sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — : Office of Official Publications of Communities. Gornick, (1995) Bringing Gender into , paper framlagt vid i . Goul , (1996) Marginalization, Citizenship and the Economy: The Capacities of the Universalist in , i , red., The Rationality of the . , (1993) The Future of Welfare: A Guide to the Debate. , , (1993) Inkomstfördelningen , Bilaga 19 till . , (1996) Unemployment in , i , red., The Nordic Labour Markets in the 1990´s . , (1986) i , red., Growth to Limits, Del 1. : de Gruyter. , (1987) Sociale kontantydelser 1976–1987 . : Socialforsk- ningsinstituttet. Korpi, , (1993 ) Socialpolitik, kris och reformer: i internationell belysning, SOU 1993:16, Nya villkor för ekonomi och politik , Bilaga 17. I nedskärningarnas tecken. Kuhnle, (1990) Den skandinaviske velferdsmodellen – skandinavisk? modell?, i , Liv Stokke, red., Visjoner om velferdssamfunnet. LMT (1996) Labour Market Trends incorporating the Employment Gazette, 104, nr. , (1988) Paradise Lost? The Nordic Welfare States and the Recession 1975–1985. , (1992) , Work and Welfare, Evidence from the Income Study, paper framlagt vid , , . , (1991) Income Transfers in Ten Welfare States. , (1996) Public Expenditures: Is the Welfare State Manageable?, i m.fl., red., Negotiated Adaptation: The Survival of the Danish , opublicerat manuskript. , (1995) Läkaryrket – ett yrke i förvandling. En köns- och maktaspekt, opublicerad uppsats, , . NOSOSKO (1986) Social tryghed i de nordiske lande. : Nordisk statistisk sekretariat. (1995) Income Distribution in Countries. Evidence from the Income Study. Författad av . , . Smeeding. , (1996) Välfärdsstaten som en strategi för jämlikhet, i , red., Generell välfärd. Hot eller möjligheter? , , (1996) The and the Labor Market, i m.fl., red. , Negotiated Adaptation: The Survival of the Danish , opublicerat manuskript. , (1992) Nordisk politik. , , (1996) Continuity or Change in the Danish Social security System? et.al., rek., Negotiated Adaptation: The Survival of the Danish , opublicerat manuskript. Ruggie, (1984) and Working Women. , (1996) Gender, Equality and Welfare States. : Cambrid- ge University Press. , (1993) Dual Welfare and Sex Segregation of Access to Social Benefits, 22, 1, s. 69–98. , (1988) Womens Interests and the Scandinavian Model, Scandinavian Political Studies 11, 4, s. 337–346. SCB (1996a) Inkomst- och skattestatistik 1994, Statistiska meddelanden Be 20 SM9601. SCB (1996b) Inkomstfördelningsundersökningen 1994, Statistiska meddelanden Be 21 SM9601. SCB (1993) Pensionärer 1980–1989 , Levnadsförhållanden, Rapport 81. SCB (1990) Offentliga sektorn: Utveckling och nuläge (andra uppl.). SCB (1985) Offentliga sektorn: Utveckling och nuläge. SCB (1962) Skattetaxeringarna samt fördelningen av inkomst och förmögenhet. , (1987) A Comparative Perspective on the Organization of Care Work in and , paper framlagt vid ECPR arbetsgrupp om Women and Democratic Citizenship, . Social sikring og retvæsen (1988), Statistiske efterretninger. Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad. , (1996) The Scandinavian Welfare States: Achievements, Crisis, and , i Gøsta , red., Welfare States in Transition. Lon- don: . Arbete – en analysmodell – vem behöver, vem utför, vem betalar? En analysmodell med genusperspektiv Denna studie utgår från arbete. Den behandlar människors behov av att få tjänster utförda eller att få tillgång till varor, som producerats eller distribuerats med något inslag av arbete. Den behandlar kvinnors och mäns betalda och obetalda arbete, oavsett om det utförs inom familjen, i ett privatägt företag, i en ideell organisation eller i offentlig regi. Den behandlar också aspekten om arbetet betalas eller ej, och om vem som betalar det betalda arbetet.1 Det finns många skäl att studera arbete i detta breda perspektiv. Ett är att relationerna mellan det betalda och det obetalda arbetet, utfört inom olika sfärer, förändras både i och i andra länder. En intensiv diskussion