sou · GLB3100 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillkalla en organisationskommitté för att förbereda och genomföra en sammanläggning av inom med (Dir. 1996:79). Regeringen gav kommittén illäggsdirektiv genom beslut (Dir. 1997:22). Med stöd av regeringens bemyndigande förordnade statsrådet riksdagsledamoten att vara ordförande fr.o.m. . Till ledamöter förordnades fr.o.m nuvarande forskningsledaren , museichefen och överintendenten samt fr.o.m överintendenten . Som experter förordnades fr.o.m. kommen- dören , förhandlingsdirektören , kanslichefen , departementssekreteraren , som entledigades fr.o.m. , avdelnings- direktören och nuvarande kanslirådet samt fr.o.m. departementssekreteraren . Till sekreterare förordnades fr.o.m. avdel- ningschefen . Kommitténs assistent har varit . Kommittén överlämnade en särskild skrivelse med förslag till fördelning av medel mellan och och en sär- skild skrivelse med förslag till instruktioner för myndigheterna. I före- liggande betänkande redovisar kommittén uppdraget i sin helhet. Till utredningen har överlämnats en skrivelse från kom- mun daterad med synpunkter på utvecklingen av i . överlämnar härmed sitt betänkande . Upp- draget är därmed avslutat. Förslag till ändring i förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m....................................................... Redovisning av uppdragen ...................................... 1.3.3 Information om kommitténs arbete.......................... Historik och nuläge ...................................................................... Förutsättningar för att lokalisera ledningen av Statens och Statens ..........................................museer 5.2.2 ................Representation i myndigheternas styrelser Samverkan .........................................med Försvarsmakten Sammanfattning av förslagen till ändringar i instruk - Myndigheternas ........................målsättningar och uppgifter Ändringar regleringsbrev avseende Statens Lokal - och bevakningskostnader 7.2.3 .............De kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen Slup- och .......................................................barkasskjulet Överföring .......av personal till Vissa övriga frågor ....................................................................... Beaktande .................................................av vissa direktiv Redovisning av regionalpolitiska konsekvenser 9.2.2 .............................Prövning av offentliga åtaganden Myndigheter m.fl. som erhållit remissen förutsättningarna för att lokalisera ledningen av Sammanställning av svar på remissen förutsättningarna för att lokalisera ledningen av Förslag till instruktion för Statens försvars- Förslag till instruktion för Statens En jämförelse mellan villkoren i 1997 års ringsbrev för den avgiftsfinansierade verksamheten Bilaga 8 Avtal om arbets- och anställningsvillkor för vissa Skrivelse rörande anställning vid Statens sjö- Förutsättningar för att lokalisera led- ningen av till konstaterade i sitt betänkande ( 1996/97:KrU1) Kulturpolitik att såväl kulturpolitiska som regionalpolitiska skäl talar för att myndigheten skall ha sitt säte i . Den organisations- kommitté som har till uppgift att lägga samman med borde därför få ett tilläggs uppdrag att redovisa förutsättningarna för en lokalisering av myndigheten till . biföll hemställan och regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv (Dir. 1997:22). Uppdraget lyder: Regeringen uppdrar åt organi- sationskommittén att redovisa förutsättningarna för att lokalisera led- ningen av myndigheten till . Kommittén redovisar i detta kapitel förutsättningarna för en lokali- sering med utgångspunkt från kulturpolitiska, regionalpolitiska, fysiska och miljömässiga överväganden. Kommittén konstaterar att en lokalisering av ledning till är i linje med statsmakternas intentioner rörande den nya kulturpolitiken och det principiellt viktiga i att öka den geografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner. Kommittén konstaterar vidare att det finns förutsättningar för att placera ledningen i både fysiskt och miljömässigt, i synnerhet vad avser arbetsmiljön. Kommittén anser att det finns skäl för att avvakta med ett ställ- ningstagande om var myndighetens ledning skall vara lokaliserad mot bakgrund av den översyn av strukturen på museiområdet som pågår inom och som avses presenteras för senast . Kommittén kan konstatera att utarbetandet av den gemensamma målsättningen, ansvarsdelegeringen och fördelningen av resurser inom myndigheten samt den fördjupade samverkan mellan Statens för- svarshistoriska museer, och Försvars- makten inledningsvis också kan påverka lokaliseringen. behandlar i sitt särskilda delbetänkande om museets lokalisering även be hovet av ett förstärkt samarbete inom den museiverksamheten. I betänkandet förutsätts att en överenskommelse kan träffas om att i någon form överföra vissa föremål av betydelse för belysningen av som örlogsstation från till . I propositionen (1996/97:3) Kulturpolitik utgår regeringen från samma målsättning som , men förordar att Marin- museum läggs samman med . Regeringen anser att förutsättningarna för en rationell fördelning av samlingar, arbetsuppgifter och sakansvar avsevärt förbättras inom ramen för en mer samlad sjöhistorisk museiverksamhet. Särskild vikt bör därvid fästas vid vidareutvecklingen av , som tar i bruk nya lokaler och basutställningar. Museet bör inom myndig- heten ges största möjliga ansvar för insatserna inom sitt område. Riks- dagen har beslutat i enlighet med förslaget. Mot bakgrund härav har kommittén i sitt förslag till ändringar i instruktionen för föreslagit att även i fortsättningen skall fullgöra de uppgifter inom myndigheten som rör det samlade området, med särskild inrikning mot handelssjöfarten och skeppsbyggeriet, medan Marin- museum skall fullgöra de uppgifter inom m yndigheten som rör sjöför- svaret. Då och fr.o.m. ingår i samma m yndighet anser kommittén att det får ankomma på chefen för myndigheten att fatta beslut i frågor rörande fördelningen av samlingar, arbetsuppgifter och sakansvar inom myndigheten. Kommittén får i sammanhanget framhålla betydelsen av att sådana beslut tillgodoser statsmakternas uttalanden om att kulturen skall vara en hela landets angelägenhet samt att de tillgodoser uppgift att inom myndigheten fullgöra de uppgifter som rör sjöförsvaret. Även i fortsättningen måste det finnas representativa samlingar både i och , bl.a. för att tillgodose För- svarsmaktens behov av utbildning om sjöförsvarets utveckling inom ramen för den officersutbildning som marinen bedriver på och i . Av kommittédirektiven framgår att det är angeläget att ett aktivt sam- arbete etableras mellan och . Vidare bör , och inom detta särskilt , uppehålla fasta och aktiva kontakter med Försvarsmakten. För att stärka samverkan mellan och föreslår kommittén att överintendenten vid respektive myndighet ingår som ledamot i den andra myndighetens styrelse. För att stärka samverkan med Försvarsmakten bör i styrelsen för och ingå företrädare för Försvarsmakten. I styrelse bör även ingå en företrädare för de frivilliga försvarsorganisa- tionerna. Kommittén anser att Kungl. Maj:ts bestämmelser rörande musei- verksamheten inom marinen bör upphävas, då de t ill stor del inte är tillämpliga. Kommittén anser att det bör ankomma på cheferna för och att i samråd med Försvarsmakten närmare komma överens om formerna och innehållet i Marinens museikommittés verksamhet. Kommittén föreslår att det i styrelsen för Försvarets historiska tele- samlingar (FHT), förutom representanter för Försvarsmakten och För- svarets materielverk, fortsättningsvis ingår två representanter för och en representant för . Dessa skall representera , och Flygvapenmuseum. Kommittén föreslår att överintendenten vid tar erforderliga initiativ för att formalisera samverkan mellan marinkommando. Kommittén föreslår slutligen att 18 § i förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. ändras så att Försvarsmakten får meddela föreskrifter för tillämpningen även för . Regeringen har utfärdat en förordning (1990:571, ändr. 1996:460 och 1996:1314) med instruktion för att gälla fr.o.m. . Regeringen har vidare utfärdat en förordning (1992:514, ändr. 1994:172 och 1996:110) med instruktion för att gälla fr.o.m. . I en särskild skrivelse (dnr 11/97) har kommittén illt kulturministern överlämnat förslag till ändringar i dessa instruktioner. Förslaget till instruktion för inne- bär en omarbetning av denna i sin helhet, dels med anledning av orga- nisationsförändringen, dels som en anpassning till andra instruktioner för centralmuseer inom område. Innehållet i in- struktionen för har ändrats i huvudsak med avseende på att läggs samman med myndigheten . Regeringen har beslutat om ändringar i in- struktionerna för (SFS 1997:336) och (SFS 1997:337). Kommittén anser att i en framtida översyn av instruktionerna för och bör övervägas om målsättningen i stället mer övergripande skall betona kunskapen om kulturarvet och samhällsutvecklingen, t.ex. att myndig- heterna har till uppgift att främja kunskapen om det m ilitära kulturarvet respektive det maritima kulturarvet och dess roll i samhällsutvecklingen. Kommittén föreslår att det i den översyn av strukturen på musei- området som pågår inom övervägs om och ansvar och uppgifter inom det försvarshistoriska respektive området motiverar att de skulle kunna ha en roll som ansvarsmuseer. I en särskild skrivelse (dnr 7/97) har kommittén till kulturministern överlämnat förslag till fördelning av medel mellan och . Kommittén har funnit att för perioden - utgör onor del av anslagsramen och del av låneramen för . Kommittén har vidare funnit att utgör preliminärt onor del av anslagsramen och preliminärt onor del av låneramen för . Kommittén föreslår att regleringsbrev för Statens sjöhisto- riska museer ändras så att punkten 3 i avsnittet avgiftsfinansierad verk- samhet får lydelsen: Intäkterna disponeras av myndigheten. Även med en sådan skrivning förutsätts att lokalkostnaderna för , i likhet med tidigare, finansieras från myndighetens ramanslag. Kommittén anser att ett särskilt anslag bör inrättas för att tillgodose behovet av stöd för de kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen i stället för att en del av intäkter används för detta ändamål. I likhet med kommitténs tidigare förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna föreslår kommittén att medlen för SESAM- projektet även i fortsättningen handhas och redovisas av Statens för- svarshistoriska museer. Kommittén föreslår vidare att Statens sjö- historiska museer i samverkan med lämnar den årliga rapporten och slutrapporten för Marin- museets SESAM-projekt. Kommittén vill slutligen framhålla vikten av att i ett tidigt skede överväger en förhyrning av Slup- och bar- kasskjulet i och tar erforderliga kontakter med anledning därav. Enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningss kydd (LAS) gäller att vid övergång av en verksamhet eller en del av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan, övergår också de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nye arbetsgivaren. Enligt fjärde stycket i 6 b § skall anställningsavtalet och anställningsförhål- landet dock inte övergå till en ny arbetsgivare, om arbetstagaren mot- sätter sig detta. Om arbetstagaren i sådant fall inte kan beredas fortsatt arbete skall han med stöd av LAS bli uppsagd på grund av arbetsbrist. Ingen anställd vid har motsatt sig att anställningsför- hållandet och anställningsavtalet övergår till fr.o.m. . I samband med överföringen av personal har företrä- dare för kommittén sammanträffat med arbetsgivarföreträdare för de båda myndigheterna samt med de lokala fackliga organisationerna vid och för att inventera be- fintliga lokala avtal. Avtal om arbets- och anställningsvillkor för vissa arbetstagare vid har slutits . Kommittén konstaterar att