sou · GLB383d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett av den vetenskapliga feminis- mens huvudprojekt har gått ut på att avslöja sexism i betydelsen vetenskapliga resonemang som utger sig för att undersöka mänskliga förhållanden och bibringa all(män)mänsklig kunskap när det i själva verket handlar om manligt förankrade förhållningssätt och plattfor- mar, vars epistemologiska grunder radikalt måste omkonstrueras om de ska äga den allmängiltiga tillämpning de utger sig för att ha (, 1987; Hirschmann, 1992; Fox , 1996). Parallellt har också påvisats att den allmängiltighet som många traditionella samhällsvetenskapliga teorier eftersträvar och/eller utger sig för att ha helt enkelt inte existerar, inte är möjliga att konstruera. I traditionella vetenskapliga termer innebär det att validiteten dvs. giltigheten måste problematiseras. De översättningssvårigheter som feminismen upp- märksammat dvs. problem att översätta från förment allmänmänsklig kunskap till en allmänmänsklig kunskap som kan appliceras på såväl kvinnor som män, torde ge anledning till viss tvekan när det gäller översättning av traditionella företagsekonomiska resonemang till den offentliga sektorn. Nyare företagsekonomisk forskning (Czarniawska & , 1996) har också börjat uppmärksamma översättningssvå- righeter – för att inte säga översättningsomöjligheter – av olika slag. Vi vet att de klassiska företagsekonomiska resonemangen utveck- lats med tillverkningsindustrin som empirisk grund, det vill säga en empirisk grund som är giltig endast för en mycket liten del av vad den offentliga sektorn producerar. Inom service-management har bl.a. (1992) visat hur otillräcklig och ofta rent av skadlig för verksamhetens effektivitet och utveckling i bredare bemärkelse en tillämpning av tillverkningsindustrins synsätt och logik varit för serviceverksamheter. (1991) har i sin forskning exemplifierat ytterligare hur man inom vårdsektorn kommit att tillämpa tillverk- ningsindustrins synsätt och logik. (1992) har i sin forskning visat att andra logiker råder och troligen bör råda för att tillvarata och inte reducera de speciella kvaliteter som just kultur syftar till att åstadkomma, och att kulturproduktion inte helt oproble- matiskt låter sig inordnas eller ske enbart inom ramen för traditionellt företagsekonomiska resonemang. Användningen av traditionellt före- tagsekonomisk diskurs inom den offentliga sektorn ger anledning till tvekan på två sätt: Dels vet vi att den offentliga sektorn till allra största delen har sin verksamhetsbas i andra typer av verksamhet än de, där de företagsekonomiska resonemangen utvecklats. Dels ger insikten om översättningsproblemen en anledning att problematisera skillnaderna, vari de består och vilka konsekvenser de har för möjligheterna att överföra teorier och synsätt från den ena sektorn till den andra. Att tydliggöra det företagsekonomiska ämnets mer komplexa könskopplingar utgör till stora delar ett framtida forskningsfält för feministiskt inriktad forskning. Redan genomförd forskning har emellertid tydliggjort att ämnet ingalunda äger den könsneutralitet som oftast utgör den implicita grunden vid ämnets tillämpning, utan att den klassiska ekonomin vilar på maskulinitet som logisk/ tankemässig grund (, 1984; , 1990; 1992; Calás & Smircich, 1991,1996; Gherardi, 1995). Den falska könsneut- raliteten blir naturligtvis extra vansklig i samband med ämnets expansion och tilllämpning på nya områden, som t.ex. den offentliga sektorn. Där existerar naturligtvis inte heller någon könsneutralitet. Men här är det, som påpekats tidigare, en traditionell maskulinitet som under ett antal decennier kommit att balanseras alltmer och där expansionen av offentlig sektor och uppbyggandet av välfärdsstaten snarare vilar på en omsorgspolitik, som till stora delar antingen har femininiteten som grundläggande logik eller lätt kan kopplas till femininitetsrelaterade värderingar. Att i organisationer med omsorgsmål okritiskt applicera en huvud- sakligen maskulint präglad ekonomisk effektivitetsdiskurs ter sig självfallet vanskligt och utgör ett icke tillräckligt uppmärksammat problem som bland annat berör teoriernas grundläggande validitet i betydelsen giltighet. Särskilt vanskligt är det också att företagseko- nomiska resonemang inom offentlig sektor (om man ska döma av såväl utredningar, tidningsartiklar som resonemang bland offentligan- ställda jag träffat