sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — infördes det första statliga stödet till bokhandeln, i form av KREDIT ST¶DET. Detta tillkom som en försöksverksamhet för att tillgodose de behov av förmånliga krediter som fanns inom bokhandeln. Stödet per- manentades /85. $ISTRIBUTIONSST¶DET, där staten beta- lade en del av kostnaderna för de litteraturstödda titlarna, infördes . Det var knutet till fackbokhandelsavtalet och upphörde För att hjälpa den mindre bokhandeln att hålla ett +ATALOGDATORST¶DET infördes som en hjälp för servicebokhandlar att investera i en katalogdator. Stödet var tänkt att upphöra med utgången av 1996, men har förlängts på grund av att introduktionen av det nya systemet CDBOK skapat behov av ytterligare stöd. Från /85 infördes även ett stöd till spridning av bok- information. I budgetpropositionen 1992/93:100 föreslogs att denna stödform som var i storleksordningen , skulle upphöra med motiveringen att finansieringen helt borde kunna övertas av branschen. finns ungefär 400 bokhandlar i . Ca 350 utgörs av bokhandlar som var anslutna till fackbokhandelsavtalet (de fullsorterade bokhandlarna) och de mindre servicebokhandlarna, anslutna till Seeligs nyhetsservice. De övriga är s.k. specialbokhandlar med inriktning på avgränsade områden, t.ex. läromedel, New , barnböcker eller science fiction. Om de allra minsta specialbokhand- larna räknas in, kan antalet försäljningsställen som i någon mening kan betecknas som bokhandlar anges till drygt 500. 77 av landets 288 kom- muner saknar bokhandel. Det är främst kommuner där tätorten har mindre än 10 000 invånare. kom bokklubbsexpansionen, som innebar en ökad bokförsäljning totalt sett medan bokhandelns andel minskade. Andra försäljningsställen, t.ex. varuhus, har ökat i betydelse. Bokhandelns an- del av bokförsäljningen är , vilket är lågt internationellt sett. Sedan fackbokhandelsavtalet upphörde har dessutom många kommuner övergivit bokhandeln till förmån för direktköp eller köp via läromedelscentraler. har denna utveckling acce- lererat. Totalt är det endast ett femtiotal bokhandlare som handhar leverans av skolböcker, enligt . Biblioteken har ökat sina inköp via bokhandeln något, men kräver höga rabatter. Ur kulturpolitisk synpunkt är det av stor betydelse att behålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät. () är ett utvecklings- och kreditinstitut verksamt på den svenska bokmarknaden med uppgift att bistå bokhandeln med rådgivning och finansiering vid investeringar. Det bildades av dåvarande i syfte att vidmakthålla ett väl spritt bokhandelsnät. föreningens medlemsförlag lämnade dels reverser som säkerhet för lån, dels tillfördes ca i tidigare fonderade medel. Bokhan- deln skulle genom institutets utlåning få långfristiga krediter för ny- etablering och övertagande av butiksrörelse. När det statliga stödet för bokhandeln infördes fick BFI i uppgift att handha detta. stödet har funnits, har 219 lån på sammanlagt beviljats . BFI:s verksamhet finansieras /86 dels genom ett statligt administrationsbidrag och dels genom bidrag från medlems- förlag i . Avgifterna tas ut i förhållande till förlagens försäljning av allmänlitteratur till bokhandeln. En mindre del finansieras genom BFI:s ränteintäkter. Staten stod ursprungligen för av kostnaderna och förlagen för , men för- sköts relationerna till de omvända. Enligt BFI är det viktigt att statens bidrag inte minskar relativt sett, eftersom en förutsättning för att för- lagen skall motiveras att svara för en stor del av kostnaderna för verk- samheten är att engagemanget från statens sida visar sig i form av bidrag till en oförändrad andel av BFI:s administrationskostnader. består av elva ledamöter. Ordföranden utses av regeringen, sju ledamöter utses av och tre av . Därtill utser tre och två suppleanter. BFI har, i enlighet med avtalet med staten, fortsatt sin egen låne- verksamhet vid sidan av den statliga kreditgivningen. Sammanlagt fördelat på 63 lån har beviljats av BFI:s egna medel och . Utbetalat stöd av BFI fördelat på statlig kreditgivning och BFIs egna låneverksamhet - Lån finansierade med statliga medel Källa: BFI. BFI:s egna krediter kompletterar den statliga kreditgivningen. Ränte- och amorteringsvillkoren för de