sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Tendensen är densamma i den övriga västvärl- den (, 1993). Allt fler väljer också samboende framför äkten- skap. Denna samlevnadsform är än mer instabil; upplösningsrisken beräknas vara ca så hög i samboenden som i äktenskap, oavsett antalet barn (SCB, 1990). upplöstes genomsnittligen ungefär 50 000 sammanboenden . 1 Av dessa par var ca 20 000 gifta och 30 000 samboende; av paren hade barn, vilket betyder att 40 000–50 000 barn erfor en familjes- plittring (SCB, 1995a). Orsakerna till de ökade skilsmässotalen är med säkerhet flera. De moderna samhällena har kommit att bli alltmer sekulariserade. Det äktenskap som instiftats av och var tänkt att bestå tills döden skilde makarna åt kan upplösas av parterna själva. I takt med att skilsmässotalen ökat torde också stigmatiseringen till följd av skilsmässa ha minskat. Det finns alltså en större social och kulturell acceptans för skilsmässa . En av de starkast bidragan- de faktorerna både till minskade äktenskapsfrekvenser och ökade skilsmässotal torde emellertid familjens minskade betydelse som ekonomisk enhet vara (se t.ex. Cherlin, 1992). Det starka ömsesidiga ekonomiska beroende som fanns mellan familjemedlemmarna i det 1 Samboende syftar på par som lever ihop utan att vara gifta medan sammanboende är ett samlande begrepp för både samboende och gifta par. Begreppet skilsmässa syftar i detta kapitel, när inget annat nämns, både på separationer mellan samboende par och formella skilsmässor. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa gamla jordbrukssamhället har försvagats. Samhälleliga institutioner har tagit över eller kompletterat många av familjens tidigare funktioner (t.ex. skolan och barn- och äldreomsorgen) och välfärds- staten garanterar alla en utkomst. En kraftig ekonomisk tillväxt har genererat ökade realinkomster och också medfört att ett liv som ensamstående blivit ett ekonomiskt realiserbart alternativ för många. Därmed har det blivit möjligt att lämna ett äktenskap eller samboende som upplevs som otillfredsställande. Det finns emellertid fortfarande anledning att tro att en skilsmässa är förknippad med negativa konsekvenser för individens materiella välfärd. I detta kapitel ska frågan om hur en skilsmässa påverkar parternas ekonomiska situation söka besvaras. Denna fråga är förhållandevis outforskad i . De flesta studier om sambandet mellan inkomst och familjetyp är nämligen baserade på tvärsnittsdata, d.v.s. på förhållandena i ett fruset ögonblick. Dessa undersökningar visar att frånskilda har sämre ekonomiska villkor än sammanboende, men de kan inte ge någon information om detta är en konsekvens av skilsmäs- san, eftersom de frånskildas ekonomiska situation kan ha varit sämre redan före skilsmässan (en s.k. selektionseffekt). För att undersöka skilsmässans konsekvenser krävs information om situationen för samma individer vid åtminstone två tillfällen. Sådana s.k. longitudi- nella data kommer att användas här. Dessa belyser situationen i under 1980- och . De analyser som görs i detta kapitel avser därför . I en avslutande diskussion kommer dock återkopplingar att göras till den aktuella situationen i , eftersom det finns skäl att tro att den utveckling som skett haft återverkningar på de frånskildas ekonomiska villkor. Kapitlet kommer också att ge en beskrivning av inkomstens samman- sättning efter en skilsmässa. Hur stor andel av inkomsten kommer från bidrag i olika former och hur stor andel kommer från inkomster av förvärvsarbete och kapital? Utöver analyser av inkomster vidgas också perspektivet till andra aspekter av materiellt välbefinnande i termer av boendesituation och tillgång till en ekonomisk buffert (kontantmarginal). Fokus i kapitlet kommer att riktas mot eventuella skillnader mellan könen. Påverkas män och kvinnor på olika sätt av en skilsmässa? Om det är så som ett flertal utländska och det fåtal undersökningar som utförts i visat, nämligen att kvinnornas ekonomiska situation