sou · GLB3131d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Tänkbara behållningar på premiepensionskonton Promemorians syfte är att ge en bild av olika tänkta personers behållning på premiepensionskontot. Beräkningarna bygger på en rad olika anta- ganden om real tillväxt av bruttonationalprodukten (BNP) samt real av- kastning på den tillfälliga respektive löpande förvaltningen. Antaganden om tillväxt m.m. Den genomsnittliga reala BNP-tillväxten var . var tillväxten emel- lertid jämfört med övriga tioårsperioder relativt hög. En förklaring till den höga tillväxten som brukar framhållas är att efter till skillnad från en rad andra europeiska länder hade en in- takt produktionsapparat. Det framgår av tabell 1 att den genomsnittliga reala årliga BNP-tillväxten blir en procentenhet lägre om 1950- och 60- talen exkluderas ur observationsperioden. Inledningen av fö- refaller emellertid inte heller uppvisa något mönster som med stor san- nolikhet kan påföras framtiden. Det är den enda enskilda period som uppvisar tre på varandra följande år med fallande real BNP. I figur 1 nedan åskådliggörs grafiskt den reala årliga BNP-tillväxten under perio- den . Å rlig real BNP-tillväxt 1991-års priser, -1,00 -2,00 -3,00 I Ds 1995:41 anges att de pensioner som betalas ut från fördelningssys- temet skall pris- och följsamhetsregleras. Det innebär att ålderspensionen skall räknas upp med prisutvecklingen, givet att den reala tillväxten av inkomsterna i samhället uppgår till en viss tillväxtnorm. Avviker den faktiska realinkomsttillväxten från görs vid indexeringen ett av- drag eller ett påslag med vad som motsvarar avvikelsen.1 Utgångspunk- ten för såsom redovisad i Ds 1995:41 är en real tillväxt om . I det kortare perspektivet med i fokus förefal- ler det vara ett något djärvt antagande. i ett längre perspektiv, , framstår det emellertid som ett rimligt antagande. Ut- redningens beräkningar nedan bygger på antaganden om en real BNP- tillväxt om . 1 Teoretiskt bestäms reallönernas ökning långsiktigt av real BNP-ökning; däremot visar det sig empiriskt att vissa kortsiktiga avvikelser förekommer. Den genomsnittliga årliga reala BNP-tillväxten2 (1991-års priser) m.m., under olika tidsintervall, , procent Källa: Frennberg & , SCB, egna beräkningar Den riskfria årliga reala räntan har i genomsnitt () varit . I den tillfälliga förvaltning- en ges ett visst utrymme för aktiv förvaltning av medlen, då Pre- miepensionsmyndigheten görs till kontohavare och till motpart. Det blir möjligt att placera på den för en 30-dagars statsskuldväxel. Utredningen räknar i det följande något längre löptider, vilket bör ge en högre avkastning jämfört med med en årlig real avkast- ning om från den tillfälliga förvaltningen. Under större delen av rådde det negativ real ränta, dvs. inflationen mätt som KPI var högre än avkastningen för den riskfria räntan. och framförallt har emellertid den årliga reala räntan ökat och har i genomsnitt 1996 varit , vilket sett i ett internationellt perspektiv är rela- tivt högt. 2Beräknat som det geometriska medelvärdet för perioden. 3Den reala avkastningen för real riskfri ränta, real obligations- och aktieavkastning har beräknats som, Rreal, i (1 + Rnominell, t =i ) - 1, där p = inflation och R = (1 + p t=i ) Real avkastning på ettårsinvesteringar i olika tillgångsslag, Källa: Frennberg &, egna beräkningar Den reala genomsnittliga avkastningen för aktier respektive obligationer var i genomsnitt respektive . Såvitt avser den löpande förvaltningen gör utredningen i det följande de relativt försiktiga antagandena om en årlig real avkast- ning om 3,. Några exempel på intjänande i premiereservsystemet Nedan görs en genomgång av hur åtta enskilda personers behållning på premiepensionskontot utfaller beroende på den enskildes pensionsgrun- dande inkomst, real BNP-tillväxt samt den reala avkastningen på den tillfälliga respektive löpande förvaltningen. Beräkningarna beaktar inte förvaltningskostnader, administrativa kostnader och arvsvinster. Vidare bortses från val