sou · GLB3158d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Fortlöpande beräknas ca 60 personer som har egna affärsidéer få inom Tjänstemannapoolen, där de får hjälp att utveckla sina idéer. De behöver också kunskapstillskott inom främst IT, företagsekonomi och marknadsföring och de är inte villiga att vänta till efterföljande terminsstart för att påbörja studierna. Här diskuterar vi i stället modulindelade, rullande kurser med intagning en gång . Samma typ av uppläggning kommer att prövas för gymnasie- svenskan under kommande läsår. Redan yrkesverksamma är också en målgrupp för , om arbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös som vikarie. Vi har noterat ett överraskande stort intresse från denna grupp. Vad händer med komvux? En förutsättning för att det skall vara motiverat att ge komvux resurser är att vi lyckas rekrytera de prioriterade grupperna. Det kräver ett stort engagemang hos alla anställda och processen har redan börjat genom att vi försöker forma en gemensam värdegrund. Denna skall bl.a. ligga till grund för det kollektivavtal som vi arbetar fram tillsammans med lärarfacken. En politisk utvecklings- och utvärderingsgrupp är tillsatt och bland personalen arbetar en utvecklingsgrupp för att ta fram nya strategier. Mer öppna verksamheter kommer att erbjudas för att minska rädslan och motståndet mot vuxenutbildningen. All personal är engage- rekrytering, vägledning och lokal samverkan rad och bl.a. kan intresserade när som helst få hjälp med rundvandring och information av administrationspersonalen. Tillgänglighet kommer att vara ett nyckelbegrepp i utvecklingen; –Läsårstänkandet kommer att få minskad betydelse. Man skall inte behöva vänta på att få börja studera och lokalerna skall inte behöva stå outnyttjade under veckoslut och tolv av årets veckor. –Distansutbildningen kommer att öka och en stor del av skolans kurser kommer att vara tillgängliga den vägen. Ett framgångsrikt rekryteringsarbete kräver också en pedagogisk mång- fald där lärarna arbetar i arbetslag. Både sammanhållna grupper där deltagarna har individuella studieplaner och modulindelade kurser, med- ger studiestarter . Arbetspassen förläggs i stor utsträckning till hela för- eller eftermid- dagar, bl.a. för att underlätta för deltidsstudier. Denna pedagogiska mångfald får bli vuxenpedagogikens fas 4! Vi måste också se till så att vi erbjuder undervisningslokaler som verkligen är arbetsplatser för vuxna och inte skolsalar. En större andel av utbildningarna kommer att förläggas ute på företag. I samarbete med CSN hoppas jag att vi kan hitta lokala lösningar som underlättar för studier och rekrytering. Det är svårt att hantera om man vill genomföra modulindelade kurser, parallelläs- ning av kurser inom samma ämne och kontinuerlig intagning. Nya möjligheter måste skapas för ungdomarna efter gymnasiet. Att de går direkt till komvux är ingen bra lösning vare sig för ungdomarna eller för vuxenutbildningen. Samarbetet med andra utbildningsanordnare kommer att öka, men en viss konkurrens behövs för att säkerställa kvalitet och kostnadseffektivi- tet. Elev- och lärarutbyte kommer att bli vanligare utbildningsanordnare emellan. T.ex. blir ett viktigt inslag i rekryteringsarbetet, att dra nytta av folkbildningens kontaktnät. Samarbetet med arbetsförmedlingen kom- mer ytterligare att förstärkas, men våra deltagare skall alltid uppmuntras att själva ta initiativ till studier. Komvux skall inte enbart betraktas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Möjlighet till fritidsstudier är fortfarande en bärande idé med komvux och säkert blir det så att vissa som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden ändå får en rikare tillvaro tack vare sina vuxenstudier. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Kursutbudet kommer att bli än mer relaterat till efterfrågan. Det ställer stora krav på flexibiliteten, inte minst vad gäller utnyttjandet av lärarna. Möjligheten att även få anordna upplevelserelaterade kurser i t.ex. musik, tror jag skulle få motivationshöjande effekter för vissa grupper. De yrkesinriktade utbildningarna för personer som inte vill satsa på högskolestudier kommer att öka. Vi kommer också att snart ha våra första deltagare i lärlingsutbildning. Min förhoppning är att fler än av deltagare skall vara anställda. Det kommer att ge många positiva effekter för både individer, företagen och samhället. Nyckelorden i det framtida rekryteringsarbetet är alltså engagemang, motivation, tillgänglighet, pedagogisk mångfald, vuxenanpassning, sam- arbete och flexibilitet. Att ständigt ställas inför utmaningar och få känna att man lyckas blir i än högre grad motorn inom vuxenutbildningen! rekrytering, vägledning och lokal samverkan rekrytering, vägledning och lokal samverkan För inte så länge sedan var arbetslösheten och åtgärderna mot den lättare att begripa. Man blev arbetslös när efterfrågan sjönk och fick arbetet tillbaka när den steg. gick man tillbaka till samma arbetsgivare och samma arbetsplats. Man förstod att detta hade med konjunkturer att göra. Kurvan som ekonomer och politiker pekade på var begriplig, liksom att vissa yrken var mer än andra utsatta för dess svängningar. En svängning nedåt kunde för det mesta stoppas med hjälp av arbets- marknadspolitiska åtgärder såsom till exempel beredskapsarbeten, fort- bildning inom yrket och andra nyttiga saker. Ambitionen var att så gott det gick fylla en svacka med något som var värdefullt både för individen och samhället. Den politiska enigheten om detta var stor. Att det också fanns andra orsaker till att man blev arbetslös var inte något som oroade. Att jobb försvann för att jordbruk och skogsbruk rationaliserades var något som pågick som en nödvändig modernisering av näringslivet och samhället. Arbetskraften behövdes inom industrin, där den i regel fick högre lön och bättre arbetsförhållan- den. Visserligen pågick också där rationaliseringar, men de var inte snabbare och större än att ökade antalet som jobbade i industrin. framträdde dock allt tydligare tecken på att de strukturella förändringarna innebar att antalet jobb i industrin trendmässigt skulle minska. är det dessa stora och snabba förändringar i industrin och i andra näringsgrenar som är huvudorsaken till att möjligheterna för en arbetslös att få ett nytt jobb minskat drama- tiskt. Hundratusentals jobb för lågutbildade har försvunnit . Flexiblare arbetsorganisationer förändrar arbetsuppgifterna och ställer nya yrkeskrav och i alltfler jobb ställs specifika utbildnings- och kompe- tenskrav. anses man enligt en offentlig utredning icke anställ- ningsbar om man saknar kunskaper i grund- och gymnasieskolans kärnämnen. Sakligheten och synsättet i den bedömningen kan ifrågasät- rekrytering, vägledning och lokal samverkan Den så kallade icke anställningsbarheten kanske beror mer på att vi t.ex. helt saknar en fungerande arbetsmarknad för ungdomar och in- vandrare. Ett oroande samband kanske här finns med den internationella vägledningsdebatten, där det på sina håll hävdas att en ny uppgift för vägledningen är att lära människor att leva med arbetslöshet; att ställa in sitt liv på något annat än arbete. Den strukturella omdaningen av arbets- marknaden gör att många arbetslösa måste räkna med att det gamla jobbet försvunnit för alltid. De behöver yrkesvägledning för att skaffa sig en ny yrkesutbildning och kunna byta yrke. Yrkesvägledningen skall vara grundad på analys av individens situation och förutsättningar samt professionella kunskaper om utbildning och arbetsmarknad. Utifrån detta skall vägledningsmetodiken anpassas till det enskilda fallet för att man skall få bästa resultatet. I har yrkesvägledningen alltid varit nära knuten till struktu- rella och trendmässiga förändringar på arbetsmarknaden. I stort sett är vägledning i , i jämförelse med andra länder, mera arbets- marknads- än individorienterad, kanske därför att vägledningen här har sitt ursprung i arbetsförmedlingen för ungdomar. I andra länder är den mera grundad på beteendevetenskapliga teorier och