i olika sammanhang) tenderar att bli reduktionistiskt inriktade på kostnader och sparande. Detta är ett resonemang som står i klar strid mot det värdeskapande som vägleder effektivitetsskapande åtgärder inom den expanderande privata sektorn (, 1992). Om det förhåller sig så, innebär det att offentlig sektor tar till sig alltför reducerade gammaldags eller obsoleta teorier som appliceras förhållandevis dogmatiskt (i synnerhet eftersom det är ett väl känt faktum att det är mycket svårt att verkligen mäta effektiviteten i offentlig förvaltning) medan man inom det privata näringslivet håller på att överge dessa alltför fyrkantiga resone- mang till förmån för mer komplexa kvalitativt inriktade tankesätt. detta skulle innebära att man i delar av den privata sektorn inför tankemodeller som snarare femininiserar än maskuliniserar verksam- heten, medan man inom den offentliga gör tvärtom. Illustration nummer två: Risker för maskuliniseringstendenser genom målstyrningsverksamheten Den offentliga sektorns effektivitet har varit på tapeten i den offentliga debatten . har effektivitetsdiskussionen i statliga utredningar och debatter huvudsakligen vilat på nationalekonomiska makroresone- mang om produktivitetsförändringar inom offentlig respektive privat verksamhet. har emellertid allt större ansträngningar gjorts för att mäta den offentliga sektorns effektivitet i företagsekonomiska termer. Ett antal statliga utredningar, departe- mentsskrifter och material från Statskontoret har det behandlat utvärdering av mål och effektivitet i företagseko- nomiska termer. Kursverksamheten i såväl kommuner, stat och landsting har kommit att i allt högre utsträckning omfatta företags- ekonomiska resonemang och företagsekonomiska konsulter har kommit att anlitas av stat, kommun och landsting i allt högre Från nationalekonomiska produktivitetsresonemang under 1950-, har företagsekonomiska effektivi- tetsresonemang och begrepp som målstyrning och kvalitet alltmer kommit att stå i centrum för den offentliga sektorns utveckling. Begreppet målstyrning har blivit allt mer centralt (, 1988; , 1989; Rombach, 1990). Den svenska diskussionen om målstyrning av offentlig sektor har rötter både i den amerikanska programbudgeteringstekniken som utvecklades av federala myndigheter och i det privata näringslivets utveck- ling av strategisk styrning, en företeelse vars rötter brukar dateras och de styrsystem som då utvecklades för att styra . Det rör sig således om tankesätt som åtminstone delvis har offentlig sektor som empirisk grund. Målstyrning har kommit att stå dels för ett alternativ till den detaljerade medelstilldelning som tidigare kännetecknat offentliga myndigheters anslagstilldelning, dels för en diskussion om vad som utgör kärnverksamheten, en kombina- tion av ifrågasättande av och angivande av målsättningar med verksamheten. Målstyrning har också kopplats till den kvalitetsdiskussion – för att inte säga kvalitetsverksamhet – som fått en omfattande utbredning både inom offentlig och privat verksamhet (Rombach, 1990; , 1993). Under rubriken mer praktiska råd än forskningsresultat gör Rombach en genomgång av den s.k. kvalitetsforskningen som han karaktäriserar på följande sätt: Ser man till litteraturens innehåll är den till stora delar inriktad på kvalitetsstyrning () och kvalitetssäkring (Quality ). Böckerna handlar ofta om hur man vid massproduktion av varor undviker slutprodukter som kunderna anser besitter fel. Samt hur man minskar antalet produkter som inte klarar organisationens interna kontroll eller myndighetsstan- darder de ställs mot. Litteraturen om kvalitetskontroll är ofta sta- tiskt orienterad. Huvudpoängen i böckerna och de exempel från praktiken som presenteras är inte sällan att satsningen på ökad kvalité lönar sig ekonomiskt. Högre kvalité ger ökade marknadsandelar. Den dramatiska ökningen av japanska varor i amerikanska hem för- i denna litteratur med den japanska satsningen på kvalité. (Rombach, 1990:13) Problemen med kvalitets- och målstyrningsdiskussionerna så som de tillämpas i dagens offentliga samhälle är, utifrån den plattform jag valt i denna artikel22, av flera slag. Nedan konstrueras ett antal 22 Det är troligt att såväl målstyrnings- som kvalitetsarbetet haft många positiva perspektiv som visar på riskerna för att den omsorgsrationalitet som är knuten till traditionellt kvinnliga förhållningssätt och verksamheter kommer i kläm och på