av och kostnad för efterlevandeskydd. I samtliga åtta exempel har antagits att uttag görs , vilket innebär att skillnader har antagits ligga i början av det yrkesverksam- ma livet. Exemplen är valda så att person 1 har den bästa behållningen och person 8 den sämsta. Person 1 har 45 yrkesverksamma år och tjänar under dessa maximala 7,5 basbelopp, dvs. Person 2 har 41 yrkesverksamma år; , och . Person 3 har 44 yrkesverksamma år; , , , och . Person 4 har 40 yrkesverksamma år och tjänar under dessa . Person 5 har 35 yrkesverksamma år; , och . Person 6 har 35 yrkesverksamma år; , och , dvs. livsinkomsten är spegelvänd jämfört med per- son 5. Person 7 har 30 yrkesverksamma år; , och . Person 8 har 25 yrkesverksamma år; , och . I tabell 2 nedan anges den totala behållningen på premiepensionskontot samt månadsbelopp.4 Antagandena om tillväxt och avkastning är rangordnade så att A ger bästa utfall osv. I syfte att underlätta tabelläsningen anges exemplen nedan i koordinatform dvs. (A,1) osv. 4 I tabellerna har även angivits uttag , förutsatt att uttag sker (14,7 har använts som delningstal). Sammanställning av årliga reala tillväxt- och avkastningsantaganden för de åtta tidigare presenterade personerna Alla belopp i kronor Lö p. fö rv: Lö p. fö rv: Lö p. fö rv: BNP-tillv: 1, Lö p. fö rv: 4, Lö p. fö rv: Lö p. fö rv: BNP-tillv: 0, Lö p. fö rv: Lö p. fö rv: 3, Lö p. fö rv: Vid en given inkomst spelar antaganden om real BNP-tillväxt samt den reala löpande avkastningen störst roll för behållningen på premiepen- sionskontot. Avkastningen på den tillfälliga förvaltningen är i detta sammanhang av underordnad betydelse. Vikten av vilken real BNP-tillväxt som antas framgår av en jämförel- se mellan exempel (E,2) och (I,2). I det första exemplet (E,2) antas den reala BNP-tillväxten vara , medan den antas vara noll i exem- pel (I,2). I exempel (E,2) är behållningen på premiepensionskontot högre än behållningen i exempel (I,2). Det motsvarar en skillnad i behållningen på eller . 5 Avser månadsbelopp. Betydelsen av den löpande förvaltningen kan illustreras med en jäm- förelse mellan exemplen (B,1) och (E,1). I det första exemplet (B,1), då den löpande reala avkastningen är , dvs. 2 procentenhe- ter högre än i (E,1) är behållningen på premiepensionskontot och månadsbeloppet . I exempel (E,1) är behållningen på premiepensionskontot och månadsbeloppet . Således en skillnad i behållning på premiepensionskontot på eller . En ökning av avkastningen från den löpande för- valtningen medförde alltså att behållningen på premiepensionskontot blev högre. Som en jämförelse kan pe- kas på exemplen (A,1) och (B,1), där en ändring av antagandet om avkastningen från den tillfälliga förvaltningen bara med- för en ändring av behållningen på premiepensionskon- tot. Den nu redovisade effekten är starkare ju personen sparar; person 1 har den längsta yrkesverksamma tiden av alla exempel- personerna. För person 8, som har den kortaste yrkesverksamma tiden, uppgår skillnaden mellan (B,8) och (E,8) bara till . (Som angetts ovan antas skillnader i antalet yrkesverksamma år ligga i bör- jan.) Som delvis redan framgått är det viktigt för utvecklingen av tillgodo- havandet på premiepensionskontot när pensionsrätten tjänas in; ju tidi- gare i livet pensionsrätten tjänas in, desto högre blir tillgodohavandet. Detta kan belysas genom en jämförelse mellan personerna 5 och 6. De har samma antal yrkesverksamma år och samma totala livsinkomster, men inkomsterna är spegelvända i tiden. Den högre intjäningen i början av livet leder till att person 5 enligt antagandena på rad A har högre behållning på premiepensionskontot än person 6. Slutsatsen av det ovanstående är alltså att det för den slutliga behåll- ningen på premiepensionskontot (och därmed för pensionens storlek) är av stor betydelse när under livet pensionsrätten tjänas in, hur stor den reala BNP-tillväxten blir och hur stor avkastningen från den löpande förvaltningen blir. Avkastningen från den tillfälliga förvaltningen spelar däremot en underordnad roll.