planering av indivi- duell yrkeskarriär. I har förändringarna på arbetsmarknaden utgjort grund för vilka resurser som avsatts till vägledning, hur den organiserats och dess arbetsmetoder. Sålunda är yrkesvägledningen ett viktigt instrument för att utföra arbetsmarknads- politiska uppdrag, till exempel att minska vakanstider och långtids- arbetslöshet samt att främja arbetshandikappades möjligheter på arbets- marknaden. Yrkesvägledning kan också vara ett effektivt sätt att bereda väg för önskvärda strukturella förändringar. är ett sätt att för- söka rätta till den trendmässigt ökande obalansen mellan kraven på arbetsmarknaden och de arbetslösas kompetens. Det innebär att bör ha en betydande effekt på arbetskraftsutbudet på , vilket också en effektiv yrkesvägledning kan ha. Det är en stor och krävande uppgift men inte alls obekant för vägledningen. när den aktiva arbetsmarknadspolitiken började tillämpas som en del av den ekonomiska politiken, och då landet befann sig en i en stor omställning för att hävda sig som en modern industrina- tion, framhöll man att vägledningen var ett viktigt instrument. Vägledar- na medverkade i mobiliseringen av arbetskraft genom t.ex. att skaffa rekrytering, vägledning och lokal samverkan utbildning och förvärvsarbete åt hemarbetande kvinnor. Den för moder- niseringen nödvändiga geografiska och yrkesmässiga rörligheten hade knappast kommit till stånd utan vägledning om yrken och utbildningar. Framför allt hade vägledningen inom ramen för det samhällsekono- miska intresset och det arbetsmarknadspolitiska uppdraget en viktig roll i planeringen av utbildningar. Nytillkomna på arbetsmarknaden be- hövde oftast både information om arbetsmarknad och om utbildningar, liksom de som måste byta yrke. Utbildningssatsningen var den i särklass största som någonsin gjorts för vuxna. Arbetsmarknadsutbildningen expanderade snabbt och komvux byggdes ut. Många hundratusen fick sin första riktiga yrkesutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. Det är tveksamt om ens konstruktörerna bakom den aktiva arbetsmark- nadspolitiken från början förstod vad de satte i rörelse. Satsningen underlättades av att deltagare i arbetsmarknadsutbildning har utbild- ningsbidrag som man kan leva på utan att behöva sätta sig i skuld . Det hade säkert avgörande betydelse för att utbildnings- insatserna fick en sådan omfattning och för att många senare vågade att fortsätta att studera med vanlig studiefinansiering i högre utbildning. Allra viktigast var dock att deltagarna upplevde att utbildningen faktiskt ledde till arbete, ökad valfrihet på arbetsmaknaden och ett bättre liv. Inte minst gällde detta tidigare hemarbetande kvinnor och ensamstående kvinnor med barn, som det gjordes särskilda aktiverande insatser för. Det var ett kraftfullt försök att montera ner klasshinder. Ett gott råd till dem som planerar hur man ska genomföra är att lära sig av erfarenheterna från . Särskilt som det finns stora likheter i de bakomliggande strukturella orsakerna till lyften. För att nå sina målgrupper måste även attackera traditionella synsätt och värderingar som på grund av tekniska och andra föränd- ringar blivit föråldrade men likväl dominerar i just de grupper som har mest att förlora på dem. Vägledningen hade en gyllene tid . Den gjorde insatser inom det samhällsekonomiska intresset men det fanns ingen motsättning mellan detta och de inividuella önskemålen hos vägledningssökande. Det fanns en allmän framstegsanda och det fanns jobb för arbetssökande samt en stor vilja att skaffa sig utbildning. Man kunde i stor utsträckning välja utbildning efter individuella preferenser och ändå vara ganska säker på att utbildningen skulle leda till att man fick jobb. rekrytering, vägledning och lokal samverkan delen av började strukturrationaliseringarna få tydliga nega- tiva effekter för vissa grupper på arbetsmarknaden. Ungdomarnas ar- betsmarknad blev sämre och det är en utveckling som fortsatt . Antalet långtidsarbetslösa ökade och det blev allt svårare för arbetshandikappade att få ett arbete. Vägledningen fick större resurser och omorganiserades för att vända eller åtminstone stoppa detta. Yrkes- vägledarna och de som varit specialiserade på att hjälpa arbetshandi- kappade samt vissa andra arbetsförmedlare bildade tillsammans en ny grupp vägledare, vars nästan hela arbete inriktades på den uppgiften. 