ds 1996:34, prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 1997 Ytterligare ändringar avseende bilförmån, lrr 29.5.97 4–6 a §§ Bestämmelserna om värdering av bilförmån är hämtade från punkt 2 av anvisningarna till 42 § KL. De fick i huvudsak sin nuvarande utform- ning och justerades . Särskilda regler för bilförmån infördes ursprungligen (SOU 1977:3, prop. 1977/78:40, bet. 1977/78:SkU19, SFS 1977:1172) men avsåg då enbart fåmans- företagsledare. Mer allmänna regler infördes (Ds Fi 1986:9, prop. 1986/87:46, bet. 1986/87:SkU9, SFS 1986:1199). Å r 1987 placerades bestämmelserna i den nuvarande anvisningspunkten. Anknytningen till basbeloppet infördes . Å r 1993 genomfördes omfattande ändringar. Å r infördes också bestämmelsen om nedsättning av för- månsvärdet om den skattskyldige själv betalar för förmånen. Be- stämmelsen är hämtad från punkt 4 första stycket av anvisningarna till 42 § KL. Fritt logi på fartyg Bestämmelsen om värdering av fritt logi ombord är hämtad från 42 § fjärde stycket KL. Den tillkom i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU:3, SFS 1996:1331). 13 och 13 a §§ Justeringsregeln för kost- och bilförmån är hämtad från punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § KL. Ett förtydligande av vad som anses som synnerliga skäl infördes . De särskilda bestämmelserna för bilar som används i taxinäring och för bilar som ingår i en provflotta tillkom år 1996.Vi har här liksom i övrigt i IL använt justera i stället för nuvarande uttryck jämka. Bestämmelsen om värderingen av en tjänstebostad är hämtad från punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 42 § KL där den placerades . Den var tidigare placerad i punkt 3 andra stycket av anvisningarna till 32 § KL. Bestämmelsen fanns med när KL kom till. AVD. XI ALLMÄ NNA AVDRAG, GRUNDAVDRAG OCH (Avdelningsrubriken har kompletterats med sjöinkomstavdrag.) 57 kap. Allmänna avdrag (Ä ndringarna innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt i 1 § andra stycket samt hela 11 § utgår.) (5 § utgår.) 58 a kap. Sjöinkomstavdrag Kapitlet innehåller bestämmelser om sjöinkomstavdrag. fanns bestämmelser om beskattning av sjömän i den nu upphävda lagen (1958:295) om sjömansskatt. Sjömansskatten var en definitiv källskatt. I samband med skattereform påbörjades utformningen av ett landsskattesystem för sjömän. Det resulterade i promemorian Beskattning av sjömän (Ds 1991:41) som ledde till lagstiftning (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331 och 1332). Samtliga bestämmelser i kapitlet är hämtade från 49 § KL med anvisningar och 8 a § SIL. Bestämmelserna där bygger i stor utsträckning på lagen om sjömansskatt. Vi har inte tagit med någon motsvarighet till bestämmelsen i punkt 4 första stycket av anvisningarna till 49 § KL i IL. Den behandlar RSV:s besked om de fartyg ombord på vilka de anställa har rätt till sjöinkomstavdrag, särskild skattereduktion och vilket fartområde fartyget går i. Dess motsvarighet i sjömansskattelagen (1958:295) fanns i 21 § 1 mom. första stycket 1. Något behov av att ta in bestäm- melser om verkställighetsföreskrifter i IL finns inte. Det är tillräckligt att en delegation till RSV tas in i den allmänna förordningen med bemyndigande för att meddela föreskrifter. Någon anledning att ha andra regler om överklagande av sådana beslut än när det gäller andra föreskrifter finns inte. Bestämmelserna i punkt 4 andra och tredje styckena av anvisningarna till 49 § KL har vi inte heller tagit in i IL. De handlar om skyldighet för en redare att lämna vissa uppgifter till RSV. De stämmer överens med vad som gällde enligt 16 § 1 mom. sjömansskattelagen. Den lagen omfattade både förutsättningarna för sjömansskatt och dess storlek, bestämmelser om uppbörd och om behörig myndighet, straffbestämmelser m.m. Eftersom bestämmelserna avser uppgifts- skyldighet bör de föras till LSK. Om inte annat anges infördes bestämmelserna (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331 och 1332). Paragrafen inleder kapitlet och anger dess innehåll. Bestämmelsen om vem som har rätt till sjöinkomstavdrag är hämtad från 49 § KL. Reglerna om fartyg som används i både fjärr- och närfart är hämtade från punkt 4 av anvisningarna till 49 § KL och kom (prop. 1996/97:116, bet. 1996/97:SkU19, SFS 1997:000). Definitionen av sjöinkomst är hämtad från punkt 1 första stycket av anvisningarna till 49 § KL. Den fick sin nuvarande utformning (prop. 1996/97:116, bet. 1996/97:SkU19, SFS 1997:000). Preciseringen av vad som anses som inkomst på ett visst fartyg är placerad i punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 49 § KL. Anställning på ett svenskt handelsfartyg Bestämmelsen om vad som anses som anställning ombord på ett svenskt handelsfartyg är hämtad från punkt 2 av anvisningarna till 49 § KL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning (prop. 1996/97:130, bet. 1996/97:LU16, SFS 1997:000). Regleringen av vad som avses med inre fart, närfart samt fjärrfart är placerad i punkt 3 av anvisningarna till 49 § KL. AVD. XII BERÄ KNING AV SKATTEN ( Ä ndringen i 1 § och i kommentaren till 4 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL. Ä ndringen i 4 § innebär att det tillkommer ett andra styck. 