sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — har kommunerna minskat sina anslag till undervisningen. Föreningen påpekar vilken liten andel av den totala kostnaden som kostnaden för läroböcker utgör. var kostnaden för en elev i . Kostnaden för läromedel (läromedel och annat tryckt materiel, kapital- och servicekostnader, studiebesök m.m.) uppgick till , varav kostnaden för endast läromedel utgjorde . Föreningen har bl.a. drivit frågan om gåvoläro- medel. Denna fråga behandlades även i samband med den s.k. läromedelsöversynen. I (Ds 1988:22) Skolböcker 1 konstaterades att eleverna i alltför liten utsträckning får behålla sina läroböcker. Ett av förslagen var att ele- verna I G¥VA SKULLE F¥ DE BASL¤ROMEDEL OCH V¤SENTLIGA L¤ROMEDEL DE BEH¶VER AV PEDAGOGISKA SK¤L )NK¶P AV B¶CKER TILL BIBLIOTEKEN Även då det gäller folkbibliotekens bokinköp har dessa minskat . 1993 mins- kade de med . bröts trenden och inköpen ökade med , för att 1995 åter minska . Även skolbibliotekens nyför- värv hade 1995 minskat jämfört med . Se vidare kapi- tel 7. 130 (ANDELN MED B¶CKER Konkurrensen mellan de olika försäljningsformerna bokhandlar, varu- hus, annan detaljhandel och bokklubbar är mycket hård, vilket får till följd att priset på samma bok varierar mycket mellan olika försälj- ningskanaler och försäljningsställen. har en del studier gjorts för att belysa priset på böcker. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) gjorde 1983 en studie om handeln med böcker åt bokutredning där man även försökte belysa prisutvecklingen. SPK konstaterade att det är svårt att mäta prisutvecklingen för böcker dels på grund av det stora antalet titlar dels på grund av den omfattande nyproduktionen. Man konstaterade också att SPK inte gör några fortlöpande undersökningar av prisutvecklingen Det material som SPK redovisade i rapporten om prisutvecklingen för böcker 1968 -1982 baseras på det prisindex för böcker som används av () vid mätningen av konsumentprisin- dex (KPI). Som framgår av avsnitt 12 är detta index mycket grovt. I sin studie fann SPK att bokprisindex och KPI följde varandra ganska väl . Med 1968 som basår understiger bok- prisindex KPI . var däremot indexvär- det för böcker högre än KPI. Under vissa år var skillnaden så stor som . fastslås i rapporten att när det gäller prisutvecklingen är felmarginalen större än skillnaden mellan totala KPI och bokprisindex. SPK redovisar även bokklubbspriserna och den uppskattning som gjordes 1980. Denna undersökning visade att bokklubbspriserna var lägre än priserna på samma böcker i bokhandeln. I denna undersökning ingick inte Bra Böcker. Om även Bra Böckers bokpriser beaktats hade den genomsnittliga skillnaden mellan bokklubbspriserna och bokhandelns cirkapris uppgått till . Den enda prismätning av böcker som görs är det bokprisindex som SCB tar fram. SCB:s index för böcker framställs med en ytterst grov metod. Mätningen görs som underlag för beräk- ningen av konsumentprisindex. Det index som används tas fram genom att prissättningen vid bokklubbar och ca 10 indikatorböcker, bl.a. , i 10 bokhandlar studeras. utarbetade SCB ett förslag till omläggning av bokpris- indexet. Något nytt index infördes dock inte. ter var ett av skälen bristande ekonomiska resurser. En fråga som diskuterats är HURUVIDA LITTERATURST¶DETS PRISPRESS HAR HAFT N¥GON EFFEKT ELLER INTE P¥ PRISUTVECKLINGEN Då det statliga littera- (ANDELN MED B¶CKER 131 turstödet infördes ansåg man att någon form av motprestation från förlagens sida var en förutsättning för statens enga- gemang. Ett villkor för att förlagen ska kunna få stöd är att man inte prissätter över de F-priser som , efter överläggningar med , fastställt för litteraturstödda böcker. har givit uttryck för uppfattningen att prispressen saknar köpstimulerande inverkan och att den därför inte fyller någon kulturpolitisk funktion. och är dock av en annan mening och vill ha kvar prispressen för litteraturstödda titlar. Kultur- rådet konstaterar