påverkas mer negativt än männens (se t.ex. , 1990 för ; , 1985 och Holden & Smock, 1991 för ; , 1996 för ) innebär detta en allvarlig inskränk- ning i många kvinnors handlingsfrihet. Det betyder att kvinnor i praktiken inte har samma ekonomiska möjlighet som män att lämna ett äktenskap eller samboende i vilket de inte längre vill leva och att situationen efter en eventuell skilsmässa blir mer problematisk för kvinnor än för män. Eftersom de flesta barn fortsätter leva med modern efter en separation mellan föräldrarna drabbar den försämra- de ekonomin också en stor majoritet av dessa. Det som gör ett hushålls ekonomiska omständigheter särskilt betydelsefulla är att de inte bara har betydelse för konsumtion och sparande, de påverkar också individens livsvillkor ur ett antal andra aspekter. Ekonomiska svårigheter kan utgöra en stressfaktor som har en direkt negativ effekt på det psykiska välbefinnandet hos både barn och vuxna (, , 1994; McLeod & Shanahan, 1993). De kan också ha långsiktiga effekter så att barn som växer upp under knappa ekonomiska omständigheter uppvisar nedsatt psykisk och fysisk hälsa också i vuxen ålder (, 1993). Materiell ofärd kan även påverka föräldrars beteende gentemot barnet negativt (McLeod & Shanahan, 1993) och ha en negativ inverkan på barnets utbildningschanser (, 1997). Amerikanska forskare har hävdat att en stor del av den negativa effekten av skilsmässor för barn i kan förklaras av just den försämrade ekonomin bland ensamstående mödrar (se t.ex. McLana- han & Sandefur, 1994). 9.2Teoretiska och metodologiska överväganden Den svenska välfärdsstaten kännetecknas av ett antal egenskaper som har en både direkt och indirekt inverkan på de frånskildas ekonomiska villkor. I har en hög förvärvsfrekvens i befolkningen prioriterats. Detta skapar en bred skattebas, de statliga transferering- arna är starkt inkomstomfördelande, många samhälleliga institutioner är kraftigt subventionerade eller helt avgiftsfria, bidrags- och försäkringssystem är vanligtvis generella och relativt få bidrag är inkomstprövade. En bärande tanke i denna välfärdsmodell har varit strävan mot utjämnade inkomstnivåer och materiella villkor, dels mellan individer men också över individens livscykel (se t.ex. Esping- , 1990; Korpi, 1981). Politiken har också syftat till att utjämna skillnader mellan olika familjetyper: Målet för det ekonomiska familjestödet är – att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn, – att ge människor ekonomiska förutsätt- 2 Åren 1992–93 levde ca. av alla barn som endast bodde med en av de biologiska föräldrarna med modern (, 1995b). Detta har varit mönstret under hela seklet (SCB, 1992). Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa ningar att skaffa barn när de så önskar, – att stödet inom tillgängliga ekonomiska ramar ges till alla på lika villkor, – att lämna särskilt stöd till familjer i utsatta situationer, t.ex. vid stor försörjningsbörda, vid låga inkomster och höga boendekostnader eller när en förälder är ensam vårdnadshavare. (, 1996:79–80) Vilka effekter har då den svenska modellen för de frånskildas situation? Till skillnad från andra välfärdsstatssystem där mannen ofta betraktas som den huvudsaklige familjeförsörjaren betonar den svenska modellen både mannens och kvinnans ansvar för sin försörjning genom förvärvsarbete (se t.ex. , 1990; kapitel i denna volym). Förvärvsarbetsgraden bland kvinnor är också högre i än i de flesta andra länder (Siaroff, 1994). Den höga förvärvsfrekvensen gör svenska kvinnor mindre ekonomiskt beroende av sina makar än vad som är fallet för kvinnor i många andra länder (se t.ex. , 1990), vilket får till följd att kvinnor i ofta står bättre ekonomiskt rustade inför och efter en eventuell skilsmässa eller separation (jfr. Sørensen, 1994 ). En rad politiska reformer och program har stimulerat den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen i . Den offentliga sektorn har tagit över många av de funktioner som kvinnor tidigare utförde