sou · GLB3141d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften och att pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på området är samt lämna förslag till framtida statliga insatser. Utredningen har antagit namnet Boken och kulturtidskriften Med stöd av regeringens bemyndigande förordnade statsrådet verkställande direktören att vara särskild utredare fr.o.m. . Som experter förordnades , direktör, , , bibliotekarie, , , förbunds- direktör, , , departements- sekreterare, , , journalist, , , direktör, samt , avdelnings- direktör, . Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. . Tjänstgöringen avsåg av heltidstjänstgöring. Till biträdande sekreterare förordnades fr.o.m. den Kaaling förordnades fr.o.m. att biträda utred- ningen. och har varit utredningens assistenter. Boken och kulturtidskriften överlämnar härmed sitt slutbetänkande Boken i tiden. Vårt uppdrag är därmed avslutat. Är det viktigt med litteratur? Boken och tidskriften i samhällsdebatten ............................. Det svenska språket ............................................................... Boken i ett framtidsperspektiv .............................................. "OKEN OCH L¤SARNA Barns och ungdomars läsning ............................................... 2.4.1 Poesi eller fakta - vad läser vi?................................ 2.4.2 Låna, köpa, få ........................................................... $EN SVENSKA MODELLEN-EN HISTORISK¥TERBLICK Den svenska avvecklingen av fastprissystemet 4.1.1 Övergången till fria priser ........................................ Staten och bokmarknaden......................................... Bokbranschen efter 1970.......................................... &¶RLAG OCH UTGIVNING Den svenska förlagsstrukturen .............................................. Medelstora och mindre förlag ............................................... Den statistik som redovisas .......................................... Den svenska bokmarknaden.................................................. (ANDELN MED B¶CKER 6.1.2 Detaljhandelsmarknaden - hur ser den ut? 6.1.3 lönsamhet och omsättning ................ 6.1.5 Faktorer som styr bokinköpen ................................ Utbildning för bokhandeln ..................................... Varuhus och annan detaljhandel ......................................... 6.4.2 Bokklubbarnas ekonomi och struktur..................... Grossister och distributionsföretag ..................................... 6.6.1 AB Seelig & Co...................................................... Förlagens egna distributionsföretag ....................... Kommunernas inköp av böcker........................................... Spridning av de litteraturstödda titlarna vid biblioteken ..... 8.1.3 Spridningen av de litteraturstödda titlarna ............. Stöd till bokhandeln ............................................................ 8.2.2 () ..... En bok för alla ..................................................................... Verksamhet och finansiering.................................. Kritik och utvärderingar ......................................... Stöd till folk- och skolbibliotek........................................... Inköpsstöd till biblioteken ...................................... 8.4.3Bidrag till läsfrämjande verksamhet för barn och ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN Barnomsorg och skolakommittén ........................... Mål - språk och litteratur ....................................... 10.2.1 ....................................Centrala direktiv för skolan Litteraturen ......................................................i gymnasiet Kultur ..............................................i skolan/Lärandemiljö Det statliga tidskriftsstödet.................................................. Intresseföreningar inom tidskriftsområdet .......................... Distribution och lösnummerförsäljning .............................. Minskade biblioteksprenumerationer - ökad kopiering...... Tidskrifter på bibliotek........................................................ –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Införandet av en kulturpolitisk paragraf.............................. Förslag angående litteraturstödet ........................................ Distribution till biblioteken .................................... Distribution till bokhandeln ................................... 12.3.3 Stöd till katalog och läsfrämjande .......................... 12.3.5 Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.......... 12.3.6 Öppen stödordning för litterär verksamhet ............ Stöd till bokhandeln ............................................................ Läsfrämjande för barn ............................................ Omfördelning av tidskriftsstödet............................ Stöd till kulturtidskriftskatalog............................... Försöksverksamhet vid bibliotek............................ Kulturtidskrifter på kassett ..................................... Förbättrad statistik på litteratur- och tidskriftsområdet ...... Media och berättande - av ...................... Internet och den litterära processen - av .337 Distribution av böcker genom detaljhandeln - Lönsamhetsanalys - bokhandel - av ................ Den svenska bokmarknaden - en översikt av Analys litteraturstödda titlar - av .................... Bibliotekslag (1996:1596)................................................... Förordning (1996:1608) om statsbidrag till folkbiblio- Förordning (1993:449) om statligt litteraturstöd ................ Avtal mellan staten och En bok för alla AB........................ Förordning (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln ..... Förordning (1993:567) om statligt stöd Statens kulturråds stöd och avslag till Bokmarknaden har genomgått radikala förändringar . Förlagsstrukturen karakteriseras av stora kon- och ett antal mindre förlag, ofta med specialiserad utgivning. Flera av de medelstora förlagen har antingen gått upp i större koncerner eller försvunnit. har två stora samgåenden ägt rum, ett inom Bonniersfären genom sammanslagningen av och Bokförlaget och en genom KF Medias uppköp av . KF Media, som äger Rabén- förlagen, får nu genom samgåendet med också del i Måna- dens Bok och Böckernas Klubb, förutom Barnens och bok- klubben . KF Media blir en betydande aktör på förlags- och bokklubbssidan liksom inom detaljhandeln, genom Akademibok- handelsgruppen. Också bokhandeln har förändrats . Det övervägande antalet bokhandlar ingår i olika bokhandelskedjor, såsom och Julbocken. Den modernisering och rationalisering som ägt rum på bokmarkna- den har skett inom ramen för den traditionella marknaden med författare, förläggare, tryckare, bokhandlar och bokklubb. Med data- tekniken öppnar sig nya möjligheter. Den elektroniska boken har gjort sitt intåg på marknaden och multimedia kommer säkerligen att spela en betydande roll när det gäller läromedel och produkter riktade till barn. Print-on-demand-tekniken - som används inom univer- siteten - innebär att såväl förlag som bokhandlar kommer att kunna tillhandahålla böcker som finns lagrade på diskett, i dataminne eller på Internet. Uppkopplingen till Internet innebär att böcker kommer att vara tillgängliga på ett helt nytt sätt. En person kan sitta vid sin dator i och där läsa om och beställa böcker från hela världen. är utbudet på nätet över 3 miljoner titlar. Utvecklingen är snabb och ingen kan säga vad den kommer att betyda för bokmarknaden. Boken lever inte i en isolerad värld. Samhället har förändrats och media styr våra vanor i ökande grad. Det gäller även litteraturen. Vi nås av information om litteraturen inte bara genom besök i bokhandeln eller på bibliotek utan också genom tidskrifter, tidningar, radio och TV. Informationen tenderar att koncentreras kring ett fåtal författare och boktitlar. Samhället har förändrats också i en annan mening. Det som den franske sociologen betecknade som de två krets- loppen - det kulturella och det populära - verka upplösas. Mycket tyder på att det endast kommer att finnas ett kretslopp, det populära. hittar vi kvalitetspocketen på Central- stationen, flygplatsen och i kiosken och den populära bästsäljaren i bokhandeln och på . I har försäljningsökningen av pocketböcker varit stor också vad gäller kvalitetspocket inom skön- och facklitteratur. Den s.k. kiosklitteraturen har däremot minskat i bety- delse. Underhållningslitteraturen dominerar stort oavsett läsargrupp. Läsarundersökningar visar att hög- och lågutbildade i stor utsträckning har samma smak och läsval. Hos de högutbildade finns inte en mer utbredd läsning eller smak för kvalitetsböcker än bland läsare i övriga utbildningsgrupper. Den nya tekniken kan innebära ett hot mot den lokala bokhandeln och dess lönsamhet men den kan också öppna nya möjligheter och konkurrensfördelar. Priskonkurrensen med Internet kan få effekter både för bokhandeln och bokklubbarna. För de mindre förlagen är den tilltagande koncentrationen genom koncernbildningar ett hot. De större koncernerna bygger upp egna försäljningskanaler, vilket medför att de mindre får svårigheter att komma med i de stora bokklubbarna. Bokhandelskedjorna får förmånligare villkor från de stora förlagen