den tillsvidareanställda personalen vid kommer att bestå av män och kvinnor. Det är kommitténs uppfattning att antalet kvinnor bör öka för att nå . Särskild uppmärksamhet bör därvid fästas på att öka antalet kvinnliga chefer. Kommittén anser att det får ankomma på chefen för att inom ramen för det löpande jämställdhetsarbetet vidta lämpliga åtgärder i frågan. Kommittén vill slutligen framhålla vikten av att överväger vilka uppgifter som fortsättningsvis kan fullgöras av anställda med lönebidrag. Målet bör vara att aktivt minska an- delen lönebidragsanställda inom myndigheten. I avvaktan på resultatet av och pågående analysarbete inom Kultur- departementet bör inga ytterligare anställningar med lönebidrag ske. Förslag till ändring i förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. Härigenom föreskrivs att 18 § förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen m.m. skall ha följande lydelse. Försvarsmakten får för , Försvarets forsknings- anstalt och meddela de närmare före- skrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning. får meddela sådana föreskrifter för andra statliga myndigheter än Försvarsmakten, För- svarets materielverk, och Statens för- svarshistoriska museer. Innan Riks- polisstyrelsen meddelar sådana före- skrifter skall styrelsen höra berörda myndigheter. I fråga om beredskaps- vapen skall styrelsen också höra För- svarsmakten. Försvarsmakten får för , Försvarets forsknings- anstalt, seer och meddela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning. får meddela sådana föreskrifter för andra statliga myndigheter än Försvarsmakten, För- svarets materielverk, , Statens försvarshis- toriska museer och Statens sjöhisto- riska museer. Innan meddelar sådana föreskrifter skall styrelsen höra berörda myndigheter. I fråga om beredskapsvapen skall styrelsen också höra Försvarsmakten. Denna förordning träder i kraft .... Genom en ändring i departementsförordningen (1982:1177, ändr. 1996:724) har fr.o.m. förts över från Försvarsdepartementet till . Rege- ringen har vidare i propositionen (1996/97:3) Kulturpolitik föreslagit att i inom skall läggas samman med fr.o.m. . tillstyrkte regeringens förslag ( 1996/97:KrU1) och beslöt i enlighet därmed (rskr. 1996/97:129). Regeringen beslöt att t illkalla en organisa- tionskommitté med uppdrag att förbereda och genomföra sammanlägg- ningen av i inom med . När det gäller myndighetens lokalisering konstaterade att såväl kulturpolitiska som regionalpolitiska skäl talar för att myndigheten skall ha sitt säte i . borde därför enligt utskottet få ett tilläggs uppdrag att redovisa förut- sättningarna för att lokalisera den nya myndigheten till . Utskottet ansåg att som sin mening borde ge regeringen detta till känna. har bifallit vad utskottet hemställt (rskr. 1996/97:129). Av direktiven (Dir. 1996:79) till organisationskommittén framgår att denna bl.a. skall *dra upp riktlinjer för ställning inom Statens sjöhisto- riska museer, *lämna förslag till ändringar i instruktionerna för Statens försvars- historiska museer och , *lämna förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna, *vidta åtgärder för anställning av personal i , *lämna principförslag till hur samarbetet och kontakterna mellan och å ena sidan och Försvarsmakten å andra sidan skall utformas, *beakta möjligheterna till rationaliseringar samt i övrigt vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga. skall lämna förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna. Vidare skall kommittén lämna förslag t ill ändringar i myn- digheternas instruktioner. Uppdragets övriga delar skall redovisas . Regeringen beslöt att organisationskommittén skulle få i tilläggs uppdrag att redovisa förutsättningarna för att lokali- sera ledningen av myndigheten till Karls- krona (Dir. 1997:22). Kommitténs direktiv bifogas i sin helhet som bilaga 1 och 2. Kommitténs arbete har i huvudsak varit indelat i tre delar. Den första har avsett förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna, den