sou · GLB3167d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Den av utredningen och utredningsdirektiven eftersträvade positiva utvecklingen för den svenska livsmedelssektorn kräver således att även de viktigaste produktionsskatterna i jordbruket åtgärdas snabbt. Detta skulle ge näringen behövlig framtidstro och investeringsvilja och därtill långsiktiga möjligheter att fullfölja höga svenska ambitioner vad avser t.ex. djurskydd och miljö. Vidare skulle avvecklade diesel- och han- delsgödselskatter innebära en konkret utjämning av konkurrensförhål- landena gentemot andra EU-länder, där motsvarande beskattning inte tillämpas. För en avveckling av produktionsskatterna talar även de nackdelar som det svenska klimatet innebär i jämförelse med konkur- rentländerna. Detta medför att det svenska jordbruket inte klarar att bära skattemässiga pålagor utan negativa effekter i form av minskad produktion. Sammantaget innebär utredningens förslag, enligt min mening, ett steg i rätt riktning. Dock måste förslagen kortsiktigt även inkludera en avveckling av de viktigaste produktionsskatterna i jordbruket, dvs skatten på dieselolja och handelsgödselkväve. Utredning om vissa frågor av särskild be- tydelse för livsmedelssektorns omställning och expansion Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare med uppgift att, baserat på nya överväganden och granskning av pågående och avslutade utredningars resultat, lägga fram förslag till ett program för att påskynda livsmedelssektorns förnyelse och expansion. Utredaren skall särskilt studera frågor kring förutsättningarna att stärka sektorns internationella konkurrenskraft bl.a. genom att öka förädlingsgraden och exporten samt förbättra försörjningen med hö gkvali- tativa råvaror. Utredaren skall arbeta skyndsamt och avsluta sitt arbete före utgången av maj månad 1997 och skall senast vid utgången av ha avgift ett delbetänkande som bl.a. upptar frågan om finansieringen av miljöstödet till svenskt jordbruk. Livsmedelssektorn, inräknat primärproduktion, industri och serviceföre- tag, har en avgörande betydelse för landsbygdsutveckling, regional ut- veckling och för att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturvär- den. I få sektorer av den svenska ekonomin är råvaruförsörjning och tillverkning så integrerade som inom livsmedelssektorn. Goda råvaror ger bättre förutsättningar för bra livsmedelsprodukter hos slutkunderna. Förutsättningarna för en fortsatt expansion inom den svenska livsmedels- sektorn är goda. Den baseras på bra produktkvalitet. Det finns därför stora möjligheter till en utvidgad försäljning i trots en alltmer interna- tionell livsmedelsmarknad. , och EU är i detta sammanhang av särskild betydelse. Det är angeläget att svensk livsmedelssektor tar till vara nya förutsätt- ningar på ett offensivt sätt. Internationalisering måste mötas med ett program för ökad export och produktförädling. En framgångsrik avregler- ing förutsätter aktiva politiska insatser såväl inom EU som i internatio- nella handelsöverenskommelser. Livsmedelssektorn har sålunda förutsättningar att ge nya arbetstillfällen i hela . Drygt 70 000 personer arbetar i svensk livsmedelsindustri. Många av dem är kvinnor. Merparten av livsmedelsindustrin har varit verksam i vad som klassas som skyddad industri, där den externa konkur- rensen är begränsad. hav svensk export hämmats av en motsva- rande politik i andra länder. Till den del av livsmedelsindustrin som arbetat under dessa förhållanden hör bl.a. slakt-, charkuteri-, mejeri-, olje-, frukt- och grönsaksindustrierna, fettindustrierna samt kvarn- och sockerin- dustrierna. Den svenska livsmedelsindustrin delar således många av grundpro- blemen med livsmedelsindustrin i övriga . Svensk livsmedelsindu- stri har effektiviserats betydligt . är branschens internationella konkurrenskraft dock svag. Livsmedelsindustrin kännetecknas av en stark koncentration. I ett in- ternationellt perspektiv är dock samtliga svenska livsmedelsföretag att be- teckna som små. I vissa delbranscher finns många företag som även i ett svenskt perspektiv kan betecknas som små. I vissa delbranscher finns dock många små företag. Inslaget av utländskt ägande är