vilket gör dem mindre benägna att välja böcker från små förlag. Ett fungerande mellanled är därför av stor betydelse för både de mindre bokhandlarna och de mindre förlagen. Saknas en sådan knutpunkt ökar risken för att kvalitetslitteraturen inte sprids. Det framtida ägandet av distributionsföretaget är under diskussion. Det statliga produktionsstödet har möjliggjort utgivning av kvali- tetslitteratur och många mindre förlag hittar sina nischer som gör att de kan överleva i skuggan av de stora. Min konklusion är att de mindre förlagen och de mindre bokhandlarna behöver fortsatt och utökat stöd från statsmakternas sida. Distributionen av kvalitets- litteraturen måste stärkas. Den nya tekniken och Internet kan teoretiskt öka tillgängligheten, men mötet mellan boken och läsaren måste också äga rum fysiskt - i bokhandeln och på . Boken lever i hård konkurrens med andra media. Vi ägnar en be- tydligt mindre del av fritiden åt att läsa än åt att titta på TV och lyssna på radio. Läsarundersökningar visar glädjande nog att andelen dagliga läsare i den vuxna befolkningen ökat . SOU 1997:141 3AMMANFATTNING 13 Oroande är dock att läsandet har minskat bland barn och ungdom. Läsinlärning börjar tidigt, långt innan barnen börjar skolan. behöver tidig stimulans för att utveckla ett rikt språk. Jag föreslår därför insatser för L¤SFR¤MJANDE riktade till de små barnen. Jag anser det motiverat att staten stöder distribution likaväl som produktion av kvalitetslitteratur. De litteraturstödda titlarna bör rimli- gen finnas tillgängliga på biblioteken. Jag föreslår därför ett DISTRIBU TIONSST¶D för dessa titlar. Förslaget innebär att länsbiblioteken erhåller ett visst antal exemplar av varje litteraturstödd titel. Bokhandeln är den viktigaste försäljningskanalen för kvalitets- Jag anser att den mindre bokhandeln behöver ytterligare stöd och föreslår därför höjningar av såväl KREDITST¶D som SORTIMENTSST¶D samt ett F¶RST¤RKT TEKNIKST¶D. Bokbranschen och den svenska staten har var och en på sitt sätt för- sökt parera den utveckling som blivit en följd av den fria prissättningen på böcker. Förlagen har i sin verksamhet integrerat distributionsledet genom att starta bokklubbar. Bokhandeln har svarat med att bilda ked- jor för att få bättre villkor för sina bokinköp från förlagen Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Fler författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet De stora förlagen har titelinformation på nätet. Det har uppstått en priskonkurrens mellan Internethandel och vanlig bokhandel. Det är svårt att säga vad detta kan leda till. Den korta utredningstiden har inte medgett en djupare analys av konsekvenserna av den växande använd- ningen av Internet. ,ITTERATURST¶DET har med all säkerhet bidragit till att bredden i utgiv- ningen av kvalitetslitteratur kunnat upprätthållas. Även de mindre för- lagen har tack vare stödet kunnat ge ut kvalificerad litteratur. Däremot har såväl distribution som marknadsföring av litteraturstödda titlar varit helt och hållet beroende av förlagens, bibliotekens, bokklubbarnas och bokhandelns insatser. Att staten stöder produktion men inte distribution av kvalitetslitteratur anser jag vara både inkonsekvent och oförenligt med principer för god hushållning. Kompletterande stöd för distribu- tion och information är nödvändiga. Vår undersökning om spridningen av de litteraturstödda titlarna visar att av dem trycks i upplagor över 10 000. ökar ansökningarna inom de olika stödordningarna så att många kvalitets- böcker inte får stöd på grund av knappa ekonomiska resurser. vara möjligt att inom ramen för utgivningsstödet frigöra medel genom införandet av en UPPLAGESP¤RR. För LITTERATUR P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K utgår för närva- rande ett allmänt förlagsstöd. Enligt min uppfattning är det viktigt att i fråga om kvalitet jämställa litteratur på invandrar- och minoritetsspråk med den litteratur som kommer ut på svenska. Jag lägger därför förslag till förändringar i stödordningen. Det är enligt min uppfattning av största vikt att kunskapen om bok- och tidskriftsmarknaden fördjupas och att EFFEKTEN av statens insatser UTV¤RDERAS. Jag har vid genomgången funnit att det finns brister i sta- tistiken som gör det svårt att få en korrekt uppfattning om den rådande situationen. Jag lämnar därför förslag om hur kunskapen om bokmark- naden skall kunna förbättras. är viktiga i den demokratiska processen som forum för debatt och analys då massmediernas information tenderar att bli alltmer fragmentarisk. Tidskriften kan ge röst åt olika intressen, åsiktsinriktningar och grupper i samhället när