1980 tillkom arbetsmarknadsinstituten, som med sina arbetspsykologer och annan kvalificerad personal blev ett stort kvalitativt och kvantitativt tillskott på vägledningssidan. Bortsett från den datorstödda informatio- nen om yrken och utbildningar så har det mesta av metodutvecklingen inom den fördjupade vägledningen gjorts på arbetsmarknadsinstituten. På instituten har man intensiv kontakt med den arbetssökande och större möjligheter att pröva nya väglednings- teorier och arbetssätt. Där har man också haft mer tid för enskild vägledning medan arbetsförmedlingen på grund av det stora sökande- trycket utvecklat metoder för att vägleda grupper, t.ex. i samband med jobbsökaraktiviteter och datortek. När syofunktionen tillkom i skolan innebar också den ett stort tillskott på vägledningssidan. Skolan fick uppföljningsansvar för ungdomars sysselsättning. Följden blev att nästan all vägledning för ungdomar numera sker i skolan och ges av syofunktionär. Utveck- lingen på arbetsmarknaden gjorde det nödvändigt att alltmer inrikta arbetsförmedlingens vägledningsresurser på att hjälpa vuxna som har svårt att få ett arbete. var av de väglednings- sökande på arbetsförmedlingen under . utgör den gruppen en mycket liten del. För vägledningen på arbetsförmedlingen har detta säkert inneburit att man tappat kompetens när det gäller kunskaper om utbildningar i gymnasieskolan och inom högre utbildning. Det har man försökt att kompensera med att vägledarna haft tillgång till datorstödda informationssystem om utbildningar och arbetsmarknad och som efterhand blivit allt bättre. är den utvecklingen inriktad på att förse de arbetssökande med motsvarande redskap, vilket redan till stor del skett inom platsförmedlingen. 1990-talets arbetsmarknad kännetecknas av att arbetslösheten blivit det största problemet i landets ekonomi. Belastningen på arbets- förmedlingen har ökat mycket kraftigt. Antalet arbetssökande vid ar- rekrytering, vägledning och lokal samverkan betsförmedlingarna har mer än tredubblats, från i genomsnitt knappt 300 000 till över 900 000 arbetssökande . En stor del behöver vägledning, vilket speglar den stora osäkerhet många känner för sina möjligheter på den framtida arbetsmarknaden. Behovet av individuali- serad service är med andra ord mycket stort. För att få ekvationen med den stora arbetsbelastningen och krav på ökad personlig service att gå ihop måste vägledningen finna nya sätt att lösa sina uppgifter för att frigöra resurser till enskild vägledning. Ett sätt är att bygga ut själv- betjäningen till arbetssökande som klarar sig med enbart information om jobb, yrkesval och utbildningar. Den nya informationstekniken, IT, gör det möjligt att med enkla medel påtagligt höja kvaliteten i informationen och strukturera den på ett sådant sätt att den blir lättare för de arbetssökandeatt överblicka och utnyttja. Med i bilden finns också att flertalet unga arbetssökande redan är vana att hantera den nya tekniken eller snabbt kan lära sig det, vilket gör det möjligt för alltfler arbetssö- kande att klara sig med det utbud av tjänster för självservice som ställs till förfogande via intranät, Internet och annan informationsteknik. Vägledningens betydelse för såväl den enskilde som för samhällseko- nomin är en självklarhet i utredningar om arbetsmarknadens funktionssätt och i utbildningssatsningar såsom . finns dock en övertro, inte minst i vissa internationella officiella skrifter och i vissa vägledningsteorier, att vägledningen kan förändra arbets- marknaden. Det heter att vägledningen skall anpassa arbetet till männis- korna, tillskapa jobb, jobbrotation m.m. Sådant tal svävar högt i det blå över den kalla verkligheten