förhållandevis stort. var av de sysselsatta i livsmedelsindustrin anställda i utländ- ska företag. En förutsättning för en expansiv livsmedelsindustri är god tillgång på råvara av bra kvalitet. För möjlighet till en geografiskt utspridd industri krävs att råvaruproduktionen sker i hela landet där produktionsförutsätt- ningarna så medger. Svenskt lantbruk är i grunden konkurrenskraftigt och måste ta till vara de möjligheter som EU-medlemskapet innebär. För framgång krävs dock jämbördiga villkor med omvärlden. Genom medlemskapet i EU har förutsättningar på den europeiska marknaden för livsmedelsprodukter ändrats. De delar av livsmedelssektorn som inte tidigare varit utsatta för internationell konkurrens måste nu anpassa sina produkter och sin produktionsapparat till nya förutsättningar för att kunna behålla nuvarande nivå och kunna expandera. I en utredning om konkurrenssituationen i den svenska ekonomin som presenterade ansågs den svenska livsmedelsindustrin vara ett exempel på en industrigren med låg konkur- renskraft på grund av de tullar, andra handelshinder och statliga åtgärder som gällt . För livsmedelssektorn har EU-medlemskapet inneburit en viss återreg- lering. Regeringens ambition är att verka för öppna och internationella marknader inom jordbrukssektorn. Det kommer att ställa ökade krav på svensk livsmedelssektors konkurrenskraft och marknadsföring. Internatio- nella överenskommelser har också medfört åtaganden om successiva gränsskyddsliberaliseringar och ökat marknadstillträdet för livsmedelspro- dukter. Införandet av nya högförädlade produkter innebär att livsmedels- sektorns produktionsvärde kan öka trots att den globala konsumtionen av jordbruksprodukter och livsmedel bara ökar långsamt. För livsmedelsin- dustrin är det därför av stor betydelse att både utbud och efterfrågan successivt förflyttas mot mera förädlade produkter. Inom detta område finns goda förutsättningar att skapa nya arbetstill- fällen och stärka konkurrenskraft om produktutvecklingen inriktas på nischprodukter. Exempel på sådana är miljöanpassad produk- tion av attraktiva råvaror för livsmedelsindustrin såsom jordbrukspro- dukter och livsmedelssubstanser med hög förädlingsgrad. Till detta kan fogas de konkurrensfördelar som följder av svensk livs- medelsproduktions sjukdomsfrihet och avsaknad av antibiotika och hor- monbehandling. En konsekvent satsning krävs på forskning och utveckling inom dessa områden parad med intensiv marknadsföring på exportmark- naderna i . Det pågår flera utredningar med anknytning till livsmedelssektorn. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att analysera livsmed- elsindustrins långsiktiga konkurrensförutsättningar och konkurrensvillkor i den ändrade marknadssituation som uppstått genom medlemskap i (dir. 1995:149). Exempel på andra utredningar med anknytning till livsmedelsindustrin som pågår eller som avslutats är en utredning om konkurrenssituationen i handel med livsmedel (dir. 1995:137) och en kom- mitté (dir. 1995:109) med uppgift att bl.a. lämna förslag till reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Några av dessa kommer att presen- tera del- eller slutbetänkanden . 3PECIELLA F¶RH¥LLANDEN I LIVSMEDELSSEKTORN Livsmedelsindustrins konkurrenssituation, ägarbild och statens starka påverkan på näringens förutsättningar är speciella för just livsmedelssek- torn. En av dessa faktorer är att satsningar på forskning som ger förutsätt- ningar för nya produkter och produkter med ökad förädlingsgrad har varit tämligen begränsade från såväl statens som företagens sida. I regeringens proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle presenteras en nya syn på dessa frågor som kan leda till mer samordnade statliga resurser. Regering- en aviserar att man senare kommer att lägga ett mer preciserat förslag. Livsmedelssektorn har varit hemmamarknadsorienterad. mot- svarade import plus export av livsmedelsproduktionen. Motsvarande för är och för . Den svenska exporten har varit koncentrerad till ett fåtal områden. Den internationella marknaden för livsmedel har haft en betydande tillväxt . En viktig förklaring är den snabba ekonomiska utveckling som pågår i ett antal