ägarkoncentrationen ökar i andra medier. som den nya tekniken gett bättre möjligheter att starta och ge ut kulturtidskrifter har deras överlevnadsmöjligheter Jag lämnar förslag till förändringar i det statliga stödet till KULTURTIDSKRIFTER och för att förbättra informationen om kulturtid- Posten har kraftigt höjt PORTOT och nya höj- ningar väntas . Portohöjningarna har framför allt drabbat kulturtidskrifter, mindre förlag, mindre bokklubbar, bokhandlarna och antikvariaten, eftersom de inte har samma möjligheter att nå upp till de volymer som krävs för egna avtal med . Frågan om portokostnaderna är viktig ur kulturpolitisk synvinkel och kräver därför en grundlig analys som det tyvärr inte varit möjligt för min utredning att genomföra. Enligt direktiven ingår inte i utredarens uppdrag att pröva frågor om Jag menar dock att i ett hänseende måste frågan om mervärdesskatt beaktas och det gäller införselmoms på böcker vid privatköp, bl.a. via Internet. För bokmarknaden i innebär den ökande Internetför- säljningen från utlandet ett hot. Upprätthållandet av nationella skatte- satser som väsentligt avviker från omvärlden kan innebära en ökad Internetförsäljning. Det finns risk för att bokhandeln kommer att funge- ra som en utställningsplats för utländska böcker och att kunder köper via Internet från utlandet. Den stora oklarhet som råder beträf- fande mervärdesskatt och import av böcker och om de konsekvenser detta kan få för tillgängligheten gör att jag hemställer att regeringen utreder frågan. Den ena författarens verk är inte utbytbart mot den andras. Boken är på en gång handelsvara och litterärt verk och har stor kulturpolitisk Det bör enligt min mening beredas utrymme för att INOM KONKURRENSLAGSTIFTNINGEN ta hänsyn till bokens särart och ge möjlighet till branschöverenskommelser, t.ex. när det gäller prissättning på böcker och karenstid. Jag föreslår att avtal mellan företag som tillgodoser VIKTIGA KULTURELLA ¤NDAM¥L, och som främjar tillkomst, distribution och försäljning av tryckta skrifter, undantas från vissa av konkurrenslagens bestämmelser. Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) Härigenom föreskrivs att 6 § konkurrenslagen skall ha följande lydelse samt att i samma lag skall införas en ny 18 d § av nedanstående lydelse. Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13 §, 17 eller 18 c §, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att 1. inköps- eller försäljnings- priser eller andra affärsvillkor di- rekt eller indirekt fastställs, Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13 §, 17, 18 c ELLER D g, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkur- rensen på den svenska markna- den på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att 1. inköps- eller försäljnings- priser eller andra affärsvillkor di- rekt eller indirekt fastställs, 2.produktion, marknader, teknisk utveckling eller investe- ringar begränsas eller kontrol- leras, 3.marknader eller inköps- källor delas upp, 4.olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner, vari- genom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller 5.det ställs som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. 2.produktion, marknader, teknisk utveckling eller investe- ringar begränsas eller kontrol- leras, 3.marknader eller inköps- källor delas upp, 4.olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner, vari- genom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller 5.det ställs som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. &¶RBUDET I g G¤LLER INTE F¶R S¥DANA AVTAL MELLAN F¶RETAG SOM TILLGODOSER VIKTIGA KULTURELLA ¤NDAM¥L OCH SOM FR¤MJAR TILL KOMST DISTRIBUTION OCH F¶RS¤LJ NING AV B¶CKER 3¥DANA AVTAL AV REGERINGEN I arbetet med kartläggningen av bokmarknaden och kulturtidskrifts- marknaden har utredningens sekretariat och i förekommande fall även utredaren haft en mängd kontakter med branschföreträdare. Det gäller såväl enskilda representanter för förlag, bokhandel, bibliotek och distributörer som tjänstemän på , En bok för alla, , (), , , liksom bransch- organisationerna. Utredaren har också varit i kontakt med de små för- lagens branschorganisation, NOFF. Utredningen har sammanträtt med expertgruppen : , , , , , , , , , , 3 okto- ber samt . Utredningen har hållit två seminarier i egen regi och ett i samarbete med . hölls ett heldagsseminarium om fasta bokpriser, där författare, bokhandlare, förläggare, representanter från Konkurrens- verket, från , och samt Europeiska För- läggarefederationen deltog. anordnades på Nobelbiblioteket i samarbete med Kul- turrådet ett seminarium om kulturtidskrifterna. Författare, biblioteka- rier