utan ersättning i hushållen. Fler kvinnor har därför kunnat gå ut i förvärvs- arbete och utbyggnaden av den offentliga sektorn har också i sig ökat efterfrågan på arbetskraft (, 1990). Den kommunala barnomsorgen, i form av daghem och kommunala dagmammor, har t.ex. skapat arbetstillfällen för ett stort antal (huvudsakligen kvinnli- ga) barnskötare och förskollärare men också berett möjlighet för mödrar att förvärvsarbeta i livet som tidigare vanligtvis var vigd för vård av de egna barnen. I vissa kommuner ges barnen till ensamstående förtur i daghemskön och barnomsorgen tillhandahålls till reducerad taxa för dessa föräldrar (, 1995; , 1996). Andelen i offentlig barnomsorg är också högre bland barn med ensamstående föräldrar än bland barn med sammanboende föräldrar (, 1996; , 1996). En annan viktig reform är föräldraförsäkringen som infördes . Föräldrapenning med anledning av barns födelse innebär att föräldrarna kan stanna hemma från arbetet under totalt med ekonomisk ersättning från . 3 Av dessa ersätts 360 av den sjukpenning- grundande inkomsten och resterande (de s.k. garantidagarna) med per dag. infördes den s.k. pappamånaden vilken öronmärker 30 av dagarna för fadern. Ett bidragande skäl för denna reform är att en mycket stor andel lagstadgad rätt att komma tillbaka till sitt gamla arbete efter föräldra- ledigheten. En tredje bidragande orsak till den höga kvinnliga förvärvsfre- kvensen i torde vara att den tidigare sambeskattningen ersattes av särbeskattning, vilket innebar att makarna kom att taxeras individuellt. Det svenska skattesystemet med en progressiv skatteskala gjorde det därmed ofta mer ekonomiskt lönsamt att kvinnan i ett sammanboende par började förvärvsarbeta än att mannen ökade sitt arbetsutbud. Utöver rent politiska reformer och program utgör också de relativt små löneskillnaderna mellan kvinnor och män i (Phipps, 1990; Siaroff, 1994) ett starkt incitament för kvinnligt förvärvsarbete. Detta förhållande ska emellertid inte dölja det faktum att kvinnor vanligtvis tjänar mindre än män också här. Inkomster från förvärvsarbete kombineras ofta med olika typer av offentliga transfereringar. Dessa transfereringar kan utgöras av generella bidrag (som t.ex. barnbidraget) vilka ges oberoende av inkomst eller anknytning till arbetsmarknaden. På motsvarande sätt är den starkt subventionerade sjukvården och den fria skolgången exempel på program som omfattar alla. I de allmänna försäkringssys- temen är emellertid ersättningsnivåerna baserade på nuvarande eller tidigare förvärvsinkomster. Här ingår sjukförsäkringen, föräldraför- säkringen, den allmänna pensionsförsäkringen och olika ersättningar vid arbetslöshet. 5 Också i ett generellt välfärdssystem som det svenska återfinns emellertid inkomstprövade bidrag, såsom bostads- bidraget och socialbidraget. Bidragssystemens utformning kan också påverka förvärvsarbets- graden. Ersättningarna i de allmänna försäkringssystemen baseras ju på arbetsinkomsterna och en viktig egenskap hos de generella programmen är att de inte påverkas av förvärvsgraden. Om en frånskild förälder börjar förvärvsarbeta eller går upp i arbetstid så förlorar hon eller han inte rätten till t.ex. den subventionerade sjukvården eller barnbidraget. I länder med socialpolitiska system av mer selektivt slag, som t.ex. och , reduceras av samtliga dagar med föräldrapenning () tas ut av modern (, 1997). 4Detta gäller också när kvinnorna har samma utbildning, arbetslivserfarenhet, klassposition och arbetar inom samma sektor (offentlig/privat) som männen. hade männen en timlön som var högre än kvinnornas efter kontroll för dessa förhållanden (le Grand, 1994). Kvinnor har också svårare att nå beslutsfattande, och därmed välbetalda, positioner, än män (, 1996). 5Då under ett antal decennier hade en mycket låg arbetslöshet och ett högt arbetskraftsdeltagande omfattade dessa försäkringssystem en mycket stor andel i befolkningen. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa bidragen lika mycket som förvärvsarbetsinkomsten ökar. I går man dessutom miste om den fria sjukvården då man börjar förvärvs- arbeta. För många ensamstående föräldrar lönar det sig därför inte att förvärvsarbeta (, 1988; , 1994). I finns i princip inga bidrag eller program som riktas till individer i egenskap av att de är frånskilda. Ett undantag är dock bidragsförskottet och utfyllnadsbidraget. 6 När föräldrar skiljer sig är den icke vårdnadshavande föräldern i regel skyldig att betala ett underhåll för barnens försörjning (det s.k. underhållsbidraget). Beloppet på detta underhåll kan föräldrarna antingen komma överens om privat eller få fastställt i dom. Om den icke vårdnadshavande föräldern underlåter att fullgöra sin betalningsplikt kan Försäkrings- kassan betala ut ett underhåll i förskott (bidragsförskottet) som sedan debiteras den frånlevande föräldern. 7 Om dennes ekonomiska omständigheter inte medger någon betalning av underhåll eller endast ett lågt sådant kan betala ut ett s.k. utfyllnadsbi- drag som täcker upp mellanskillnaden mellan vad den icke vårdnads- havande föräldern kan betala och den summa som garanteras genom bidragsförskottet. Utfyllnadsbidraget är ett rent bidrag som inte debiteras den frånlevande föräldern. För de frånskilda som inte har barn finns inga särskilda bidrag eller program att tillgå. I händelse av att inkomsten från förvärvsar- bete och kapital är otillräcklig kan de, liksom andra, söka inkomst- prövade bidrag. för hushållets storlek och sammansättning Hur ska då ekonomiska effekter av en skilsmässa mätas? Hus- hållsmedlemmarnas ekonomiska betingelser är i hög grad beroende av hushållets sammansättning och storlek. En inkomst ger ju ett större möjligt konsumtions- eller sparandeutrymme för var och en av individerna ju färre den ska fördelas på; dessutom varierar behov, och därmed utgifter, beroende på om hushållsmedlemmarna är vuxna eller barn. I ett större hushåll gynnas också medlemmarna av de skalför- delar som uppstår då man kan dela på vissa kostnader, t.ex. för den gemensamma bostaden, bilen, tvättmaskinen eller TV-apparaten. 6Den ersattes lagen om bidragsförskott med lagen om underhålls– stöd. Denna reform innebär nya regler för den underhållsskyldiges betalningsvillkor (se t.ex. RFV, 1997). Bidragsförskottet gällde dock som är aktuell i detta kapitel. 7Bidragsförskott kan utgå till dess barnet fyller och uppgick till maxi– mala (0,4*33 700) eller . att ta hänsyn till dessa skalfördelar och skillnader i hushållets sammansättning och storlek används ofta s.k. ekvivalensskalor. 8 I den enklaste typen av sådana skalor tas endast hänsyn till antalet hushållsmedlemmar, d.v.s. hushållsinkomsten divideras med det antal munnar som ska mättas. När inkomsten mäts per capita tas således ingen hänsyn alls till skalfördelar. För att inkludera dessa står emellertid ett antal alternativ till buds, vilka i princip har det gemensamt att varje hushållsmedlem utöver den första ges en lägre vikt. Som ett exempel kan den förste maken i ett hushåll bestående av ett sammanboende par ges vikten 1 medan den andre maken får vikten 0,7 (ju högre detta tal sätts desto lägre värderas skalfördelar- na). Hushållsinkomsten divideras i ett sådant hushåll med 1,7 medan den dividerats med 2 om inkomsten mätts per capita. När syftet, som här, är att studera de ekonomiska effekterna av en skilsmässa är det centralt att komma ihåg att den uppmätta nivån på skilsmässans eventuella konsekvenser i hög grad är beroende av vilken ekvivalensskala som används (se t.ex. , 1996; Sørensen, 1992). Efter en skilsmässa eller separation förändras vanligtvis männens hushållssituation mer än kvinnornas eftersom eventuella barn oftast stannar kvar hos modern. Kvinnans hushåll är således i genomsnitt större än hennes tidigare makes varför värde- ringen av skalfördelar blir viktig för bedömningen av könsskillnader i konsekvenser av skilsmässa. I detta kapitel kommer resultaten av analyser med tre olika mått, där vi i varierande grad tar hänsyn till