s.k. tillväxtekonomier. Den ökade köpkraften har resulterat i en efterfrågan på mer förädlade produkter. har t.ex. starkt ökat sin export av förädlade livsmedel. Ett naturligt led i en nödvändig omstruktu- rering och utveckling av svensk livsmedelssektor är förutom bra råvaru- försörjning och en satsning på nya produkter också satsning på nya mark- nader, dvs. har det varit svårt att exportera eftersom också andra länder haft gränsskydd eller handelshinder av andra slag. Livsme- delsindustrin har därför till skillnad från så gott som all annan tillverk- ningsindustri inte någon större kompetens på att exportera sina produkter. Sådan kompetens måste tillföras företagen.. Dessutom finns det särskilda svårigheter för livsmedelsindustrin vid export eftersom man ofta på exportmarknaderna möter särskilda hinder av såväl kommersiellt som kulturellt slag. Särskilt inom vissa delbranscher har det visat sig att kon- sumenterna i andra länder föredrar det egna landets produkter av ideolo- giska eller smakmässiga skäl. Detta gör att det ofta krävs speciell produk- tutveckling och särskilda marknadsföringsinsatser om ett svenskt företag skall kunna exportera. Livsmedelsindustrin hämtar sina råvaror från jordbruk och fiske. Som annan industri är livsmedelsindustrin beroende av att ha tillgång till råvaror av hög kvalitet och till konkurrenskraftiga priser för att kunna hävda sig på den internationella marknaden. Detta förutsätter att det svenska jordbruket och fisket är väl strukturerat och konkurrenskraftigt och i växande grad satsar på miljöanpassade produktionsmetoder där stor vikt läggs vid en sund och etiskt försvarbar djurhållning. I den debatt om livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet som förs i bl.a. EU-länderna kan detta komma att visa sig vara en viktig konkurrensfördel för en livs- medelsindustri baserad på svenska råvaror. är det angeläget att livsmedelsindustrin har kunskap om de kvalitetskrav som konsumenterna nu ställer på sina livsmedel och att dessa krav också kan riktas mot råva- ruproducenterna. Det är väsentligt att livsmedelsindustrin kan ställa höga kvalitetskrav men också att den har tillräcklig betalningsförmåga för att de levererande jordbrukarna och fiskarna skall få de resurser som krävs för att uppfylla önskade volym- och kvalitetskrav. Utrymme finns också för en expansion på omställd jordbruksmark in- om nya produktområden som inte omfattas av regelverket inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Nya nischgrödor kan bli viktiga komple- ment till jordbrukarnas basproduktion och ge nya inkomster och arbetstill- fällen. Det är viktigt att livsmedelsindustrin har kapacitet och förmåga att för- nya produkter och produktionsprocesser och leva upp till kon- sumenternas och myndigheternas krav. Därför behövs forskning på många skilda områden bl.a. näringslära bioteknik, processteknik, miljöfrågor, men också förpackningsfrågor, logistik och inte minst kunskap om konsu- menternas preferenser. Svensk livsmedelsindustri bör i ökad grad inriktas på att bidra med kunskaper om sambanden mellan produkt och process, sett i ett integrerat perspektiv från jordbruk till konsumtion. En sam- ordning av forskningsresurserna är nödvändig så att forskningen ger ett bra utbyte för företagen som är verksamma inom livsmedelsindustrin. Regeringen bedriver en aktiv näringspolitik. Detta innebär att de statliga insatserna numera koncentreras till åtgärder för att skapa goda förutsätt- ningar för näringslivet i allmänhet. Ekonomiskt stöd lämnas för vissa ändamål där det finns ett statligt intresse att överbr ygga marknadens reak- tionsmönster, som t.ex. satsning på långsiktig teknisk forskning och utveckling. Regeringens stödåtgärder är anpassade till på statsstödsområdet. Stöd till speciella branscher lämnas nu- mera sällan. Inom livsmedelssektorn råder dock särskilda förhållanden. Detta beror på att staten har ett särskilt ansvar för att medverka vid om- strukturering och utveckling av en bransch för vilken staten tidigare starkt påverkat näringens förutsättningar, t.ex. genom subventioner och gräns- skydd. Det är ett statligt intresse att det i finns en internationellt kon- kurrenskraftig