och tidskriftsmedarbetare deltog och diskuterade bl.a. problem och möjligheter beträffande upphovsrätt, kopiering mm. höll utredningen ett heldagsseminarium om läsfräm- jande arbete med författare, bibliotekarier och förlagsrepresentanter, liksom representanter från , Läs- och skriv- kommittén, En bok för alla, radio och TV samt . Flera fors- kare, både inom media och barnlitteratur deltog. Utredningen har mottagit en skrivelse från (), där BFI redogör för behovet av en förstärkning av stödet till bokhandeln. En skrivelse har även ställts till såväl utred- ningen som till Utredningen om den konstnärliga arbetsmarknaden från Författarcentrum, som tar upp frågan om att erhålla verksamhetsbidrag. har haft kontakter Barnomsorg- och skola- kommittén, BOSK (U 1996:04), Läs och skriv-kommittén (U 1996:03), Kultur i Skolan, Rådet för mångfald inom massmedierna (Ku 1995:01) och (K 1995:01). För att få en större kunskap om bokmarknaden har utredningen låtit genomföra flera olika studier: ,¶NSAMHETSANALYS - BOKHANDEL (bila- ga 5) är en analys av bokhandelns omsättning och lönsamhet. $EN SVENSKA BOKMARKNADEN (bilaga 6), redovisar resultatet av utred- ningens enkätundersökning om de förlag som ej är medlemmar av . Studien $ISTRIBUTION AV B¶CKER GENOM DETALJHANDELN (bilaga 4) är en genomgång av försäljningen av böcker genom såväl bokhandel som andra försäljningsställen. !NALYS LITTE RATURST¶DDA TITLAR (bilaga 7), är en redovisning av utredningens enkätundersökning till förlag som erhållit litteraturstöd. Spridningen av de litteraturstödda titlarna genom olika försäljningskanaler har under- sökts. har utfört studierna om lönsamhet, Den svenska bokmarknaden och Distribution av böcker genom detaljhandeln. specifika problemområden har särskilt analyse- rats. Redaktör har sammanställt detta avsnitt. En enkätundersökning i syfte att kartlägga kulturtidskrifterna har genomförts i samarbete med . Utredningsresultatet redovisas i kapitel 11. I bilagorna -(bilaga 2) och )NTERNET OCH DEN LITTER¤RA PROCESSEN (bilaga 3) redovisas några olika framtidsbilder där bokens förändrade roll i informationssamhället belyses ur olika syn- vinklar. Media och berättande har skrivits av professor och och den litterära processen har skrivits av professor . $¤R H¤NGER P¥ BOKL¥DSF¶NSTRET EN TUNNKL¤DD LITEN BOK $ET ¤R ETT URTAGET HJ¤RTA SOM DINGLAR D¤R P¥ SIN KROK Är inte i själva verket boken, och då kanske särskilt den traditionella skönlitteraturen, som konstform på väg att konkurreras ut av modernare media, som kan överta dess roll som central källa för information och upplevelse?--- Att boken kommer att utsättas för ökad konkurrens i den meningen att nya media tillkommer är självklart. Denna oro för boken framskymtar i huvudbe- tänkande Boken . Utredningens slutsats blir ändå att: en all- män samhällsutveckling med förbättrade levnadsvillkor, stigande utbildning och ökad information via övriga media inte heller fortsätt- ningsvis kommer att hota bokens ställning utan snarare stärka den. Som förutspåddes för har boken, trots mediaexplo- sionen, försvarat sin ställning relativt väl. har dock bokläsningen minskat bland yngre. Det finns också stora skillnader mellan olika individers inställning till böcker och bokläsning. Utbild- ningsnivån i landet har höjts och fler läser böcker nu än . Den genomsnittliga lästiden har däremot minskat, framför allt bland barn och unga. Allt färre barn läser själva eller har någon som läser för sig. Det gäller framför allt bland barn till lågutbildade föräldrar. Den tillgängliga statistiken över bokläsning är dock långt ifrån heltäckande och i vissa fall motstridig. Klart är att boken får betydligt mindre del av vår tid än TV och radio. Men vi lever i en skriftkultur där allt från rim och ramsor till grundlagen utgörs av texter. Böcker, tidningar och tidskrifter är en del av vår vardag. Hur ska då dessa hävda sig i konkurrensen om människors tid och intresse? Hur får t.ex. den lågmälda boken en röst som hörs i larmet 1 Källa: Boken, SOU 1974. från TV, dataspel och MTV och gör våra barn och ungdomar till framtidens ivriga läsare? 1.1Är det viktigt med litteratur? &LITIGT L¤SA G¶R DIG KLOK D¤RF¶R L¤S VARENDA BOK Politiker, bibliotekarier, lärare och kulturutövare av skilda slag ut- trycker ofta en kärlek till det tryckta ordet och en tilltro till bokens överlägsenhet gentemot andra medier, som bärare av såväl kultur- värden som information, som källa till njutning och som instrument för språkinlärningen. En av bibliotekspionjärerna i vårt land, som var före- ståndarinna för folkbiblioteket , summerade 1922 uppgifter på ett sätt som står sig än .