i sitt yttrande att det är svårt att värdera effekten av prispressen och omöjligt att precisera den i procent eller kronor. Pris- pressen har, enligt , mest effekt inom vuxenlitteraturen, sär- skilt skönlitteraturen, och för böcker som är av normalomfång eller tunnare. menar att om man avskaffade prispressen skulle detta leda till ett ökat tryck på flera stödordningar genom ett ökat antal ansökningar av lättsåld och lönsam kvalitetslitteratur. Genom sin kva- litet skulle flera av dessa titlar konkurrera ut andra titlar som är i bättre behov av stödet. Detta skulle i sin tur leda till en minskad stödeffekt, enligt . Posten har kraftigt höjt portot, såväl för privat- personer som för företag. Bland annat har trycksaksportot försvunnit. När det gäller de stora förlagen och bokklubbarna har dessa egna avtal med när det gäller bokklubbsförsändelser som medlemstid- ningar och böcker. Portohöjningarna har framför allt drabbat de mindre förlagen, de mindre bokklubbarna och de mindre bokhandlarna och antikvariaten, eftersom de inte har samma möjligheter att nå upp till de volymer som krävs för egna avtal. Enstaka försändelser blir mycket dyra. Detta gäller både bokpaket från bokhandel, inkl. antikvariaten, till kund, och leveranser från bokförlag till bokhan- del. Posten hänvisar till konkurrenslagstiftningen och menar att man genom denna tvingas ta ut sina faktiska kostnader av varje enskild kund och alltså inte kan subventionera s.k. olönsam post. Införandet av ett s.k. kulturporto har diskuterats, men kräver en grundlig analys av såväl lagstiftning som finansieringsmöjligheter. 23 skrivelser till och till . infördes en bibliotekslag i (1996:1596). Lagen omfattar hela det allmänna biblioteksväsendet och syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som knyter ihop de olika biblioteken. Likaså anges målen för biblioteksverksamheten. I 2 § slås fast att varje kommun skall ha folkbibliotek. Enligt 9 § skall folk- och skolbiblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, in- formationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. Länsbibliotek, låne- centraler, högskolebibliotek, forskningsbibliotek och andra av staten finansierade bibliotek skall avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna sam- lingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken och bistå dem i deras strävan att erbjuda lån- tagarna en god biblioteksservice (10 §). Bakgrunden till beslut var att allmänhetens biblioteks- service försämrats på många håll i landet. Bokanslagen till folkbiblio- teken hade minskat. Den uppsökande verksamheten hade i många fall reducerats. Många kommuner hade omorganiserat sin nämnd- och för- valtningsorganisation. Som en följd av regeringens förslag om en bibliotekslag (prop. 1996/97:3 om kulturpolitik) förstärktes anslaget till litteraturstöd med i syfte att öka tillgången på littera- tur för barn och ungdomar vid folk- och skolbiblioteken samt att stimulera läsaktivitet. En beskrivning av statsbidraget till inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek och läsfrämjande åtgärder återfinns i avsnitt 8.4. ,¤GESBESKRIVNING OCH BAKGRUND Folkbiblioteken har sitt ursprung i det frivilliga folkbildningsarbetet och de spelar en viktig roll i den nationella kultur- och utbildningspoli- tiken. Folkbibliotekens uppgifter omfattar, förutom att erbjuda kultur och rekreation, i allt högre grad utbildning och information. De för- utsätts också bedriva en uppsökande verksamhet i syfte att nå nya läsargrupper. Folkbiblioteken vänder sig inte till en avgränsad och definierad målgrupp utan till befolkningen som helhet. Varje KOM MUNALT BIBLIOTEKSSYSTEM med huvud- och filialbibliotek betraktas som Folkbiblioteken finansieras av kommuner, landsting och staten. Kommunerna svarar för , landstingen för och staten för av kostnaderna. Statens stöd syftar till att öka folkbibliote- kens möjligheter att verka i standardutjämnande syfte, nå nya grupper samt utveckla metoder