livsmedelsindustri och primärproduktion med förutsättning- ar att expandera. Branschen och dess olika företag har naturligtvis ett huvudansvar för att så blir fallet. I detta speciella fall kan det dock finnas anledning att staten engagerar sig på olika sätt, t.ex. genom att omfördela resurser inom sektorn till fördel för åtgärder på olika områden riktade mot livsmedelsindustrin. Spelreglerna för livsmedelssektorn kan utvecklas från reglering till öp- pen marknad, från internationell marknad till internationell, från lägre förädlade produkter till högre. En ny näringspolitik för livsmedelssektorn bör utvecklas som skapar förutsättningar för en offensiv utveckling. Det är viktigt att de små och medelstora företagens situation uppmärksammas. Rollfördelningen mellan staten och livsmedelssektorn måste dock vara alldeles klar. Klart är att staten inte kommer att överta ansvaret för näring- ens omstruktureringsprocess utan kan endast skapa förutsättningar som kan öka utvecklingstakten. Regeringen uppdrar åt en utredare att lägga fram ett förslag till ett program främst inom ovan nämnda områden för att påskynda omvandlingen av livsmedelssektorn till en näringsgren med internationell konkurrenskraft. I detta ingår också en analys av jordbrukets konkurrenskraft. Härvid bör sökas möjligheter till expansion och till en råvaruförsörjning baserad på ett ekologiskt uthålligt jordbruk samt fokuseras på nya nischprodukter. Programmet skall bygga på att branschen har huvudansvaret för omvand- lingen, men att vissa statliga åtgärder i form av omprioriteringar inom när- ingspolitiken respektive jordbrukspolitiken kan komma branschen till godo. Utredaren skall kartlägga hur befintliga stöd (exempelvis EU:s struktur- och miljöstöd) och andra statliga insatser kan användas bättre eller förändras till det bättre innan nya stödformer föreslås. Föreslaget skall tas fram i samarbete med näringen och andra intressenter. Utredaren skall ta del av färdigställda utredningar inom området och samråda med pågående utredningar som har betydelse för förslagen. Utredaren skall vidare lägga förslag till finansiering av den höjda am- bitionsnivån för miljöstödet till jordbruket som regeringen föreslagit i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1). Av denna föreslagna ökning är ofinansierade . Härutöver skall utredaren lägga förslag som möjliggör för att finansiera den med EU framförhandlade ramen för miljöstöd fullt ut. De områden som särskilt skall gås igenom av utredaren är: -Vilka åtgärder behövs för att svenskt lantbruk skall ha jämbördiga villkor med omvärlden? -Hur skall kvalitet, kundanpassning och förädlingsgrad för livsmedels- industrins produkter kunna öka? Vilka insatser behövs av forskning, råd- givning till företagen och marknadsföring för att detta skall komma till stånd? -Hur skall en samlad insats utformas för forskning och utveckling som tillvaratar de långsiktiga behoven inom svensk livsmedelsindustri? Utred- aren skall därvid samråda med de forskningsfinansierande organen på livs- medelsområdet. -Är de nuvarande FoU-insatsernas omfattning, inriktning och effekter lämpliga? Utredaren skall föreslå förändringar i storlek, inriktning och organisation där det är påkallat. -Vilka åtgärder behövs för att det skall vara möjligt att öka exporten av livsmedelsprodukter? -Vilka åtgärder behövs för att ge livsmedelsindustrin tillgång till insats- varor av högsta kvalitet? -Vilka ändringar av lagstiftning eller annat regelverk behövs för att underlätta en förnyelse och expansion av livsmedelssektorn? Eventuella förslag om ökade utgiftsåtaganden skall kopplas till förslag om finansiering inom respektive sektor. Även andra restriktioner såsom krav på konkurrensneutralitet och måste beaktas. Härvid måste särskilt uppmärksammas de regler som gäller för vissa former av exportstöd för jordbrukets produkter. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommit- téer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konse- kvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete genom ett delbetänkande före utgången av som omfattar bl.a. frågan om finansiering av miljöstödet och ett slutbetänkande före utgången av . (Närings- och )