på arbetsmarknaden. Är det något som vi bör ha lärt oss av utvecklingen på arbetsmarknaden så är det att den snarare går åt andra hållet, att människorna måste anpassa sig till jobben, och att det är något som varken vägledningen eller annan arbetsmarknads- service kan ändra på. Allt fler människor har svårt att fylla de ökande kraven på såväl yrkeskompetens som social kompetens. Det är krav som innebär att förutom att man ska ha en klar yrkeskompetens så bör man också ha en viss ålder och vara flexibel för att kunna fungera i en flexibel arbets- organisation och i ett arbetslag. I nästan allt industriarbete skall man kunna förstå komplexa tillverkningsprocesser. Skift- och deltidsarbete ökar. Strukturförändringarna slår hårt mot enklare monteringsarbeten och andra arbeten som inte kräver någon längre yrkesutbildning. Många kvinnor har den sortens arbeten. Med nuvarande könsrelationer i yrkes- världen är kvinnornas framtida möjligheter på arbetsmarknaden sämre rekrytering, vägledning och lokal samverkan än männens, eftersom de bästa framtidsutsikterna finns i yrken som domineras av män. bör valet av grundläggande utbildning och yrkesutbildning fokuseras mer på viktiga funktionskunskaper än på yrkesspecifika kun- skaper i traditionell mening. Vissa funktioner och de kunskaper som dessa kräver är viktiga i många yrken. Hit hör t.ex. kunskaper i process- teknik, språk och IT. Det är vägledarnas uppgift att ge råd om hur man effektivast bygger på sina kunskaper och när det gäller ungdomar, ge råd om hur man håller valmöjligheterna till fortsatt utbildning och ändrat yrkesval öppna . En kunnig vägledare kan bedöma i vilken utsträckning olika funktioner, jobb och utbildningar ökar möj- ligheterna att komma vidare genom att de kvalificerar för nya valmöjlig- heter på arbetsmarknaden. Det finns en omhuldad mytbildning att det är nästan omöjligt att förutsäga utvecklingen för yrken, trots att vi med säkerhet kunnat peka ut yrken som minskar eller ökar antalet sysselsatta. Den trendmässiga utvecklingen för exempelvis yrkena i nedanstående tabell kunde kunniga vägledare väga in i sina bedömningar och infor- mera om . Långsiktiga trender för antalet sysselsatta i yrken och hur ett yrkes arbetsuppgifter och krav utvecklas är viktiga vägledningskunskaper. Antal förvärvsarbetande i några yrken, 1 000-tal Ingenjörer, tekniker inom el-tele Kockar, hovmästare, servitörer Källa: Folk- och bostadsräkningar. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Det är klart att även i detta kärva arbetmarknadsläge så skall vägled- ningen svara mot individens behov och önskemål och hjälpa till att undanröja hinder för yrkesvalet. Dirigerande åtgärder för att styra den enskilde hör inte hemma i vägledningen. Vägledningens utformning och viktigaste insatser bör ändå i första hand riktas mot de grupper som har störst behov. Kraftfulla insatser behövs för utsatta grupper men de bör utformas inom ramen för den individuella servicen och vara ett indivi- duellt stöd. Hit hör givetvis det enskilda vägledningssamtalet. För indi- viden och samhället är det viktigt att få fram de förmågor som finns hos alla dem som av olika orsaker misskötte skolan och som fick betyg som inte alls svarar mot deras kapacitet. Den frigörelsen av resurser kan påbörjas i vägledningen men kanske framför allt genom att de får tillgång till praktik och erfarenhet av arbetslivet. Människor utvecklas olika . En ung människa behöver i regel pröva sig fram för att kunna välja ett yrke som tillgodoser varaktiga personliga behov. För många tar det en räcka år på krokig väg innan de är motiverade att utbilda sig. Något bättre sätt att välja yrke och utbildning än att få praktiska erfarenheter av arbetsuppgifter och arbetsmiljöer finns inte. Men företagen har stängt dörrarna för ungdomarna. De behöver en dyrk i form av personliga kontakter för att kunna ta sig in. Vägledarna måste med sina kunskaper om arbetsmarknaden och ungdomarnas behov hjälpa till att dyrka upp dörrarna genom att få till stånd en