andra förslag till instruktioner för myndigheterna och den tredje upp- giften i sin helhet. Kommittén har tolkat sitt uppdrag så att den haft att behandla frågor som avser sammanläggningen av med Statens sjöhisto- riska museer. Kommittén har emellertid i några fall valt att även behandla andra frågor med anknytning till uppdraget. Kommittén har haft sina sammanträden i , utom då kommittén förlagt sitt sammanträde till . Kommittén har i en särskild skrivelse (dnr 7/97) till kulturministern överlämnat förslag till fördelning av medel mellan och . Kommittén har vidare i en särskild skrivelse (dnr 11/97) till kulturministern överlämnat förslag till ändringar i förordningen (1990:571) med instruktion för och i förordningen (1992:514) med instruktion för att gälla fr.o.m. . I föreliggande betänkande redovisar kommittén uppdraget i sin helhet. De delar som tidigare redovisats särskilt, behandlas endast översiktligt. 1.3.3Information om kommitténs arbete Kommittén har valt att arbeta öppet och i nära samverkan med berörda myndigheter och dess personal. Ordföranden och sekreteraren har haft överläggningar med ordför- anden i styrelse och kommunalrådet , kommun. Ordföranden och sekreteraren har informerat om kommitténs arbete för kulturborgarrådet i , ordföranden i styrelse samt styresmannen för . Vidare har ord- föranden och sekreteraren informerat personalen vid och personalen vid om arbetets bedrivande. Personalen vid har även fått information om gällande bestämmelser för överföringen av personal från en arbetsgivare till en annan. Sekreteraren har informerat chefen för marinledningen i Försvarsmakten, viceamiral , om kommitténs arbete samt om vissa samverkansfrågor som berör Försvarsmakten. Kommittén har hållit berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och berett dem tillfälle att framföra synpunkter. Kommittén har vidare genomfört förhandlingar i enlighet med lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Sekreteraren har informerat lokala fackliga företrädare vid Marin- museum om arbetets bedrivande. 2 Historik och nuläge Myndigheten () bildades , då och fördes samman. hade 1932 brutits ur och blivit egen myndighet medan lydde under . Påföljande år tillfördes det nyorganiserade Flygvapenmuseum och . När myndigheten organiserades tillsatte regeringen en styrelse. Där- emot fick myndigheten ingen särskild chef. Detta innebar i praktiken att de tre museerna i huvudsak fortsatte att agera självständigt. Efter utred- ningar tillsatte regeringen en särskild m yndighetschef. Eftersom inga särskilda administrativa resurser tillfördes blev följden att Armé- museum fick svara även för myndighetens behov. Denna administrativa samverkan äger alltjämt bestånd. Myndigheten är också tillsynsmyndighet för de ca 45 garnisons- och förbandsmuseer som finns inom Försvarsmakten. Stöd skall också i mån av resurser lämnas till andra museer i landet som har samlingar med militära föremål. Några av dessa museer är tidigare förbandsmuseer som i samband med förbandsreduceringar, flyttningar och indragningar övergått i stiftelseform. Artillerigården i har använts för militära ändamål med säkerhet , då det var centralt förråd för det svenska art illeriet. Artilleriregementet delades 1794 blev Artillerigården artilleriregementes huvudplats då regementet flyttade till nybyggda kaserner vid , nuvarande Försvarshögskolan (). 22 Historik och nuläge fälttygmästaren att i de lediga lokalerna efter regementet inrätta ett centralt museum, då kallat Artillerimuseum. Historiska samlingar fanns emellertid på Artillerigården . Dit hörde samlingen av trofékanoner, vars betydelse kom Axel att benämna den Rikets sirat och skatt. Som mest låg här upplagda 1 700 erövrade ka noner. En artillerimodellkammare inrättades 1776 i västra flygeln. Denna kompletterades med modeller av handeldvapen . Allmänheten fick dock tillträde först . Ursprungligen disponerade museet endast västra delen av artilleri- hallen och motsvarande utrymme på andra våningen. Då huset höjdes med en tredje våning 1882 -1884 mer än fördubblades museets utställ- ningsyta, trots att man flyttade in Artilleri- och Ingenjör- högskolan i samma våning. 