sou · GLB3156 · 1998-01-01 00:00:00 — Sammanfattning och slutkommentarer 217 Även , och får en relativt positiv utvärdering, medan anses ha lång väg kvar till att bli en marknadsekonomi. Vad gäller det tredje kriteriet, att kunna anpassa sig till , är bilden mer splittrad. Inget land bedöms just nu ha den administrativa kapacitet som krävs för att anpassa sig till hela regelverket. Några länder anses emellertid ha kommit en bra bit på vägen mot en anpassning. Mot bakgrund av dessa kriterier föreslog kommissionen att förhandlingar skulle inledas med , , , och . Vi är av den uppfattningen att det verkar vara rätt länder som ingår i den första förhandlingsomgången. Ett andra tema i kapitel 10 är de ekonomiska reformernas politiska ekonomi. De östeuropeiska kandidatländerna har genomgått högst dramatiska förändringar i sin ekonomiska politik . Från att ha varit mycket starkt reglerade som planekonomier är de nu relativt öppna ekonomier, som kommit en bra bit på väg mot att bli marknadsekonomier. Den ekonomiska politiken i kandidatländerna förändras dock . I vissa fall har vi t.ex. sett tendenser till ökad protektionism. Resultatet av medlemskapsförhandlingarna kommer säkerligen att medföra förändringar av den ekonomiska politiken. Vid ett medlemskap binds vissa delar av denna fast, exempelvis blir den yttre handels- politiken och konkurrenspolitiken gemensam med de andra EU-län- dernas. Försenade eller uteblivna medlemskap innebär emellertid knappast ett status quo. Det är tvärtom av stort intresse att fråga sig om reformtakten i kandidatländerna kommer att bli högre vid ett medlemskap eller vid ett fortsatt utanförstående. Det har på flera håll betonats att möjligheten till medlemskap har haft betydelse för de ekonomiska reformerna i . Utredningen beställde därför en bakgrundsrapport på detta tema av och , i vilken det finns flera intressanta aspekter av denna fråga. Kandidatländerna har reformerat sina ekonomier snabbare än andra f.d. planekonomier, även om det inte är helt uppenbart åt vilket håll orsakssambandet går. Kandidatländerna har blivit kandidater genom att de redan från början reformerade sina ekonomier relativt snabbt. Möjligheterna till ett EU-medlemskap på- verkar dock positivt reformtakten i dessa länder. EU har således fungerat som ett yttre ankare för ekonomiska förändringar. Trots motstånd från inhemska särintressen har åtgärder kunnat genomföras med hänvisning till EU:s krav. Man kan hävda att möjligheterna för EU att påverka politiken i kandidatländerna är som störst innan kandidatländerna blir medlemmar, eller kanske t.o.m. innan förhandlingarna inleds. Erfarenheter från t.ex. visar på 218 Sammanfattning och slutkommentarer svårigheten att efter medlemskapet påverka de delar av den ekonomiska politiken som inte direkt fastställs vid ett medlemskap. Enligt detta synsätt får själva genomförandet av medlemskapsför- handlingarna stor betydelse. En aspekt på frågan är önskvärdheten i en gemensam förhandlingsstart. Det är inte uppenbart att den fortsatta reformtakten blir högst i de länder som först kommer att inleda medlem- skapsförhandlingar med EU. Inte heller är det uppenbart att reform- takten ökar vid medlemskap. Det finns åtminstone två anledningar till detta. Den första är att länder som ligger längre från medlemskap kan ha större incitament att övertyga EU om sin reformvilja. Dessa länder kan också tvingas föra en reforminriktad politik för att övertyga utländska investerare om att det är riskfritt att investera där. Länder som känner att de nästan med automatik kommer att bli EU-medlemmar kan däremot ha mindre incitament till fortsatta reformer. Det är emellertid inte nödvändigt att länder som befinner sig längre ifrån ett medlemskap svarar genom att reformera sina ekonomier. Både politiker och väljare kan i stället komma att bli mer fientligt inställda till EU. Reaktionen skulle därför kunna bli att fortsatta reformer upplevdes som meningslösa om de ändå inte kommer att leda till medlemskap. EU:s inställning till kandidatländerna blir därför avgörande. Det är viktigt att både länder som förväntas bli med- lemmar, och länder som får vänta , bibehåller incitamenten till fortsatta reformer. För den första gruppen gäller att medlemskapet även fortsättningsvis förbinds med reformer, medan den andra gruppen får klart för sig att snabba reformer kraftigt kan öka takten i förberedelserna för medlemskap. Om detta talar för en gemensam förhandlingsstart eller inte är inte helt lätt att avgöra. 