mer positiv attityd hos arbetsgivarna till lärlingsplatser och praktikplatser. En annan uppgift för de samlade vägledningsresurserna i samhället är att knyta an till genomförandet av individuella handlingsplaner för arbetslösa, där utbildning ofta blir en viktig del. Vidare att mera syste- matiskt i förebyggande syfte ta reda på vad människor som arbetar i yrken där risken för arbetslöshet är stor har för kompetens och vilken de behöver för att behålla arbetet eller få ett nytt. En allmän erfarenhet är att har detta tidigast gjorts i samband med att de blivit varslade om uppsägning. Och har de inte på sig för att ställa om till ett annat arbete och ännu mindre till yrkesbyte innan de blir arbetslösa. Förebyggande yrkesvägledning på det här sättet bör kunna ske i samarbete med såväl arbetsgivare som fackliga organisationer. aktualiserar i många avseenden frågan hur samverkan mellan olika parter skall utformas för att vara till störst nytta för de grupper som har de största behoven av kunskapslyft. rekrytering, vägledning och lokal samverkan rekrytering, vägledning och lokal samverkan I har man valt att inte i förväg göra någon kurskatalog inför start. I stället har man inbjudit till två informations- möten i Stadshallen och därefter bokat in alla intresserade på kvarts- samtal med vägledare, för att utifrån de samtalen planera ytterligare kurser utöver den mer traditionella komvuxutbildning som redan bokats . Det berättar , studie- och yrkesvägledare som engagerats för i . Där arbetar tre perso- ner – en projektledare samt två vägledare, den ena – hon själv – med förankring i vuxenutbildningen, den andra med förankring i arbetsför- medlingen. De sorterar direkt under kommunens utbildningsförvaltning och är placerade på arbetsförmedlingen, vilket anser vara en stor fördel: – Den täta kontakten med arbetsförmedlingen är viktig. När frågor uppstår har vi raka kanaler till platsförmedlare och arbetsvägledare. Inför informationsmötena delade man ut flygblad på komvux och till handläggarna på arbetsförmedlingen, annonserade i dagspressen, satte upp affischer på , socialförvaltningen och CSN samt hade en slinga hos Radio AF (där AF inte står för arbetsförmedlingen utan för ). Nästan 500 intresserade kom, många invandrare och många svenskar, med mycket varierad bakgrund och mycket varierade önskemål. En liten del av dem hade massor av hög- skolepoäng. Men det kom mycket få som behövde reparera brister i grundläggande vuxenutbildning: – Varför vet vi inte – har vi gått ut på fel sätt? På komvux i har det tidigare varit som i många andra storstad- sområden med goda utbildningsmöjligheter och många studiemedvetna människor – man har aldrig behövt rekrytera aktivt till sina utbildningar, man har dränkts i ansökningar ändå. , inför , ska de tre som arbetar med projektet först forcera puckeln av intresseanmälningar från de 500 som kom till informationsmötena. När man hunnit med att ha samtal med alla ska man gå vidare med halvdagsinformation med – Det gäller att lyssna på vad de sökande vill och sedan bistå med sin kunskap och hjälpa dem att välja, menar . Det är också viktigt rekrytering, vägledning och lokal samverkan att ta fasta på människors tidigare erfarenheter, översätta dem till mot- svarande gymnasiekunskaper och se till att de inte behöver börja från början alltid, utan kan gå in i en vidareutbildning på den nivå där de är. – Sedan får man börja fundera på hur man ska hitta formen för att nå de andra, de som man vet finns även i men som inte är så motiverade att de tar kontakt i första omgången. Då blir det extra viktigt att veta vad det är för kurser man erbjuder dem, vad de innehåller och vilken kompetens de kommer att ge, säger . arbetar på i med att utbilda blivande studie- och yrkesvägledare. Han har själv praktisk erfarenhet av att arbeta med syo och skrev en licentiatavhandling om hur det enskilda samtalet ser ut på arbetsförmed- lingen. bygger han vidare på den och tittar på hur det enskilda samtalet ser ut i studie- och yrkesvägledning.