pågår i flertalet västländer om behov av arbete, om rättigheter till andra människors hjälp för den som inte klarar sig själv, om skattesystemets påverkan på olika typer av arbete (exempelvis hushållstjänster), om förändringar i arbetsrätten, om s.k. privatisering av viss typ av arbetsuppgifter etc.. 1 Arbete i förändring De olika sätten att organisera arbete – privat marknad, familj, offentligt anställd, offentligt finansierade privata entreprenörer samt ideell sektor – hänger samman på många sätt. Den tid som nödvändigtvis måste använ- das till arbete i en form kan inte användas till något annat. 1 Denna studie är en del av ett planerat större arbete, och har finansierats genom ett planeringsanslag av . Den modell som här presenteras kommer att utvecklas vidare. Det empiriska materialet belyser endast en del av modellen. svarar för avsnitten 3.1–3.9 samt 3.16, och för den studie av den svenska arbetsmarknaden m.m. som redovisas i avsnitten 3.10–3.15. den betalda arbetstiden förlängs kan en samtidig förlängning av obetalt arbete bara ske om det finns fri tid att ta av. När vissa arbeten inte längre utförs betalt blir följden i några fall att de inte kommer att utföras alls, i andra blir följden att de görs obetalt. Varje land har ett mönster av arbete organiserat i de nämnda formerna, ett mönster som dessutom är organise- rat efter kön, klass och etnisk bakgrund både när det gäller den som behöver eller önskar få arbete utfört, den som arbetar och den som – eventuellt – betalar för det. Den höga arbetslösheten är naturligtvis en huvudorsak till att många etablerade synsätt på arbete ifrågasätts . Men också andra förhållanden bidrar. Ensamförsörjande föräldrars möjlighet, rättighet eller skyldighet att förvärvsarbete debatteras i och i (som har högsta respektive lägsta andel ensamstå- ende tonårsmödrar), den åldrande befolkningens behov av hjälp och hur sådan hjälp bör organiseras är föremål för diskussion bland annat i , låga födelsetal anses problematiska i många länder i Väst- och och leder till analyser av framför allt kvinnors möjligheter och önskemål rörande betalt arbete och hur det kan kombineras med vård av små barn. Förändrad, ofta minskad, offentlig finansiering av olika typer av ar- bete har också lett till diskussion om relationer mellan betalt och obetalt arbete, liksom om villkoren i det betalda arbetet. Ökad effektivitet, dvs. att få ut mer av en given mängd resurser, är en strävan. Även ideologiska uppfattningar om hur olika typer av arbete i samhället bör organiseras spelar roll. Hur bör exempelvis omsorg om äldre som behöver hjälp organiseras? Ska arbetet göras av familjemedlemmar i hemmet, av ideella organisatio- ner med stöd av offentlig finansiering, genom att de gamla får checkar som ger dem möjlighet att själva köpa service på den vanliga arbetsmark- naden, av offentligt anställda som hjälper till i hemmet, genom dagvård utanför hemmet, genom grannsamverkan utan offentlig finansiering? Vilka olika lösningar föredrar den hjälpbehövande själv? Vad anser övriga familjemedlemmar? Vilka villkor får den som ska utföra omsorgs- arbetet? Vilka offentliga medel kan och bör ställas till förfogande? Arbete – en analysmodell Figur 1a Kvinnor och män 20–64 år i och utanför arbetskraften, 1996 Det är uppenbart att det betalda och det obetalda arbetets villkor förändras snabbt, inte bara i . Dock bör man inte överskatta förändringstakten just , eftersom stora och snabba förändringar karakteriserat hela detta sekel. Industriarbetet är mycket olikt det , arbetet i detaljhandeln, inom jordbruket, i bankerna, och i sjukvården likaså. Figur 1b Sysselsättningsförändringar efter kön och sektorer mellan april och april . Ett förhållande är dock nytt för . Det gäller den andel av befolk- ningen i det som brukar kallas förvärvsverksam ålder, , som står utanför arbetskraften, dvs. som varken har något förvärvsar- bete eller är registrerad som arbetslös. Denna andel har ökat kraftigt och den bestod av 928 000 personer. Arbete – en analysmodell Bland dem som står utanför arbetskraften ingår heltidsstuderande som själva valt att studera likaväl som de som studerar därför att de inte finner det förvärvsarbete de hellre skulle vilja ha. Där ingår hemarbetande som vill arbeta hemma, människor som inte söker arbete för att de inte tror att de kommer att finna något och människor som av en mängd väsensskilda skäl varken har betalt arbete eller är registrerade som arbetslösa. Vi återkommer till detta senare i kapitlet. Befolkningen 20–i (i tusental) samt antal och andel utanför arbetskraften. Ökningen i procentenheter av andelen utanför arbetskraften är lika stor för både kvinnor och män, . Varför har denna förändring skett? Hur påverkar det dessa kvinnor och mäns levnadsförhållanden? Varifrån kommer deras inkomster? Utför dessa människor nu obetalt arbete som tidigare utfördes av dem själva eller av andra på den betalda arbetsmarknaden? Hur ser de på sig själva? Det är väsentligt att framhålla, att i ett västeuropeiskt perspektiv an- delen människor i arbetskraften i är mycket hög. Detta gäller även om man räknar de förvärvsverksamma netto, dvs. med de arbetslösa borträknade, så att endast de som verkligen har betalda arbeten ingår. Detta förhållande gör det särskilt viktigt att studera andra länders forskningsresultat och erfarenheter, eftersom dessa b ygger på kunskaper om en situation som där har existerat länge, och som eventuellt kommer att uppstå även i . 3 Betalt och obetalt arbete Vi vill analysera arbete av alla slag i ett trepartsperspektiv: den som behöver eller önskar få ett arbete utfört, i en tjänst eller som del i en vara, den som gör arbetet och den som – eventuellt – betalar för det. Både betalt och obetalt arbete behandlas. I en analys av det slag vi syftar till är det klart att pengar inte kan vara utgångspunkt. Själva begreppet obetalt arbete markerar just frånvaron av pengar direkt relaterade till arbetet. Dock är betalning för arbete, och den form eventuell betalning får, en viktig faktor som påverkar synen på det. Begreppet obetalt arbete har kommit att användas i många samman- hang, bland annat för att skilja verksamheter som matlagning, städning, barn- och äldreomsorg inom ett hushåll från fritid. Ett vanligt kriterium för att göra en sådan åtskillnad är det s.k. tredjepersonskriteriet, som förefaller ha introducerats av (1934) och som senare använts inom standardiserade tidsanvändningsundersökningar (se t.ex. Rydenstam, 1992 SCB, 1992). Det har också diskuterats och tillämpats vid konstruktion av s.k. satelliträkenskaper, ett tillägg till det internatio- nellt standardiserade System of National Accounts (SNA).2 Kriteriet innebär att till arbete räknas sådant som kan överlåtas på en annan person (matlagning, reparationer). Aktiviteter som att sova, lyssna till musik, motionera, duscha eller äta, som inte med rimlig tolkning kan utföras av någon annan, räknas däremot som tillgodoseende av personliga behov, och innebär inte arbete. Det är väsentligt att begreppet arbete inte i sig förknippas med tvång eller obehag snarare än med tillfredsstäl- lelse, vilket är en ofta framförd invändning mot att vissa verksamheter skulle klassificeras som obetalt arbete, snarare än som fritidssyssla. Trädgårdsarbete, brödbak eller barnomsorg är arbete även när de är obetalda, och även när de upplevs som berikande. 2Se t.ex. (1995), och (1996), (1996) samt (1996) som tar upp värderingsproblem kring obetalt arbete. 