11.9Är utvidgningen bra? Utvidgningen av EU innebär att och EU kommer att förändras. På kort sikt blir dock förändringarna i de nuvarande EU-länderna relativt måttliga. Handeln med de central- och östeuropeiska länderna kommer visserligen att öka, men det sker från en låg nivå. En del arbets- kraftsinvandring från kandidatländerna kan också förväntas, men den blir antagligen inte så stor. Redan Europaavtalen innebär att resursallokeringen i EU-länderna förbättras. Välfärdsvinsterna av detta motsvarar emellertid knappast mer än några tiondelars procent av BNP. Ett fullvärdigt EU-medlemskap för kandidatländerna resulterar också till viss del i ytterligare förbättrad resursallokering i de nuvarande EU-länderna. Denna påverkan blir emellertid inte så stor. Om hänsyn också tas till nettoutbetalningarna via Sammanfattning och slutkommentarer 219 EU:s budget till kandidatländerna är det inte säkert att det på kort sikt sammantaget blir några välfärdsvinster av den utökade integration som en utvidgning innebär. Å andra sidan blir kostnaderna för utvidgningen inte heller så stora. De samhällsekonomiska kostnaderna för ökad strukturomvandling verkar inte bli speciellt stora för majoriteten av regionerna och länderna inom EU, även om vissa problem för de regioner och länder som är starkt specialiserade på arbetsintensiv produktion kan uppstå. Kost- naderna via EU:s budget blir t.ex. inte heller så stora som tidigare förutspåtts. Det verkar också möjligt att inkorporera kandidatländerna i den gemensamma regional- och jordbrukspolitiken. En utvidgning skulle ur budgetsynpunkt emellertid underlättas av en reformering av framför allt jordbrukspolitiken. En sådan förändring skulle också få positiva välfärdseffekter. Ingenting tyder på att utvecklingen i kommer att bli särskilt annorlunda än den i flertalet andra EU-länder. Välfärdsvinsterna kommer att bli ganska marginella (men kanske ändå något högre än för EU:s genomsnitt, eftersom vi ligger ganska nära stora kandidatländer). De svenska nettobetalningarna till andra EU-länder är redan omfattande. Det är emellertid inte säkert att de kommer att öka ytterligare genom utvidgningen. I stället kan de svenska överföringarna komma nya länder till godo. För som helhet bör inte heller strukturomvandlingen bli alltför påfrestande, även om vissa län, t.ex. i , kan komma att drabbas lite hårdare än andra. För de central- och östeuropeiska kandidatländerna bör föränd- ringarna bli betydligt större också på kort sikt. Handeln med EU är redan nu av avgörande betydelse, och dess betydelse kommer att bli än större. Fullföljandet av Europaavtalen innebär att välfärden ökar. Ett avskaffande av återstående handelshinder och av gränskontroller genom fullvärdigt medlemskap innebär att handelsvinsterna ökar ytterligare. Viktigast är kanske trots allt den stabilitet som medlemskapet innebär, och som kommer att ge effekter på investeringarna i CÖEL, framför allt på de investeringar som kommer genom multinationella företag. Dessa effekter är dock svåra att kvantifiera. Den långsiktiga tillväxten förväntas också öka i de central- och östeuropeiska kandidatländerna, bl.a. genom den ökade handeln och genom direktinvesteringar från EU-länderna. Visserligen är det inte helt enkelt att särskilja effekterna av ett fullvärdigt EU-medlemskap från den liberalisering som redan skett genom de s.k. Europaavtalen. Att försöka kvantifiera dessa ytterligare vinster är svårt. Det ska emellertid inte skymma det faktum att fullvärdigt medlemskap troligtvis kommer att ge vinster utöver dem som uppstår genom avtalen. 