och verksamhetsformer. Biblioteken expanderade starkt under 1960-, 1970- och . Kommunreformen innebar en kraftig upprustning av både lokaler och bokbestånd samt en utökning av personalstyrkan. skedde en utjämning av skillnaderna. Dock kvarstår en ojämn standard mellan kommunerna. Stora skillnader råder vad gäller anslag, media och personal i förhållande till kommunstorlek och invånarantal. uppgick bokbeståndet på svenska folkbibliotek till drygt 24 milj. volymer. hade antalet volymer nästan fördubblats (drygt 45 miljoner). hade beståndet minskat till 44 miljoner böcker. Nyförvärvet av böcker ligger mellan 1,9 och 2,3 miljoner . Perso- nalen har ökat från 4 1976 till 5 1995. Ett stort antal nya folkbibliotekslokaler har byggts under perioden.1 Driftkostnaderna för de kommunala biblioteken uppgick till 2,7 miljarder eller per invånare och år. över har folkbibliotekens resurser stärkts avsevärt även om det skett en tillbakagång . Ett led i utvecklingen av folbiblioteken var inrättandet av central- bibliotek, sedermera L¤NSBIBLIOTEK Uppbyggnaden av den nuvarande länsbiblioteksorganisationen pågick och . Syftet med länsbiblioteken var i första hand att garantera alla medborgare oavsett bostadsort en jämlik tillgång till litteratur. PM och bibliotek. Länsbibliotekens huvuduppgift var att komplettera de lokala biblio- teken genom en direkt och kostnadsfri utlåning av böcker som behöv- des i studiesyfte. Länsbibliotekens åtagande har kommit att utvidgas och omfatta bl.a. rådgivnings- och utbildningsverksamhet. Dessa bib- liotek skall stödja och komplettera den lokala biblioteksverksamheten i länet och fungera som en knutpunkt i ett regionalt nätverk. Länsbibliotek finns i samtliga län. Cirka hälften har primärkommu- nalt huvudmannaskap. Hälften av landstingen har knutit länsbibliote- kens regionala biblioteksverksamhet närmare sin egen organisation och övertagit huvudmannaskapet. Länsbiblioteken finansieras till av staten och av landstingen. Som ett komplement till länsbiblioteken, bl.a. i syfte att minska trycket på forskningsbiblioteken, inrättades L¥NECENTRALER i anslutning till stadsbiblioteken i , och Samtliga folkbibliotek fick därmed tillgång till de tre stora värdbibliotekens mediabestånd. Lånecentralerna bekostas helt med statliga medel. "OKBEST¥ND UTL¥NING OCH NYF¶RV¤RV uppgick utlåningen av böcker och AV-media, audio-visuella medier, till 74,9 miljoner. Antal medialån per invånare var 9,1. fanns det 32 miljoner böcker vid de kommunala biblioteken. Utlåningen av böcker och AV-medier från kommunala folkbibliotek uppgick till 77,3 miljoner lån. Detta motsvarar 8,7 lån per invånare och år. Boklånen var 70,4 miljoner. Detta kan jämföras med bokutlåningen som uppgick till 52 miljoner volymer. ökade bokutlåningen för att därefter minska kraftigt. De kommunala folkbiblio- tekens bokutlåning var som störst 1983 då 77 miljoner lån gjordes. Sedan minskade utlåningen med 2 á . var den nere i drygt 66 miljoner. har utlåningen legat på ungefär samma nivå. ökade dock utlå- ningen . uppgick bibliotekens utlåning av medier till 9,3 lån per invånare. var motsvarande antal 8,4 lån per invånare. En undersökning som utförde visade på att bibliote- kens bokbestånd i allt högre utsträckning används på plats, dvs. i bib- lioteket. Några sammanfattande uppgifter om de kommunala folk- biblioteken 1995 och 1976 -EDIABEST¥ND (i tusental) BEST¥ND (i tusental) tim (en vintervecka) Källa: Statistiska meddelanden Folk- och skolbiblioteken 1995 s. 3,16. Utlåning, bokbestånd och nyförvärv 1976 -1995 Källa: Statistiska meddelanden Folk- och skolbiblioteken 1995. Boklån - fördelning på litteraturkategorier Diagrammet finns endast i den tryckta versionen Källa: Statistiska meddelanden Folk- och skolbiblioteken 1995. Sammansättningen av boklånen har successivt förändrats . Facklitteraturen för vuxna har ökat på bekostnad av skönlitteratu- ren för vuxna. andel har varit relativt oförändrad. var fördelningen mellan olika