3Att använda arbete för sådana verksamheter, även när de är obetalda har kritiserats av bl.a. (1995) med utgångspunkt från att sådana sysslor är av så personlig natur att de inte borde betecknas som arbete. Hon bemöts delvis av Regenia Gagnier och (1995), som finner motsvarande egenskaper även hos arbete, exempelvis vissa vårduppgifter, som utförs betalt. Till detta kan läggas att konstnärligt arbete regelmässigt betraktas som arbete, vars karakteristiska drag är dess djupt personliga och tillfredsställande karaktär. En lång svensk tradition finns där även hushållsarbete har Arbete – en analysmodell 4 Den svenska arbetsmarknaden – några särdrag Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden, liksom i viss mån för de nordiska arbetsmarknaderna, är den höga förvärvsfrekvensen för kvinnor med kort formell utbildning. Visserligen är förvärvsverksamhet i vanligare också för kvinnor med akademisk examen eller gymnasieut- bildning än för motsvarande kvinnor i många andra , men skillnaden är mest markant vad gäller kvinnor med kort formell utbild- ning. Figur 2a–c, på följande sidor: Arbetskraftsdeltagande och utbildningsnivå. Grundskole-, gymnasie- och högskoleutbildade. Källa: , 1996d. studerats som just arbete Se t.ex. (1989) som bland annat redogör för studier av kvinnors hushållsarbete inom jordbruket och . Arbete – en analysmodell Den stora skillnaden mellan förvärvsfrekvensen hos kvinnor med kort utbildning kan inte enkelt förklaras med att högre eller lägre andel kvinnor med kort utbildning skulle finnas i befolkningen. , och är tre länder med låg och ungefär lika andel kortutbildade kvinnor i befolkningen räknat på kvinnor i åldern 25–(ECE, SCB m.fl., 1995 s. 22), men dessa kvinnors förvärvsfrekvens skiljer sig alltså kraftigt. Bland svenska män i samma åldersgrupp är andelen med kort utbildning högre än bland kvinnorna, medan det är tvärtom i och . Detta leder till frågor, som vi inte kunnat besvara i detta sammanhang, men som är viktiga att ställa. Hur många barn – om några – har kvinnor med kort respektive lång utbildning i de olika länderna? 4 Hur ser man- nens inkomst ut i familjer där kvinnan har kort respektive lång utbild- ning? Det som ofta beskrivs som att familjen har råd att leva på en lön, dvs. att endast en vuxen har förvärvsarbete, medan den andra vuxna – i den absoluta majoriteten av fallen en kvinna – är hemarbetande på heltid, 4 Frågor om mäns fertilitet är intressanta, men statistiskt material är sällsynt. är betydligt vanligare i familjer där kvinnan har kort utbildning. Det förefaller mindre sannolikt att sådana kvinnor i mycket större utsträck- ning än högutbildade kvinnor skulle vara gifta med höginkomsttagare. Mer troliga förklaringar hänger samman med arbetsmarknaden för kvinnor med kort utbildning, kostnader för barnomsorg och äldreomsorg i förhållande till lönenivån för kort utbildade etc., snarare än med skatte- systemets utformning, eller med lönerna för män med olika yrken och utbildningsbakgrund. uppvisar emellertid en mycket hög förvärvsfrekvens även för män med kort formell utbildning. Omkring en fjärdedel av sådana män är inte förvärvsverksamma i , , , och , medan av dessa män förvärvsarbetar i och . Vi har ännu inte funnit internationellt jämförande material som belyser de ej förvärvsverksamma männens levnadsförhållanden i de länder där dessa män är många. Det är dock lätt att se att kvinnor i olika länder skiljer sig åt mer än män med avseende på förvärvsfrekvens i förhållande till utbildning. Desto mer anmärkningsvärt är det att internationell statistik, exempelvis , i jämförelser mellan länder utgår från en standardfamilj där utgångspunkten (när jämför skatter) är en s.k. Worker (APW), en industriarbetande person, verksam i direkt produk- tion, med hemarbetande make utan inkomst, och två barn i skola, . En sådan familj är av flera skäl inte representativ, vilket också uppmärksammats av (1994:259 ff.) Dels har andelen sysselsatta i tillverkningsindustri sjunkit, dels är tvåinkomstfamiljer vanligare än eninkomstfamiljer i de sex länder som ingår i studie. Om en make verkligen är hemarbetande utan egen inkomst, så har den andra maken i regelmässigt en förvärvsinkomst som är större än lönen för en APW. uppger att APW-analysen stämmer förhållandevis väl, medan påpekar att tvåinkomstfamiljerna är av stor och växande betydelse. För , , och Storbritan- nien stämmer analysen mindre väl. Män förvärvsarbetar i internationell jämförelse mer lika varann än kvinnor gör – huvudsakligen heltid, om de ej är arbetslösa. Det