220 Sammanfattning och slutkommentarer På ett par decenniers sikt kan de konventionella välfärdsvinsterna av utvidgningen också bli mycket mer betydande i de nuvarande EU- länderna. Redan som en följd av att transitionen fullföljs, beräknas tillväxten i de central- och östeuropeiska länderna bli hög. Med Europa- avtalen och med fullvärdigt medlemskap, förväntas nationalinkomsten öka ytterligare, både genom nivå- och genom tillväxteffekter. Det intressanta är att de långsiktiga välfärdsvinsterna i de nuvarande EU-länderna troligtvis kan uppkomma utan några större samhälls- ekonomiska kostnader, som en följd av en snabbt ökande struktur- omvandling. Anledningen är delvis att handeln endast ökar gradvis, beroende på ökade inkomster i CÖEL, och inte på en gång. Det finns därför utrymme för en gradvis och relativt långsam anpassning av industristrukturen. Den andra anledningen är att de central- och östeuro- peiska ländernas handel med de nuvarande EU-länderna gradvis kommer att gå mot ökad inombranschhandel i relativt kunskapsintensiva varor, en handel som i mindre utsträckning än mellanbranschhandel kräver strukturomvandling. De relativt marginella kortsiktiga välfärdseffekterna på de nuvarande EU-länderna, inkluderat, betyder emellertid knappast att frågan är ointressant ens ur detta perspektiv. Ett annat skäl för utvidgningen är att allt som kan påverka den ekonomiska utvecklingen positivt i de central – och östeuropeiska länderna kan förväntas öka stabiliteten och säkerheten i övriga . I ett läge där ekonomin inte utvecklas positivt i kan inte minst drabbas av t.ex. flyktingströmmar och säkerhetspolitisk instabilitet. En sådan situation skulle kunna få betydande indirekta samhällsekonomiska kostnader. Dessa är visserligen svårare att bedöma men är kanske minst lika viktiga som andra samhällsekonomiska effekter. Sambandet mellan säkerhetspolitik, demokrati och ekonomisk utveckling är visserligen inte ett område som är speciellt väl utforskat. Mycket tyder emellertid på att en hög materiell levnadsstandard är en viktig förutsättning för stabila demokratier. Det verkar också rimligt att anta att en stabil demokratisk utveckling i bör leda till mindre säkerhetspolitiska spänningar mellan och andra närliggande länder, än en situation där den demokratiska utvecklingen är mer osäker. Eftersom vi har funnit att den ekonomiska utvecklingen i CÖEL sannolikt blir bättre genom ett EU-medlemskap finns således även säkerhetspolitiska vinster att hämta av utvidgningen för och de andra EU-länderna. Detta kan också ge indirekta samhällseko- nomiska vinster för dessa länder. Även miljömässiga vinster kan komma att uppstå som en följd av utvidgningen. Ett strängare regelverk kommer att tillämpas i CÖEL efter inträdet. Stöd från EU kan också bidra till förbättring av miljön både i Sammanfattning och slutkommentarer 221 CÖEL och i närliggande länder, för del t.ex. utsläpp i . Det finns emellertid också effekter av utvidgningen som inte är helt positiva för miljön, som t.ex. införandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, och det faktum att ekonomisk tillväxt i inlednings- skedet kan leda till sämre miljö (se t.ex. och , 1995). Ett intressant tankeexperiment (tidigare framfört av , och Portes, 1997) är att tänka sig hur mycket västeuropeiska länder före murens fall hade varit beredda att betala för de förändringar som vi nu får mer eller mindre gratis, och som på också är förknippade med direkta ekonomiska vinster. Slutligen kan det också finnas ett mer altruistiskt intresse för och EU att bidra till utvecklingen av . Det finns knappast skäl till att utvecklingen i dessa länder borde ha lägre prioritet än utvecklingen i tredje världen, där och andra EU-länder satsar betydande ekonomiska resurser. I fallet med de central- och östeuropeiska länderna är det emellertid inte förenat med några samhällsekonomiska kostnader för . Att utvidgningen