litteraturkategorier för skön- litteratur för vuxna, för facklitteratur för vuxna och för barnlitteratur. I bibliotekslagen anges i 5 § Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Lagen ställer alltså inte krav på skolbibliotek i varje skola. Kommunen kan lägga ner enskilda skolbibliotek och hänvisa eleverna till närmaste folkbibliotek. En liknande skrivning återfanns före bibliotekslagens tillkomst i den nuvarande grundskoleförordningen (1994:1194). Där föreskrevs att skall ha lämpligt fördelade bibliotek samt annan utrust- ning som behövs för en tidsenlig utbildning. Detta är en svagare skriv- ning än den tidigare som angav att varje skolenhet skall ha bibliotek och annan utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning. (Grundskoleförordningen 1988:655, 2 kap. 3 §. Upphävd 1991:1083.) 5TL¥NING BOKBEST¥ND OCH HEML¥N Om skolbibliotekens verksamhet görs inga heltäckande undersök- ningar. De uppgifter som SCB tar fram bygger på ett urval skolor. Uppgifterna om bokbestånd och utlåning är inte lika tillförlitliga som för de kommunala biblioteken. I SCBs material redovisas osäkerhets- marginalerna. Enligt underhandsuppgift från SCB håller man på att se över statistikinsamlingen för skolbiblioteken. Bokbeståndet i skolbiblioteken 1981/82 -1994/95 1987/88-1988/89 1989/90-1990/91 1991/92-1992/93 1993/94-1994/95 Källa: Statistiska meddelanden Folk och skolbiblioteken 1995. Bokbeståndet i grund- och gymnasieskolor beräknas till 31,5 miljo- ner volymer enligt SCB.2 Detta värde bygger på ett urval av skolor som undersökts under vårterminerna 1994 och 1995. Antalet elever i samma skolor var ca 1,2 miljoner, vilket innebär att bokbeståndet per elev lig- ger på omkring 26 volymer. Bokbeståndet har, enligt SCB, minskat i skolbiblioteken med 4,6 miljoner /82. SCB gör också urvalsundersökningar 3 om hemlån av böcker från olika skolor. En nedåtgående trend noteras . På grund av felmarginalerna kan det enligt SCB inte säkert fastslås att någon minskning skett under /95. Under /95 förmedlades ca 16 miljoner hemlån av böcker i skolbiblioteken. Knappt , 1978/79, uppgick utlåningen till drygt 22 miljoner. Motsvarande tal för /93 var 20,2 miljoner. Det går dock inte att säkerställa att en minskning har skett /93, vilket beror på felmarginaler i skattningarna. Antalet lån per elev i var /95 högst i skolor med bara låg- och/eller mellanstadium. Där förmedlades nästan 23 lån per elev, medan det i grundskolor med både låg-, mellan- och högsta- dium förmedlades 13 lån per elev. I grundskolor med enbart högsta- dium sjönk siffran ytterligare till endast 9 lån per elev. Hemlån av böcker från skolbibliotek 1978/79 -1994/95 låg- och/eller mellan- stadium plus låg-och/eller Källa: Statistiska meddelanden Folk- och skolbiblioteken 1995, SCB. 2Det råder en statistisk osäkerhet på 7,4 miljoner volymer. 3I SCBs tabeller anges en felmarginal, det 95-procentiga konfidensintervallet, som inte tagits med i redovisningen. 4Källa: Statistiska meddelanden Folk och skolbiblioteken 1995. De vetenskapliga biblioteken har sin förankring i samhällets forsk- nings- och utbildningspolitik. Enligt högskoleförordningen (SFS 1993:100, 3 kap. 8 §, ändrad senast 1997:21) hänvisas till biblioteks- lagen. Det slås dock fast att ett högskolebibliotek avgiftsfritt skall ställa litteratur ur de egna samlingarna till andra högskolebilioteks för- fogande. I bibliotekslagen (1996:1596) 6 § slås fast att det skall finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla högskolor. Dessa bibliotek skall inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid hög- skolan svara för biblioteksservice inom högskolan och, i samverkan med landets biblioteksväsen, i övrigt ge biblioteksservice. Högskole- biblioteken finansieras direkt inom respektive högskolas budget. "OKBEST¥ND UTL¥NING MM presenterar i samarbete med Statistiska central- byrån löpande statistik över de svenska forskningsbibliotekens verk- samhet. Statistik över universitetsbiblioteken