förefaller då mer förnuftigt att vid internationella jämförelser standardisera männen till heltids förvärvsarbete. De olika standardfa- miljerna borde därefter karakteriseras av kvinnornas arbetsmönster: heltids hemarbetande, deltids detaljhandelsarbetande, heltids sekreterare eller vårdanställd etc.. Begreppet en vanlig affärsbiträdesfamilj eller Arbete – en analysmodell en vanlig undersköterskefamilj verkar i många fall leda tankarna till en familj bestående av ensamförsörjande kvinna med barn, trots att affärsbi- träde/undersköterskefamiljer i är vanligare än en vanlig indust- riarbetarfamilj. Det har ofta sagts5 att den svenska arbetsmarknaden i ovanligt hög grad skulle vara könssegregerad. Detta är sant, och i internatio- nella jämförelser missvisande. Om nämligen en märkbar del av vård och omsorg skulle återföras till obetalt hemarbete i skulle det i sådana analyser tolkas som att arbetsmarknaden bleve mindre könssegregerad, eftersom det med stor sannolikhet skulle innebära att kvinnor med kort utbildning försvann från arbetsmarknaden, och mönstren för dessa kvinnor skulle i högre grad likna dem som finns i andra . Ett parallellt resonemang säger att den svenska arbetskraften är mindre välutbildad än arbetskraften i andra länder. Om de kortutbildade männi- skorna på den svenska arbetsmarknaden lämnade denna skulle de kvarvarande genomsnittligt ha en högre utbildning. Ingen man skulle tagit något kvinnoyrke, ingen människa, kvinna eller man, skulle lärt sig något nytt – men jämställdhet och utbildning skulle skenbart ha förbättrats. Felet med denna typ av analyser är, att kvinnors arbete, betalt och obetalt, antas vara så lika organiserat i olika länder att begreppet arbetsmarknad skulle ha samma innebörd i olika länder och därmed vara internationellt jämförbart. Så är enligt vår uppfattning inte alls fallet. Behoven av olika slag av tjänster och varor fylls i olika länder av arbete som är organiserat på olika sätt, i vissa länder inom arbetsmarknaden, i andra länder utanför den. I länder där exempelvis vård av äldre, av handikappade, av långvarigt sjuka och av små barn mer än i sköts oavlönat och i hemmen är det helt klart att detta arbete inte sköts av män i någon större utsträck- ning. Oavlönat vård- och omsorgsarbete är både en köns- och en klassfrå- ga, med tyngdpunkten på kvinnor med kort formell utbildning. Begreppet arbetsmarknad omfattar olika slags arbete och olika mycket arbete i olika länder. Könsfördelningen av verkliga arbetsuppgif- ter, om både avlönat och oavlönat arbete ingår, förefaller däremot internationellt sett vara mycket likartad. Att betrakta arbetsmarknadsbe- greppet och dess definitioner i ett genusperspektiv är därför angeläget, eftersom det regelmässigt är just kvinnors arbete som blir missvisande bedömt och beskrivet. Inte mindre viktigt är detta just nu eftersom snabba 5 Se t.ex. (1991) samt (1991). förändringar av förvärvsfrekvenser pågår, och dessa ser ut att göra den svenska arbetsmarknaden mer lik den i andra . 5 Kvinnors och mäns arbete Det är dock inte endast kvinnors arbete som bör fokuseras. Det är lätt att konstatera att kvinnor och arbete i forskningssammanhang uppmärk- sammats, medan forskningsområdet män och arbete explicit är betyd- ligt mer sällsynt. En körning i LIBRIS 6 , visade följande: sökningen (woman OR women) AND work gav 592 titlar. Samma sökning men med uteslutande av sökbegreppet men gav 549 titlar. Men AND work gav 90 titlar, medan samma sökbegrepp med uteslutande av women gav 47 titlar. En genomgång av de senare visar att endast 21 titlar verkligen behandlar just män och arbete. 