verkligen kommer till stånd är således ett viktigt svenskt intresse. Aasland (1996), : The Impact of the Transformation, , FAFO Report No 188, . Agell, J & P (1995),Theories of Pay and Unemployment: , 97: 295–307. Akerlof, G A, , K, , K J L, Hessenius Y & H Hessenius (1991), East in from the Cold: the Ec onomic aftermath of Currency Union, Brooking Papers on Economic Activity, 1: 1–105. Aldcroft, D H & S Morewood (1995), Economic Change in Eastern Europe since 1918, , . , T & , J (1993), W ill Product Market Integration Lower Unemployment, i , J & L (red), European Economic Integration: A Nordic Perspective, Avebury, Aldershot. , K & R Tyers (1995), Implications of the EC Expansion for European Agriculture Policies, Trade and Welfare, i , R, Haaparanta, P & J Kiander (red), Expanding Membership of Union, , . Bajo, O & S Sosvilla (1992), Inversion Directa Extranjera en Espana, Moneda y Credito, No 194. , R (1989), "The Growth Effects of 1992", Economic Policy, 9: 247–281. , R (1991), Ec onomic growth in a cross-section of countries, , 106: 407-44. , R (1992a), The Ec onomic Logic of EFTA Countries joining the EEA and the EC, EFTA Occasional Paper No 41, . , R (1992b), Measurable Dynamic Gains from Trade . , 100: 162–174. , R (1993), The potential for trade between the countries of EFTA and Central and Eastern Europe, EFTA Occasional Paper No 44, . , R (1994), Towards an Integrated Europe, CEPR, . , R, et al. (1992), Is Bigger Better? Enlargement, Monitoring European Integration, 3, , R & A (1995), Regional Ec onomic Integration, i , G M & K Rogoff, Handbook of International Economics, , . , R E & (red) (1996), Dynamic Issues in Policy Analysis, , . , R & E Seghezza (1996a), Growth and European Integration: Towards an Empirical Assessment, Stencil, , . , R & E Seghezza (1996b), Trade-Induced Investment-Led Growt, NBER Working Paper No 5582. , R, , J, & R Portes (1997), The Costs and Benefits of Eastern Enlargement: the Impact on the EU and Central Europe, Economic Policy, 24: 125–176. Barrell, R & N Pain (1996), An Ec onometric Analysis of , Review of Economics and Statistics, 78: 200–220. Barell, R & N Pain (1997), Trade Restraints and Flows, under publicering i . Barro, R J (1991), Ec onomic Growth in a Cross Section of Countries, , 106: 407–443. , T & (1997), Integrating the East: The Labor Market Effects of Immigration, i , S W (red), Europes Economy Looks East: Implications for and Union, , . Bean, C (1993), European Unemployment: A Survey, , 32. , J (1988), A to the Gravity Model, . , J (1989), The Generalized Gravity Equation, M onopolistic Competition and the Factor-proportions Theory in International Trade, , 71: 143–53. , E, J, Bound, J & Z Griliches (1994), Changes in the Demand for Skilled Labour Within U.S. Manufacturing: Evidence from the Annual Survey of Manufactures, , 109: 367–398. Biterman, D (1993), Immigrant Housing Careers, (stencil) , . M (1994), Ec onomic Liberalisation in Eastern Europe: Problems and , World Economy. Blomskog, S & L ( 1997), Labour Market Entry, Vocational Training, and Mobility in the in –1991 , Doctoral dissertation, , 27. , M & A Kokko ( 1996), , i , Working Paper No 99. , M & A Kokko ( 1997), Regional Integration and , NBER Working Paper no. , M & (1991), Firm Size and Foreign Operations of Multinationals, , 93: 101–107. , M & H (1983), illover Efficiency in an Underdeveloped Economy: Evidence from the , World Development, 1: 493–501. , (1985), The Global Environment and its Impact on Soviet and East European Economies, i , C (red), East-West Trade and Finance in the World Economy: A New Look for the 1980s, , MacMillian, . Borjas, G (1994), The Ec onomics of Immigration, , 32: 1667–1717. Bosworth, B (1997), Comment to and , i , S W (red), Europes Economy Looks East: Implications for and Union, , . Brainard, S L (1993a), A Simple Theory of with a Trade-off between Proximity and Concentration. NBER Working Paper No 4269. Brainard, S L (1993b), An Empirical Assessment of the Factor Proportions Explanation of Multinational , NBER Working Paper No 4583. Brainard, S L (1997), An Empirical Assessment of the Proxity- Concentration Trade-off between Multinational and Trade, , 87: 520–544. Brainard, S L & D A Riker (1997), U.S. Multinationals and Competition from Low Wage Countries, NBER Working Paper No 5959. 