lån som BFI finansierar med egna medel är i stort desamma som för de statliga investeringslånen, men begränsas inte av krav på att bokhandeln skall vara ensam på orten. BFI:s krediter är förmånligare än vanliga banklån. När det gäller krav på säkerhet är skillnaderna betydande eftersom BFI:s långivning vanligtvis gäller topplån. Räntan ligger något under vad som gäller för banklån med botteninteckning. Den skattebefrielse som åtnjutits är, enligt BFI, en viktig förutsättning för detta åtagande. BFI sammanställer en rapport till angående utvecklingen inom bok- handelsbranschen gällande distributionsvillkor och bokhandelsbe- ståndet, den ekonomiska situationen för BFI:s låntagare samt de statliga stöden och deras effekter. Stöd till bokhandeln utgår enligt förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln. Det övergripande syftet är ATT BEH¥LLA OCH OM M¶JLIGT F¶RST¤RKA ETT VITTF¶RGRENAT BOKHANDELSN¤T OCH ¶KA TILL G¤NGLIGHETEN AV KVALITETSLITTERATUR I BOKHANDELN Anslaget till lån till investeringar i bokhandeln är för . Stödet infördes som en försöks- verksamhet , och permanentades . Syftet med kreditstödet är att säkerställa en fungerande bokdistribution genom att underlätta investeringar i bokhandeln. Kreditstöd lämnas i första hand för att upprätthålla fortsatt drift av en bokhandel på en mindre eller medelstor ort, men kan också avse nyetablering av bokhandel på en ort som saknar bokhandel. Kriterierna för att BFI ska bevilja stöd för nyetablering av bokhandel på en ort är inte fastställda i förordningen. Kreditstödet lämnas i form av avskrivningslån och investeringslån. De förstnämnda är räntefria och amorteringsfria och skrivs av . Lån kan ges bl.a. för ombyggnad av affärslokal, inredning, lager- investering eller övertagande av hyresrätten till en affärslokal. BFI inhämtar yttrande från . Stödet har varit avgörande för många bokhandlar. Det fungerar alltjämt i huvudsak enligt de ursprungliga riktlinjerna och anslaget har länge varit oförändrat. påpekade BFI att anslaget till kreditstödet var för stort. Då drogs den dåvarande reservationen in. är det tvärtom så att anslaget inte räcker för att täcka behovet. Efterfrågan är också mycket ojämn, men har ökat stadigt under 1990- talet. Anslaget har överskridits med , vilket har finansierats med överföringar från andra stödordningar för att möjliggöra att projekt som enligt förordningen är berättigade till stöd har beviljats medel. infördes ett särskilt stöd riktat till den mindre bokhandeln, det s.k. SORTIMENTSST¶DET För att erhålla stöd skall bokhandeln vara ansluten till Seeligs nyhetsabonnemang för servicebokhandeln. Bud- uppgår anslaget för detta stöd till . med stödet är att underlätta för servicebokhandeln att lagerhålla ett i förhållande till bokhandelns storlek bra urval av GOD OCH EFTERFR¥GAD LITTERATUR. Den tidigare s.k. B-bokhandeln, som närmast motsvaras av servicebokhandeln , hade en ganska begränsat sortiment. Tack vare sortimentsstödet har kvalitetsnivån på denna typ av bokhandel höjts avsevärt, som ett antal gamla fackbokhandlar blivit servicebokhandlar. För att bli berättigad till sortimentsstöd skall bokhandel av 12 månader ha köpt in allmänlitteratur för lägst 100 000 och högst . Bokhandeln är indelad i storleksklasser och skall ta emot lägst 400 och högst 1 000 titlar av sådan litteratur som ingår i bokhandelns nyhetsabonnemang från Seelig. Inköpen skall göras under kalenderåret efter det att ansökan lämnats. Se även avsnitt 6.1.2. En urvalsgrupp väljer vilka titlar som skall ingå i nyhetsabonne- manget. Servicebokhandlarna utser representanter till gruppen. Seelig medverkar också i urvalsarbetet. De enkäter som BFI har låtit genom- föra visar att stödet är ett överlevnadsvillkor för många bokhandlar. Anslaget för sortimentsstödet har överskridits med /96. uppgår anslaget till . Stödet ges till bokhandlar vars inköp av allmänlittera- tur ligger . Stödet lämnas i form av stöd till investeringar och till driftskostnader för anslutning till bokbranschens datoriserade katalog- och ordersystem. Systemet syftar till att ge invånarna på mindre orter information om och tillgång till alla böcker som finns tillgängliga på marknaden. logdatorstödet är särskilt viktigt för de små bokhandlarna. Det