skalfördelar, redovisas. För det första anges den totala familjeinkomsten (eller hushållsinkomsten) där skalfördelarna per definition värderas oändligt högt, måttet förändras ju inte med antalet hushållsmedlemmar. För det andra anges inkomsten per capita där varje hushållsmedlem ges vikten 1 och således ingen hänsyn alls tas till skalfördelar. Ur denna aspekt utgör alltså dessa båda mått ytterligheterna på ett kontinuum. För det tredje anges resultat enligt den ekvivalensskala som föreslagits av (1982). Här ges en ensam vuxen vikten 1, en eventuell partner vikten 0,7 och varje barn vikten 0,5. För att exemplifiera innebär detta att den justerade (ekvivalerade) inkomsten för en tvåbarnsfamilj erhålls genom att dividera hushållsinkomsten med 2,7 (1+0,7+2*0,5). För detta mått hamnar alltså betydelsen av skalfördelar någonstans emellan de båda motpoler som redovisades ovan. 8För en mer ingående diskussion av ekvivalensskalor, se t.ex. Buhmann et al. (1988) och (1991). 9Individens ekonomiska situation bedöms här utifrån det hushåll hon tillhör, d.v.s. ett antagande görs att hushållets resurser fördelas jämnt mellan dess medlemmar. Detta antagande är inte oproblematiskt (se t.ex. Halleröds och Nymans respektive bidrag i Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa Den ekonomiska situationen för frånskilda varierar mycket mellan olika länder och betingas i hög grad av rådande social- och familje- politiska system. I en studie baserad på Income Study () jämförs situationen för olika familjetyper i åtta olika OECD- länder (Smeeding, 1992). Här jämförs andelen med relativt låga inkomster (av den justerade medianin- komsten i respektive land) före (bruttoinkomsten) respektive efter det att skatter och olika typer av transfereringar räknas med (den disponibla inkomsten). Bland barn som lever med en ensamstående förälder, är andelen med låga bruttoinkomster i , vilket är lägst av länderna i undersökningen. Denna andel minskar kraftigt till efter det att skatter och transfereringar inklude- rats. Detta förhållande kan kontrasteras mot två andra grupper. Bland svenska barn med två föräldrar är andelen som lever i ett låginkomst- hushåll klart lägre när det gäller bruttoinkomsten (), denna andel sjunker till för den disponibla inkomsten. Detta innebär att skillnaden i andelen barn till föräldrar med jämförelsevis låga inkomster är mycket liten mellan dem som lever med en ensamstående respektive med två föräldrar i . Andelen barn till ensamstående med låga inkomster i kan också jämföras med motsvarande barn i övriga sju länder. Bland dessa barn tillhör i genomsnitt hushåll med låga bruttoinkomster och andelen är fortfarande så hög som när den disponibla inkomsten avses.10 Andelen barn till låginkomsttagare bland dem med ensamstå- ende föräldrar är således klart lägre i än i de andra länderna i undersökningen, framförallt där av barnen till ensamstående lever i hushåll med låga justerade disponibla inkoms- ter. Vad är då skälet till denna skiftande grad av inkomstojämlikhet i de olika länderna? Smeeding menar att den avgörande skillnaden mellan och är de universella social- och familjepolitiska program med en starkt inkomstomfördelande effekt som finns här. saknar t.ex. ett generellt barnbidrag, ett bidragsförskott, subventionerad barnomsorg och en allmän föräldraförsäkring. denna volym). Mannen i familjen har oftast en högre inkomst än kvinnan och det ligger därför nära till hands att tänka sig att han som en följd härav har större makt och inflytande över hur hushållets monetära resurser används. Denna intra-familjära fördelning av ett hushålls resurser har vi dock ingen information om varför vi gör antagandet att resurserna fördelas jämnt mellan makarna. En stor del av hushållets konsumtion består också av kollektiva varor som kan nyttjas av alla hushållsmed- lemmar. 