226 Referenser SOU 1997:156 Braunerhjelm, P, , K, Grundberg, L, & P Karpaty (1996), : Recent Trends in Foreign Activities, IUI Working Paper No 462. Bromee P, , , C & R ( 1996), Varför sitter brassen på bänken?, , . , D et al. (1997), An Ec onomic Assessment of the Integration of , , and into Union, i , S W (red), Europes Economy Looks East: Implications for and Union, , . Caves, R E (1974), , Competition, and Productivity in Host-Country Markets, Economica, 38: 1–27. (1996), Cecchini Report [1988], Press, Aldershot. (1990), Eastern Enlargement, CEPR Annual Report, . (1992), the Association process work, Occasional Paper No 11, . B & (red) (1986), East-West Relations in the Changing Global Environment, MacMillian, . , J (1987), and , , . Coe, D, Helpman, E & A Hoffmaister (1995), Spillovers, NBER Working Paper No 5048. Coe, D T & E Moghadam (1993), Capital and Trade as Engines of Growth in , IMF Staff Paper, 40: 542–566. , S and D (1991), Eastern European and the Soviet Union in the World Economy, , , DC. Commision of Communities (1988), The Ec onomics of 1992, European Economy, No 35, (known as the Cecchini Report). Courchene, T et al. (1993), Stable Money – , European Economy, No 53. Csaba, L (1995), The Political Ec onomy of Trade Regimes in Central Europe, i , A (red), Foundations of an Open Economy: Trade Laws and Institutions for Eastern Europe, CEPR, . SOU 1997:156 Referenser 227 Culem, C G (1988), "The Locational Determinants of among Industrialized Countries", , 32: 885–904. , L & , J (1996), och den inre marknaden, Ekonomisk Debatt, 24: 565–575. De New, J P & K (1994), Native Wage Impacts of Foreign Labor: A Random Effects Panel Analysis, , 7: 177–92. Drabek, Z (1997), Regional and Sub-Regional Integration in Central and Eastern Europe: An Overview, i Teunissen, J J (red), Regionalism and the Global Economy, Fondad, The Hague. Driffill, (1995), Trade Liberalisation with in Goods and Labour Markets, , 97: 223–244. Dunning, J H (1977), Trade, Location of Ec onomic Activity and the : a Search for an Eclectic Approach, i B. , P O Hesselborn & (red), The Allocation of Economic Activity, , . Eatwell, J, , M, , M, Nuti, D M, & J (1997), Not Just Another Accession: The Political Economy of EU Enlargement to the East , , . , P A & B (1992), Avkastning och efterfrågan på högre utbildning, Ekonomisk debatt, 21: 31-45. , S [1993], Openness, Trade Liberalization and Growth in Developing Countries. , 31: 1358–1393. , J (1983), I nkomsteffekter av invandring, Acta Wexionensia, Serie 2, Economy & politics, . , K (1995), in Technological Knowledge , Economic Studies No 58. , K (1997a), Proximity Advantages, Scale Ec onomies and the and , i Braunerhjelm, P & K , The Geography of Multinationals, under publicering, Kluwer Academic Publishers. , K (1997b), Eastern Enlargement and in Eastern Europe, stencil, IUI, . , K & J (1989), "Svensk handelspolitik i ljuset av en ny handelsteori",Ekonomisk Debatt, 17: 431–442. Ethier, W & H (1984), "A New Look at Economic Integration", i Kierzkowski, H (red), and International Trade, , . EU (1997a), Agenda 2000: 1. For a Stronger and , EU (1997b), Agenda 2000: 2. EU (1997c), Yearbook 1996 , Office for Official Publications in Communities, . Faini, R, & R Portes (1995), Opportunities Outweigh Adjustment: The Political Economy of Trade with Central and Eastern Europe, i Faini, R & R Portes (red), EU Trade with Eastern Europe: Adjustment and Opportunities, CEPR, . Falvey, R (1981), Commercial Policy and Intra-Industry Trade, , 11: 495–511. Fingleton, J, Fox, E, , D & P Seabright (1995), Competition Policy and the Transformation of Central Europe, CEPR. Fishwick, F (1981), Concentration in Europe , Farnborough, Gower. Flam, H (1992), Product Markets and 1992: Full Integration, Large Gains?, , 6: 7–30. Flam, H & E Helpman (1987), Industrial Policy under M onopolistic Competition, , 22: 79–102. , M (1992), The EC Budget: Realism, Redistribution and Radical Reform, , Discussion Paper No 42, . Glasmacher, V & N (1996), Round Table on Eastwards Enlargement of the EU, Economics of Transition, 4. Globerman, S (1979), illover Efficiency Benefits in , , 12: 42–56. Grabbe, H & K (1996), The Impact of Enlargement on EU Trade and Industrial Policy, i , J & G (red), Enlargement of Union: Past, Present and Future, forthcoming. Graziani, G (1993), Trade Patterns and Comparative Advantages of Central and Eastern Europe with EC Countries, i Gács, J & G Winckler (red), International Trade and Restructuring in Eastern Europe, IIASA, . , D & J (1997), to the Future: Taking Stock on Intra-Industry Trade, Weltwirtschaftliches Archiv, under publiceing. , G & E Helpman (1991), Innovation and Growth in the World Economy, , , . , G & A Krueger (1995), Ec onomic Growth and the Environment, , 110: 353–77. Grubel, H G & (1975), Trade: The Theory and Measurement of International Trade in , MacMillian, . Haaland, J et al. (1987), VEMOD: A –Hecksher––of World Trade, , 89: 251–270. Haaparanta, P (1996), Competition for , , 63:141–153. von, J (1997), The Political Ec onomy of Eastern Enlargement of the EU, i Ambrus-Lakatos, L (red ), Coming to Terms with Accession, Forum Report of the Economic Policy Initiative, no 2, CEPR, . Halpern, L (1995), Comparative Advantage and Likely Trade Pattern of the CEECs, i Faini, R & R Portes (red), EU Trade with Eastern Europe: Adjustment and Opportunities, CEPR, . , C and (1992), Opening up International Trade with Eastern Europe, Economic Policy, 14: 77–116. , G H (1996), Localization Ec onomies, , and Trade, , 86: 1266–1278. , G (1997), Increasing Returns, Trade and the Regional Structure of Wages, , 107: 113–133. , P (1997), Trade, Tec hnology and Changes in Employment of Skilled Labour in , i , J, , P, , L & A (red), Technology and International Trade, , Cheltenham. Hellvin, L & J (1991), "Factor Proportions in East-West Trade: The Case of & ", Weltwirtschaftliches Archiv, 152: 380–389. Helpman, E (1984), "A Simple Theory of International Trade with ", , 92: 451–471. Helpman, E (1985), "Structure", Review of Economic Studies, 52: 443–457. Helpman, E (1993), Comment on G Graziani´s paper, i Gács, J & G Winckler (red), International Trade and Restructuring in Eastern Europe, IIASA, . Helpman, E & P Krugman (1985), Market Structure and Foreign Trade: Increasing Returns, , and the International Economy , , , . Helpman, E and P Krugman (1989), Trade Policy and Market Structure , , , . Henrekson, M, , J & R (1996), Growth Effects of European Integration, CEPR Discussion Paper 1465, under publicering i . Hoekman, B & S Djankov (1996), Intra-Industry Trade, and the Reorientation of , CEPR Discussion Paper No 1377. , T (1972), The Industrial Composition of U.S. Exports and Subsidiary to the Canadian Market, , 62: 37–45. , I J & (1987), "and the Development of ", , 32: 109–121. Hrncir, M (1997), The Global and Regional Outl ook in Central Europe, i Teunissen, J J (red), Regionalism and the Global Economy, Fondad, The Hague. , S (1993), Explaining East-West Trade Flows, thesis, GIIS, . , G & P Hare (1991), Competiveness and Industrial Restructuring in , and , European Economy, 2. Hunya, G & J Stankovsky (1997), WIIW-WIFO Database: in Central and East European Countries and the Former Soviet Union , für Internationale Wirtschaftsvergleiche (WIFO), . Hymer, S H (1960), Operations of : A Study of , doktorsavhandling, , (publicerad av , 1976). IMF (1997), International Financial Statistics, , . Inotai, A (1997), for Joining Union, i Teunissen, J J (red), Regionalism and the Global Economy, Fondad, The Hague. Jackman, R & Savouri, S (1992), Regional Migration in : An Analysis of , , 102: 1433–50.