och vissa andra forsk- ningsbiblioteks verksamhet har publicerats i Statistisk årsbok . Den senaste redovisningen5 har data från 82 forsknings- och spe- cialbibliotek och omfattar sammanlagt 226 serviceställen. De redo- visade forskningsbiblioteken har ett sammanlagt bestånd av ca 27,9 miljoner band (böcker och seriella publikationer). av beståndet är tillgängligt för användarna på öppna hyllor. Till detta kommer övriga materialkategorier, med bl.a. småtryck, 22 000 hyll- meter manuskript och musiktryck. Antalet mikrogra- fiska dokument uppgår till mer än 7 miljoner. Nettotillväxten (efter gallring) av böcker och seriella publikationer uppgick till totalt ca 550 000 band, eller . 5 Statistiska meddelanden. Forskningsbibliotek Bestånd och tillväxt av böcker och seriella publikationer /95 (tusental band) (tusental band) Källa: Statistiska meddelanden Forskningsbiblioteken 1995 !NTALET REGISTRERADE LOKALA L¥N, omfattande hemlån, läsesalslån och kopior uppgick för perioden /95 till 4,3 miljoner. Jämfört med föregående år har utlåningen ökat med 460 000 lån (19,). Härtill kommer den samlade fjärrutlåningen som uppgick till 607 000 lån. Forskningsbibliotekens sammanlagda personalstyrka uppgick till 2 012 helårsarbetskrafter och driftskostnaden utgjorde . Högskolebibliotekens andel av högskolans totala kostnader är i genom- snitt 2,65 procent.6 Frågan om de högskolestuderandes litteraturförsörjning har länge varit föremål för debatt. Högskoleutbildningen är en statlig angelägen- het. Från de kommunala bibliotekens sida har rests krav om kompen- sation för biblioteksservicen till de studerande. Enligt bibliotekslagen (§ 10) skall högskolebiblioteken/forskningsbiblioteken samverka med folkbiblioteken Högskoleutbildningen är föremål för ytterligare decentralisering. Högskoleutbildning bedrivs på mer än 30 orter i . finansieras högskolebiblioteken direkt genom varje högskolas budget. 6 Beräkningen avser driftskostnaderna för huvud- och filialbibliotek. Institutionsbibliotekens kostnader är således inte medräknade. +" ")"3!- ,)"2)3 har som myndighet under Utbildningsdeparte- mentet ansvar för viss samordning och planering inom det svenska forskningsbiblioteksväsendet. Ett särskilt sekretariat vid Kungliga Bib- lioteket, BIBSAM, svarar för nationell planering och samordning av de vetenskapliga biblioteken. har det samlade ansvaret för drift, underhåll och utveckling av LIBRIS -- ett biblioteksdatasystem som bland annat omfattar funktioner för katalogisering, sökning och fjärrlån av litteratur. LIBRIS databas tillgängliggör en stor del av litteraturbe- ståndet vid de svenska forskningsbiblioteken. Registreringen av svensk litteratur görs huvudsakligen vid nationalbiblio- grafiska sektion. Folkbiblioteken får i LIBRIS tillgång till forsknings- bibliotekens mediabestånd. LIBRIS används även som stöd vid katalo- gisering. I propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) har regeringen bl.a. framhållit nödvändigheten av att biblioteksdatabasen utvecklas till en nationell och allmän informationsresurs. Lan- dets bibliotekssystem skall integreras så att nationens biblioteks- och informationssystem kan utnyttjas bättre av medborgarna oavsett bostadsort och utan kostnad för den enskilde. Stiftelsen har uppgifter som i praktiken motsvarar en ansvarsbiblioteksfunktion inom barnboksområdet och har genom KB:s anslag ett statsbidrag. Institutet bedriver en kvalificerad verksamhet såväl nationellt som internationellt. Anslaget för inne- varande år uppgår till . I utredningen 1969:37, Utbildning för bibliotek, arkiv och infor- matik (BU), diskuterades aktuella utvecklingstendenser inom biblio- teksområdet. Bl.a. konstaterade utredningen att gränserna mellan forsk- ningsbibliotek, folkbibliotek och andra dokumentationsförmedlande institutioner hade blivit mer flytande. Utredningen låg till grund för den bibliotekarieutbildning som inrättades i . Bibliotekarie- utbildningen blev därmed en reguljär