10 Beräkningen av dessa genomsnitt inkluderar också och innebär att den genomsnittliga andelen låginkomsttagare skulle varit än högre om beräkningarna baserats endast på övriga sju länder. Den mycket begränsade skillnaden i andelen låginkomsttagare mellan familjer med ensamstående respektive två föräldrar i kan emellertid dölja det faktum att de förra genomsnittligen har lägre inkomster än de . I en annan undersökning, också den baserad på data från , jämförs den justerade inkomsten för ensamstående mödrar och tvåföräldrafamiljer i olika länder (uppgifterna hänför sig till situationen i slutet av 70- respektive beroende på vilket land som avses). Studien visar att skillnaden mellan dessa båda familjetyper är minst i de skandinaviska länderna. I och har ensamstående mödrar en justerad inkomst som motsvarar av den inkomst man har i familjer med två föräldrar. , och varierar kvoten mellan medan den ligger i , och . Även i denna studie hänvisar författarna till skillnader i de offentliga transfereringssystemen som den avgörande orsaken till inkomstskillnaderna mellan familjetyperna i de olika länderna. I länder med starkare betoning på inkomstprövade bidrag är den ekonomiska situationen bland ensamstående mödrar sämre än i länder med generella socialpolitiska system. Författarna menar att en starkt bidragande orsak till detta är att inkomstprövade bidrag inte tjänar som incitament för eget förvärvsarbete (, Garfinkel & McLana- han, 1993). Även om dessa båda undersökningar ger värdefull information om den ekonomiska situationen i olika familjetyper kan de inte ge någon inblick i vilka eventuella effekter en skilsmässa har i detta avseende. Detta beror på att undersökningarna baserar sig på tvärsnittsdata och endast ger information om situationen vid ett mättillfälle. Den sämre ekonomiska situationen för ensamstående mödrar som belagts ovan behöver således inte vara en följd av förändrade familjeförhållanden utan kan bestå i en selektionseffekt. För att lösa detta problem krävs tillgång till longitudinella datamaterial där samma individ eller familj följs . Ett annat, mindre problem i sammanhanget är att ovanstående studier inte särskiljer olika kategorier av ensamstående. Den vanligaste orsaken till detta civilstånd bland ensamstående mödrar i är en skilsmässa eller separation men det kan också röra sig om änkor eller mödrar som aldrig levt ihop med barnets far. Ett antal amerikanska longitudinella studier har visat att skilsmäs- sor ofta slår hårt mot kvinnors och barns ekonomiska situation med kraftigt försämrade ekonomiska villkor direkt efter skilsmässan. Situationen förändras endast marginellt under de år som följer. För männen förbättras tvärtom ofta situationen (, 1985; Holden & Smock, 1991; Sørensen, 1992). Sørensen (1994) har sammanfattat orsakerna till de stora skillnaderna i ekonomiska villkor Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa för frånskilda kvinnor och män i under tre huvudrubriker: 1) kvinnor tjänar mindre i förvärvsarbete än män, 2) mannen bidrar med ett relativt litet underhåll till kvinnans och barnens försörjning 11 och 3) behoven är större i kvinnors hushåll eftersom de oftare har vårdnaden om de gemensamma barnen. Det senare förhållandet är detsamma i och men vad gäller de båda förra skiljer sig situationen i de båda länderna på avgörande sätt till de svenska kvinnornas fördel. Vi kan dock förvänta oss att inkomsten försämras mer bland kvinnor än män också i , dels för att kvinnor tjänar mindre än män, dels för att de oftare har vårdnaden om barnen (även om man mottar ett relativt högt underhåll motsvarar detta troligtvis inte den summa fadern skulle ha bidragit med om paret fortsatt leva ihop). Det kan också vara svårt att kombinera de dubbla roller som det innebär att satsa på en karriär och , i praktiken, vara huvudsaklig vårdnadshavare för barnen (, 1992). I är longitudinella undersökningar av en skilsmässas eller separations effekter på kvinnors och mäns ekonomiska situation ovanliga. Ett undantag är emellertid (1990) analys av levnadsnivåmaterialet för inkomståren 1973 och 1980. Här görs också en jämförelse av situationen i och .