olika sätt förtrycks i samband med det målstyrningsarbete som pågår i offentliga sektorn. Det är ett arbete som har som syfte att effektivisera verksamheten, dvs. skapa ökat värde. Det finns dock anledning att fundera över om resultatet, åtminstone i vissa avseenden, eventuellt är det motsatta. Förstärkta (maskulina) ledningsvärderingar Målstyrningen innebär ett instrument med vars hjälp ledningens värderingar förstärks. Ovanifrånstyrningen sker både avsiktligt genom att de av ledningen uttalade verksamhetsmålen ska utgöra riktmärke för verksamheten (det är ju detta som är vitsen med målstyrning) och oavsiktligt – genom att ledningen har kontrollen över processen och det sätt på vilket verksamhetsdiskursen officiellt definieras. Eftersom ledningen i högre grad än fältet domineras av såväl män som maskulinitetsvärderingar innebär det att dessa värde- ringar i än högre grad än tidigare kommer att genomsyra verksamhe- ten. Att ledningen ökar sin styrning och kontroll av verksamheten brukar ofta kombineras med att man söker inhämta synpunkter nerifrån eller utifrån fältet för att integrera i mål och verksam- hetsplaner. Att i demokratisk anda inbjuda de anställda att delta i reformeringsarbetet anses viktigt. Detta fenomen skulle eventuellt kunna tolkas som ett tecken på att det inte enbart är toppskiktets värderingar som gäller. Men det kan, förrädiskt nog, lika gärna förhålla sig tvärtom, nämligen att inhämtandet är skenbart och där- med förstärker ledningens värderingar. Flera olika perspektiv talar för att så är fallet oberoende av ledningens egna intentioner. För det första är det inte säkert att fältet kan uttrycka och formule- ra sina egna värderingar. Den reaktion som kom efter Gilligan (1982) och hennes bok voice (ordagrant: med en annan röst, i svensk översättning (1985) kallad Med kvinnors röst ) pekar på hur artikulerandet av de egna känslomässigt integrerade åsikterna kräver att det finns en lyssnare som förstår den dimension och plattform från vilken åsikterna uttalas – något som ingalunda är självklart i den offentliga verksamhetens pyramider. Tvärtom pekar t.ex. den forsk- effekter och lett till ett mer medvetet hanterande av resurserna och till ökad uppmärksamhet på förbättringar av olika slag. Min avsikt i detta sammanhang är inte att utvärdera dessa diskurser. Det är inte heller min avsikt att göra någon allmän kritisk granskning av deras effekter – jag vill bara rikta uppmärksamheten på vilka genusaspekter som kan läggas på denna typ av verksamhet, aspekter som vanligtvis inte brukar uppmärksammas i dessa sammanhang. ning som Waerness, m.fl. genomfört på att just de omvård- nadsvärderingar som råder bland de som utför arbetet ingalunda vare sig uppmärksammas eller omfattas av verksamhetsledningen. Corvellec (1996) diskuterar också publikens betydelse för framträ- dandet och konstaterar att the audience constitutes the performance dvs. det är publiken eller lyssnaren (i detta fallet företagsledningen) och dess konnässörskap som avgör prestationen eller vad som kommer att uppmärksammas. Om de femininitetsrelaterade logikerna saknar lyssnar-jordmån i ledningen kommer de förmodligen inte att kunna kommuniceras till ledningen på ett för den föreståeligt sätt. Även om fältet skulle kunna uttrycka sina värderingar, är det ingalunda säkert att ledningen kan ta till sig och integrera fältets perspektiv. Självfallet är det bara de perspektiv som är möjliga att se och som anses väsentliga av ledningen som kommer att tas med och ha betydelse för konstruktionen av de slutliga målbilderna och – inte minst viktigt – för resurstilldelningen. och reducering av omsorgsvärderingar Målstyrningen innebär dessutom – det är ju själva poängen – att de värderingar som inte finns med i målformuleringarna och de resurser som går till det som ej är målrelaterat skall skalas bort. Detta är ju också själva vitsen med målstyrning och effektivitet – att man ska koncentrera resurserna på det man (medvetet) vill ha och skala bort resten. Att ange mål är således inte bara att styra mot ett visst håll, utan implicit också att styra bort från andra alternativ. Det är en kraftsam- ling som innebär en reducering av utrymmet för det icke angivna, det icke uppmärksammade eller det icke redovisade. Fokueringen på vissa dimensioner behöver inte nödvändigtvis innebära att man anser övriga dimensioner oväsentliga, men det innebär att det som inte står i fokus