högskoleutbildning. Utbildningen blev tvåårig och gemensam för folk- och forskningsbibliotekarier. Biblioteksutbildningen har med jämna mellanrum varit föremål för utredning. uppdrog styrelsen vid till den s.k. Översynsgruppen att göra en översyn av utbildningen. gav regeringen i uppdrag att se över Bibliotekarieutbildningen. (1991:1 Förnyad bibliotekarieutbildning samt UHÄ-rap- port 1991:17 Bibliotekarieutbildningen .) har bibliotekarieutbildningen genomgått vissa för- ändringar och är nu en magisterexamen i biblioteks- och informations- vetenskap. Den omfattar 160 poäng, varav 80 poäng i biblioteks- och informationsvetenskap. bedrivs bibliotekarieutbildning, förutom i , även vid universitet i samt vid . 1996 inrättades även en utbildning vid . Genom att bibliotekarieutbildningen nu är en magisterexamen och bedrivs inom universiteten finns således en forskningsanknytning. Avdelningen för biblioteks- och informationsvetenskap vid har en professur i ämnet. Mellan och Avdelningen för biblioteks- och informationsvetenskap vid förekommer ett nära samarbete. 7.6Spridning av de litteraturstödda titlarna vid biblioteken har undersökt spridningen på några folk- bibliotek av de titlar som erhållit litteraturstöd. Undersökningen omfattar titlar som under /96 (18 månader) har fått litteraturstöd inom kategorierna svensk skönlitteratur, översatt skön- litteratur för vuxna, samt barn- och ungdomslitteratur. saknas alltså i materialet. Kartläggningen av inköp har skett vid tre bibliotek, , som också är länsbibliotek, och . &AKTA OM DE BIBLIOTEK SOM ING¥R I UNDERS¶KNINGEN 0REL UPPGIFTER Driftskost kr/inv. kr/inv. Nya böcker/1 000 inv. Lån/inv. Driftskost./inv. Mediakost kr/inv. Nya böcker/1 000 inv. Lån/inv. Driftskostn./inv. kr/inv. Nya böcker/1 000 inv. Lån/inv. Driftskostn./inv. kr/inv. Nya böcker /1 000 inv. Källa: Preliminära uppgifter om bibliotekens utlåning och bestånd SCB 1997- 07-07 Alla tre biblioteken har mål och mediaurvalsprinciper. För gäller bl.a. följande: ) SITT MEDIAURVAL SKALL BIB LIOTEKET STR¤VA EFTER ATT VARA NEUTRALT I MORALISKA POLITISKA OCH RELI GI¶SA FR¥GOR 6¤GLEDANDE SKALL VARA KVALITET OCH SAKLIGHET MEN ¤VEN EN ALLSIDIG BELYSNING AV KONTROVERSIELLA FR¥GOR %N VISS H¤NSYN TILL EFTERFR¥GAN KAN VARA MOTIVERAD "IBLIOTEKET TAR AVST¥ND FR¥N MEDIA SOM SPEKULERAR I OLIKA FORMER AV V¥LD AVSIKTLIGT F¶RVR¤NGER FAKTA ELLER PROPAGERAR F¶R S¥DANT SOM STRIDER MOT DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHETERNA $ETTA B¶R BEAKTAS SPECIELLT NOGA I FR¥GA OM BARN OCH UNGDOMSLITTERATUR Bokinköp och mediainköp görs huvudsakligen genom Biblioteks- tjänst. Av undersökningen framgår också att biblioteken har bra avtal med bokhandeln och erhåller mellan rabatt. I är det uteslutande bibliotekarierna som sköter bokurvalet, i är all personal med på inköpsmötena och i sköts inköpen av sek- tionsansvariga och bibliotekarie. Undersökningen omfattar totalt 901 titlar som har fått litteraturstöd under /96. Fördelat per kalenderår och stöd omfattar undersökningen följande antal titlar: Antal stödda titlar fördelade per kalenderår Bibliotekens inköp av litteraturstödda böcker. Tre biblioteks inköp av de titlar som fått litteraturstöd 1995/96 ( exkl. facklitteratur) Bibliotekens inköp av litteraturstödda böcker. I hela bibliotekssystem köptes 6 776 exemplar av litteraturstödda titlar (exkl. facklitteratur). Det totala inköpet var 93 619. De litteraturstödda titlarna utgjorde alltså av det totala inköpet. I svarade de litteraturstödda titlarna för av samtliga inköpta exemplar och motsvarande siffra i var . Barn- och ungdomsböcker har köpts in mest. Av den samlade mängden inköpta exemplar av de litteraturstödda titlarna utgörs inte av barnlitteratur. För att få en bild av spridningen av de litteraturstödda titlarna har utlåningen kartlagts i och . I fanns bland de 27 mest utlånade litteraturstödda titlarna bara fyra vuxen- böcker (, , och ). Resten var barn- böcker. Flera av dessa lånades ut mer än 300 gånger.