7 Säkert innehåller även de 549 titlarna om kvinnor och arbete sådant som ligger utanför mitt intresseområde, men skillnaden i volym är anmärkningsvärd. Män är, som (1988) och andra framhållit, den ständigt närva- rande och osynliga mot vilken alla andra, dvs. icke-män, bedöms. Att uttryckligen behandla både kvinnors och mäns arbete är därför väsentligt, och det är då nödvändigt att finna en bättre grund för analyser än att använda det ena könet som norm för det andra. Ett steg på vägen kan dock vara att undersöka vilka företeelser som blir synliga, eller annorlunda belysta, om kvinnor betraktas som norm för män, eftersom detta praktiskt taget aldrig görs. Kvantitativa beskrivningar påverkar i hög grad beslut, det är väl känt från ekonomisk forskning inom redovisning och ekonomistyrning. Den normativa påverkan som uppgifter om BNP, arbetskraft, antal arbetade timmar etc. har är mycket stor, vilket bland annat FN:s fjärde världskvin- nokonferens i tagit fasta på. 6De svenska forskningsbibliotekens gemensamma katalogsystem. 7Bland de titlar som inte behandlar det sökta ämnet ingår böcker om socialt arbete med män, biografier över enskilda personer, verk om hustrurs stöd till män i deras arbete, samt ett verk om en kvinnlig naturvetenskaplig forskare i serien Men of Russian Science! 8Ett nästan övertydligt exempel på hur män är norm i litteratur om arbete erbjuds av (1992), som i inledning, 21 kapitel och sammanfattning, sammanlagt 590sidor, behandlar endast män och mäns arbete, utan att göra klart att det är så han har avgränsat sitt ämne. Ett enda undantag är ett avsnitt Women and Work in the Medieval Ages. I registret återfinns women som uppslagsord med ett knappt 30-tal hänvisningar, men som uppslagsord finns inte. Arbete – en analysmodell Många feministiskt inriktade forskare har påpekat att begrepp som arbete, arbetsmarknad, liksom marknad, produktion, produktivitet och effektivitet har givits innebörder som byggt på mäns erfarenheter, vilket gjort att kvinnors erfarenheter ibland blivit både osynliga och omöjliga att analysera inom de ramar som dragits upp. (1991) beskriver detta i artikeln Women and work: Kvinnors arbete utmärks särskilt, men inte uteslutande, av deras an- svar för vissa uppgifter som förknippas med daglig reproduktion lik- som reproduktion mellan generationer. Den matlagning, städning, barnavård, vård och omsorg som ingår är på många sätt ett särskilt arbete, inte minst eftersom det är obetalt. Det har förblivit privatiserat även i avancerade industriekonomier vare sig dessa varit plan- eller marknadsekonomier, och i samhällen där planerares preferenser eller marknadspriser registrerar värde så undervärderas arbete som varken ingår i planerna eller utbjuds på marknaden, ofta till och med intill gränsen för det osynliga. Det anses inte vara arbete alls. (The New Palgrave, 1991 vol. 4, s. 925, vår övers.) Forskningen om arbete i ett genusperspektiv har, naturligt nog, kommit att i stor utsträckning söka lyfta fram och synliggöra kvinnors arbete. Det finns även ganska omfattande forskning som inom forskningstraditioner utan genusinriktning har studerat och diskuterat varför kvinnor ägnar sig åt förvärvsarbete. Frågan varför män förvärvsarbetar, och förvärvsarbetar i ett så likartat mönster oavsett ålder, social bakgrund eller kultur, har uppmärksammats ytterst litet eller inte alls. För oss är det väsentligt att försöka b ygga en analys av arbete på ett sådant sätt att varken kvinnors eller mäns arbete blir osynligt, vare sig det är betalt eller obetalt, föreskrivet, frivilligt, görs inom familjens ramar, på arbetsmarknaden, finansieras via offentliga medel, egna arbetsinkomster, via att den arbetande försörjs av andra familjemedlemmar, via ideella organisationer, görs på heltid, deltid eller att det enligt rådande samhäll- snormer bör vara obetalt. Vissa utgångspunkter för en sådan analys kan hämtas ur nyare feministisk ekonomiforskning 9, andra från sociologisk, statsvetenskaplig, socialantropologisk och historisk forskning. Det finns åtskilliga analyser av empiriskt material som omtolkar och kompletterar traditionella framställningar av arbete. (1996), (1994), och (1994). (1993) och (1989). I detta kapitel begränsar vi det empiriska materialet till att omfatta endast kvinnor och män i åldrarna . Det betyder att vi inte på långt när analyserar den totala arbetsmängden i ett samhälle.