för uppmärksamheten lätt omedvetet faller bort. Så innebar t.ex. normeringen av ytor för bilar och den starka fokuseringen på trafikförhållanden i närmiljön som infördes indirekt en påverkan på barns upplevelsemiljö på ett sätt som ingalunda var avsedd eller önskad. Fokuseringen på vissa medvetna dimensioner innebär emellertid att sådana kvalitéer som man blir medveten om först när de tas bort, lätt faller utanför prioriteringarna. De kvaliteter som är kopplade till traditionellt kvinnlig omsorgsverk- samhet och omsorgsrationalitet, såsom värme och omsorg, utgör kvaliteter som är livsnödvändiga men icke uppmärksammade eller integrerbara i traditionellt rationella verksamhetsbeskrivningar.23 De riskerar därför att falla i skymundan snarare än att dras fram i ljuset i samband med målstyrning och utvärdering. I denna reduktionism kommer lätt icke uppmärksammade, icke artikulerade och icke (officiellt) högvärderade femininitetsrelaterade omsorgsvärderingar och de kontextuellt baserade aktiviteter som kan relateras till dessa att hamna i allt trängre läge, eftersom det då vare sig finns resurser medvetet avsatta eller luftutrymme där de kan trängas in oavsett om ledningen är medveten om det eller ej. I samband med de sparåtgärder som målarbetet oftast kombineras med inom den offentliga sektorn kommer eventuell tidigare luftutrymme att tas bort – dvs. utrymme som kunde utnyttjas till sådana aktiviteter som inte var tillräckligt uppmärksammade eller värderade av ledningen, men som den enskilda omsorgsarbetaren bedömde väsentliga och därför prioriterade. Den slimmade organisation som utifrån mer begränsade perspektiv nu anses effektivare kommer i själva verket att vara reducerad på sådana omsorgsvärderingar som tidigare eventuellt kunnat leva i en till synes ineffektiv verksamhet och omvårdnad. I den offentliga debatten framhålls ofta vikten av ökad jämställdhet i betydelsen fler kvinnor på ledande poster och mer jämn könsfördel- ning i yrken med sned representation av ena könet. I den här artikeln har jag velat demonstrera ett alternativt resonemang som gått ut på att upplösa det likhetstecken som ofta sätts mellan fler kvinnor och förekomsten av kvinnligt relaterade förhållningssätt. Även om ökat antal kvinnor troligen leder till ökad förekomst av sådana förhåll- ningssätt har jag velat rikta uppmärksamheten på att det inte är samma sak. I stället finns det mycket som talar för att kvinnor tvingats anpassa sig till männens villkor och att tänkesätt och värderingar som varit relaterade till det som traditionellt varit kopplat till kvinnors vardag haft svårare att komma in på den offentliga arenan än de kvinnliga kropparna. Jag har också velat visa på hur kort del av den svenska statens historia som kvinnorna utgjort den majoritet de utgör, samt att de 23Att tillföra mänsklig värme (love) räknas t.ex. normalt inte som en särskild aktivitet, även om den i realiteten värdesätts, i betydelsen saknas, när den inte finns närvarande. 24Jag tänker här bla på Waerness studier av hur man på lägre hierarkiska nivåer inom olika former av vård satsar energi på en omvårdnad och kärlek till dem man vårdar utan att detta vare sig uppmärksammas eller värderas av ledningen. omsorgsperspektiv och värderingar som traditionellt varit kopplade till kvinnor och kvinnors vardag i flera avseenden verkar vara hotade. Vi lever i ett samhälle där den officiella retoriken är starkt inriktad på jämställdhet. pågår ett antal processer som, mot bakgrund av ovanstående utgångspunkter, snarare befäster förtrycket av feminint relaterade värderingar. Vi lever i ett samhälle som på samma gång (officiellt) bekämpar patriarkat och på samma gång genomsyras av patriarkatsbefästande tendenser. , (1992) Gendering Organizational Theory i Gendering Organizational Analysis. Att utveckla och styra tjänsteverksamhet. Tjänsteprocessen i fokus . (1993) Red. M. m.fl.Karlstad: Samhällsvetenskap . de Beauvoir, 1995 (Orig. utgåva ) Det andra könet . , , (1967) The Social Construction of Reality. : Anchor Books. , Dag (1992) Kultur och ekonomi. , (1991) Månglerskor: Att sälja från korg och bod i –1846 . : Seelig distribution. , (1996) I marknadens namn. Mångtydiga reformer i svenska kommuner. : Nerenius & Santérus Förlag. Bly, (1990) – a book about men . Reading, : Addison- cop. , (1990) Subjects of Sex/Gender/i Gender Trouble: Feminism and the Subversion of Identity. Calás, B. and