1932 stä ngdes Artillerimuseum, som då ändrade namn till . En ombyggnad var nödvändig om inte det historiska arvet skulle fördärvas. Ekonomiska svårigheter medförde att museet åter kunde öppnas först . Ännu efter användes Artillerigården av , dvs. som verkstad för fordon och vapen. övertog lokalerna i i sin helhet först . Då erhölls även en del av östra flygeln, den s.k. signalhallen, som är bibliotek. Den nyombyggda östra flygeln togs helt i bruk 1994. När museet 1993 stä ngde för ännu en ombyggnad var huvudskälet husets dåliga kondition. För museet var stora delar av basutställningarna pedagogiskt föråldrade och krävde ombyggnad. Ursprungligen skulle ha återöppnats 1996 -1997, men planeras öppnandet senast . Grunden till är den modellkammare som enligt Kungl. Maj:ts beslut inrättades vid Amiralitetet i . Samlingarna hade emellertid tillkommit efter hand bl.a. som en följd av den tidens sätt att bygga fartyg, vilket skedde efter modell och inte efter ritningar. Den senare metoden började man tillämpa först under senare delen av 1700- talet och då med som upphovsman. försorg uppfördes också 1782 -1784 vad som kan betecknas som museets första egna byggnad, nämligen mönstersals- och modellhuset som fortfarande finns kvar inomörlogsbasens område. Modellkammarens samlingar finns beskrivna i olika reserapporter och berättelser allt och fram t ill den kanske SOU 1997:100 Historik och nuläge 23 mest kända, . Kärnan i samlingarna utgjordes av de under tid som varvschef tillkomna modellerna samt den av Kronan från skeppsbyggarfamiljen 1801 inköpta modellsamlingen. i har skiftat namn . var benämningen Varvsmuseet, 1944 Modellkammaren i Karls- krona, 1962 och modellkammaren i samt slutligen . Även lokaliseringen har skiftat något. Kasern Anckarstierna, som lämnas, invigdes . Den nya museibyggnaden ligger centralt på intill en utvidgad hamnbassäng framför Slup- och barkasskjulet (se avsnitt. Museet är byggt i två plan med en totalyta på 7 500 kvm. Dess karaktär accentueras av placeringen på en pir ut i vatt- net. Byggnaden är vitputsad och har fått ett enkelt stramt utseende inspirerat av andra byggnader i , t.ex. Repslagar- banan och Inventariekammare No 1. Museibyggnaden är uppförd av , arkitekter är och Landskapslaget ochgeneralentreprenör är . Huvudentrén ligger i en arkadförsedd gavel åt söder med reception, museibutik, hörsal och café. Innanför entrén finns utställningarna, som inryms i rena och enkla rum som av utställningstekniska skäl ges spar- samt med dagsljus. I byggnadens norra del har galjonsfigurerna place- rats. Entrédelen och den del av ovanvåningen som reserverats för till- fälliga utställningar kan stängas av, vilket ger större flexibilitet. Längs utställningsbyggnadens kajer förtöjs museets större fartyg, bl.a. min- sveparen , torpedbåtenSpica och motortorpedbåten T 38. På motsvarande sätt som befinner sig i sin ursprungliga miljö. Medan den omgivande miljön radikalt ändrats för befinner sig i en närmast unik situation genom att som örlogsstad förblivit relativt sett oförändrad. i ett folkbildningsperspektiv utgör själva museet i sin nya byggnad på ett nav kring vilket ett unikt levandegörande av marin historia är möjlig. Utveckling och sammanhang kan åskådliggöras och förklaras med en lätthet som är svår att uppnå i andra m ilitärmuseala sammanhang. Örlogsstaden föreslås föras upp på den s.k. Världsarvs- listan () som den tydligaste, bäst bevarade och mest autentiska anläggningen . nya byggnad påStumholmen invigs . 24 Historik och nuläge I förhållande till armén och marinen är flygvapnet en ung försvarsgren vars flyghistoria i realiteten startar med tiden för . Den gamla exercisheden Malmen där ryttare och knektar från övat skulle kunna betecknas som det svenska flygets vagga.