9 §ändras som en följd av SBL. I 10 § tas andra stycket bort på grund av de ändrade bestämmelserna om beskattning av sjöinkomster. De nya bestämmelserna placeras i 10 a §. 10 § tredje stycket bryts ut och läggs i 10 b §.) Bestämmelserna i första stycket om beräkningen av den kommunala inkomstskatten för fysiska personer är hämtade från 1 och 2 §§ KL, som i denna del i princip varit oförändrade sedan KL:s tillkomst, samt från 11 kap. 12 § SBL. Angående församlingsskatt, se kommentaren till 1 kap. 3 §. Begreppet hemortskommun (andra stycket) definieras i 66 § KL med anvisningspunkter och i 14 § SIL. För fysiska personer har begreppet betydelse såväl för frågan om rätt skattesats för inkomstskatt som för vilken skattemyndighet som skall besluta om taxeringen och handlägga frågor om betalning av skatten. Regleringen av vilken skattemyndighet som skall handlägga taxeringen och skattebetalningsfrågor hör hemma i TL respektive SBL. I förslaget till SBL har det i 2 kap. 1 § tagits in regler som motsvarar dagens reglering om hemortskommun i 66 § KL. Det är onödigt med en dubbel reglering i denna fråga. Eftersom reglerna är viktiga i förfarandebestämmelserna föreslår vi att begreppet hemortskommun regleras i SBL och att det här i IL finns bara en hänvisning dit. När det gäller juridiska personer finns det, med undantag för dödsbon, inget behov av bestämmelser om hemortskommun i IL. I SBL (2 kap. 2 §) och i TL (2 kap. 2 §) har man valt att inte använda begreppet utan reglerar i stället vilken myndighet som skall fatta beslut som rör den juridiska personen. När det gäller dödsbon tar vi in en bestämmelse här i andra stycket. Den kommer från 66 § fjärde stycket KL och punkt 2 av anvisningarna till den paragrafen. Bestämmelserna har funnits där sedan KL kom till och har i materiellt avseende varit i stort sett oförändrade. I 14 § 1 mom. SIL finns en hänvisning till 66 § KL. Bestämmelserna om skattesatsen för expansionsfondsskatt och avräkning vid återföring finns i 3 § ExmL. De kom som ett led i reformeringen av beskattningen av enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare. (SOU 1992:67, Ds 1993:28, SOU 1993:29, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15) och fick sin nuvarande utformning (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). Resten av lagens bestämmelser har vi tagit in i 30 kap. 10–10 b §§ Bestämmelserna om skattereduktion är hämtade från 11 kap. 11 § SBL dit de överfördes från 2 § 4 mom. UBL. Vissa ändringar gjordes i 2 § 4 mom. UBL genom skattereform (SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:653), med tillägg för sjömansskatt senare (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10 SFS 1990:1425). Bestämmelserna ändrades (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1866) och i samband med att sjömansskatten avskaffades (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1338). 2.2 Lagen om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1998:000) 1 kap. Allmänna bestämmelser (Ä ndringen i 2 § innebär att 2 a och 2 b tillkommer.) 2 kap. Ö vergångsbestämmelser om personförsäkringar I punkt 1 tionde stycket av anvisningarna till 31 § KL fanns års ändringar av bestämmelserna om pensionsförsäkring en regel om att en livförsäkring som förutom utfästelse om pensionsförsäkring också innehöll någon annan utfästelse, fick anses uppdelad på en pensionsförsäkring och en kapitalförsäkring. I elfte stycket samma anvisningspunkt föreskrevs att uppdelningen fick ske enligt grunder som fastställdes av regeringen, om de inte kunde uppdelas enligt tionde stycket, eftersom pensionens storlek inte var bestämd eller någon annan omständighet av betydelse för uppdelningen inte var känd. Reglerna tillkom (prop. 1950:93, bet. 1950:BevU49, SFS 1950:308). Med stöd av elfte stycket utfärdades kungörelsen (1950:674) angående grunder för sådan uppdelning av pensionsstyrelsens frivilliga försäkring, som avses i punkt 1 tionde stycket anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen och kungörelsen (1951:723) angående grunder för uppdelning av vissa försäkringar på en pensionsförsäkring och en kapitalförsäkring.