Smircich, (1996) From 'The Women's' Point of View. Feminist to Organizations Studies i Handbook of Organizations Studies, edited by S. , , C., and Nord W. : . Calás, M. & Smircich, L. (1991) Voicing Seduction to Silence Leadership Organization Studies 12. , (1985) Riv ! En bok om den nya människan, chefen och ledaren. , (1985) Kvinnor och Män i polisutbildning. Polissystemets reaktioner på en ökad andel kvinnor i polisyrket. Chodorow, (1978) The Reproduction of Mothering: Psychoanalysis and the Sociology of Gender. Berkely and : . Chodorow, (1989) Feminism and Psychoanalytic Theory. Collinson, , (1994) Naming Men as Men: Implications for Work. Organization and Management 1 (1):2-23. Corvellec, (1996) Stories of Achievements. Narrativ Features of Organizatio- nal Performance. Doing Women's Work Men in Nontraditional Occupations . (1994) Red. , (1991) Service management inom svensk hälso- och sjukvård – affärsutveckling och kundorganisation. , (1994) Feminism and Deconstruction. , (1996) Red. Begreppet, vardagen, politiken, forskningen : . (1984) Feminist . , (1994) Toward a Theory of Relational Practice in Organizations: A Feminist of Real Work. Doctoral Thesis, . , (1988) Verksamhetsutveckling inom offentlig sektor. Forskning om den offentliga sektorn. (1992) , Arbetsgruppen för forskningsfrågor. : Allmänna förlaget. Fox , , . 1983 reprinted 1996) The Mind's i Feminism & Science : . Feminism and Science, Readings in Feminism. (1996) Red. Gherardi, (1995) Gender, Symbolism and Organizational Cultures . Giddens, (1989) The Consequences of Modernity. Gilligan, (1982) In a Different Voice. , (1992) Kontoristen – från chefens högra hand till proletär. Proletaris e- ring, feminisering och facklig organisering bland svenska industritjänstemän. , (1988) Situated Knowledges: The Science Question in Feminism and the Privilege of Partial Perspective Feminist studies 14 (3):575-599. Hearn, (1993) Emotive Subjects: Organizational Men, Organizational Masculinities and the (De)construction of Emotions Emotions in Organiza- tions. Hirschmann (1992) Rethinking Obligation. , (1993) Modrande och praxis – en feministisk filosofisk undersökning . , (1994) Den fängslande marknaden – Ekonomiska experter om välfärdsstaten. : Akriv Förlag. Hälften vore nog. , (1995) Transformation of Gender Images: Single and Double Gendered Men and Women in a . Paper presented at EGOS, , , 1995. To be published in Ethnographic Studi- es. Kvalitetsmätning i verksamhet. Rapport till Lokaldemokra- tiutredningen. : Allmänna Förlaget. Kvinno- och mansvärlden: fakta om jämställdheten i . (1986) : . Kunskap och värde - företaget som ett kunskapsprocessande och värdeskapande system. (1992) Red. : Nor- stedts. , (1990) Deconstructing organizational taboos: The suppression of gender conflict in organizations Organization Science Vol.1 (No 4):339-359 . , (1992) – ledning och strategi i tjänstepr o- duktionen. , (1994) Kvinnor, barn och arbete i –1993. : Allmänna förlaget. , (1988) 'Den stränge fadern' och 'Den goda modern': Sociologiska perspektiv på den moderna svenska staten i – vardag och struktur: Sociologer beskriver det svenska samhället . Begreppet, vardagen, politiken, forskningen (1996) Red. , , (1989) Målstyrning. 90-talets ledningsform för offentlig verksamhet. Rombach, (1990) Kvalitet i offentlig sektor. Att mäta och förbättra kvaliteten i verksamhet. , (1994) , power and knowledge. Towards a feminist transformation of the Sciences. Røvik, K A. (1996) Deinstitutionalization and the logic of fashion i Translating organizational change. : De Gruyter. , (1991) Resultatanalys. SCB:s lathund om jämställdhet (1990) : SCB Ska även morgondagens samhälle formas enbart av män? Kartläggning av könsfördelningen i central och regional statsförvaltning (1986) : Liber/Allmänna förlaget (Ds A 1986:4) , (1987) The everyday world as problematic. A feminist sociology . Statistisk 1980–1996 (1995) Vardagens organisering: Om vårdbiträden och gamla i . Sørensen, (1982) Ansvarsrasjonalitet: Om mål– middeltenkning blant kvinner i Kvinner i felleskap. Tarschys, , (1975) Petita över hur svenska myndigheter argumenterar för högre anslag. Translating Organizational Change (1996) Red. Slutbetänkande från utredningen för kvinorepresentation. Waerness, (1984) The Rationality of Caring Economic and Industrial Democracy Vo. Weedon, (1987) Feminist . , (1969) Den höga tröskeln: Kampen för kvinnans rätt till arbete.