var från början tidsbegränsat och skulle ha upphört med utgången av 1996. Sedan det visat sig att behovet av fortsatt stöd är stort finns tankar om att stödet bör permanentas. Det är ca 55 bokhandlar som erhåller katalogdatorstöd. håller man på att införa andra gene- rationens system, det s.k. CDBOK från Seelig, vilket kan ställa ökade krav på investeringsstöd. Distributionsstödet -1992 utgick för de litteraturstödda titlar som sänts i abonnemang till samtliga fackbokhandlar enligt fackbokhan- delsavtalet. Syftet var att med hjälp av ett statligt bidrag till rabatten på abonnemangsexemplaren på de litteraturstödda titlarna underlätta för avtalsparterna att träffa överenskommelse gällande fackbokhandelsav- talet. Distributionsstödet utgick som en del av den rabatt som förlaget enligt avtalet gav bokhandlarna för skyldigheten att motta abonne- mangsexemplaren. Rabatten blev högre för de titlar som fått litteraturstöd och ett statligt stöd utgick till såväl fackbokhandeln som till det utgivande förlaget. Under /88 fördelades i distribu- tionsstöd, varav till bokhandeln och till förlagen. Samtliga 245 fackbokhandlar fick del av stödet. Antalet titlar med distributionsstöd var 509, dvs. av de 747 litteraturstödda titlarna. 1989 utvidgades abonnemanget till att omfatta samtliga titlar i origi- nalutgivning, utom titlar med F-pris exkl. moms samt titlar som riktade sig mot bestämda målgrupper. Bokhandeln åtog sig att exponera och hålla tillgängligt det sortiment som omfattades av det utvidgade abonnemanget samt återanskaffa försålda titlar i den omfattning som kunde anses rimlig. Distributionsstödet möjliggjorde för de mindre förlagens utgivning att nå ut i fackbokhandeln över hela landet. Ur kulturpolitisk synvinkel ansågs abonnemangsfunktionen viktig för att upprätthålla en fullsorte- rad bokhandel också utanför de större tätorterna. Däremot ifrågasattes systemets förmåga att stimulera bokhandeln till ökade ansträngningar att marknadsföra den kvalificerade utgivningen. Fackbokhandels- avtalet, som utgjorde en förutsättning för det statliga distributions- stödet, upphörde . Efter detta utgår ingen form av statligt distribu- tionsstöd för att litteraturstödda titlar skall nå ut i bokhandeln. Det statliga administrationsbidraget till har, bl.a. i sin anslagsframställning -1999, utvärderat BFI:s verksamhet och funnit att BFI:s administration av stöden är effektiv och att syftet med stöden uppfylls, samt i övrigt inte haft något att anmärka på BFI:s verksamhet. BFI har till utredningen inkommit med en skrivelse5, där man menar att utvecklingen på bokmarknaden inger oro och föreslår en förstärkning av stödet till bokhandeln i storleks- ordningen 3,1-4,. 8.3En bok för alla En bok för alla startade . litteraturutredning föreslog att staten skulle subventionera en utgivning av kvalitetsböcker i pocket och skisserade en modell för ett massmarknadsförlag. Bakgrunden till att man ville satsa på kvalitetspocket var att det endast fanns en mycket begränsad utgivning av kvalitetslitteratur till lågt pris. Däremot såldes en mängd s.k. kiosklitteratur via Pressbyrån. Det var framför allt den man ville konkurrera med, erbjuda bra kvalitet till lågt pris och återupprätta 1950-talets folkbok för att nå nya grup- per läsare. När En bok för alla kom kunde kvalitetslitteraturen spridas på andra vägar än genom bokhandeln. Genom folkrörelserna, på arbetsplatser och skolor kunde nya läsare nås. , efter beslutet om Stiftelsen dets likvidation, drivs En bok för alla som ett eget bolag. Förlaget får i statsbidrag för , vilket motsvarar av förlagets totala omsättning. ger man ut omkring 40 tidigare utgivna titlar i ny form (s.k. reprint), 20 för vuxna och 20 för barn och ungdomar, framför allt i pocket. Bilderböcker för barn ges dock ut inbundna. Utgivningen En bok för alla skall främst avse tidigare ut- 5 BFI:s skrivelse till Utredningen om boken och kulturtidskriften . given svensk och till svenska översatt barn- och ungdomslitteratur samt skönlitteratur för vuxna enligt § 3 i avtalet. Under sin 20-åriga verk- samhet, , har En bok för alla gett ut runt 770 titlar med en sammanlagd upplaga på 30 miljoner exemplar. Endast en tredjedel av En bok för allas försäljning går via bokhandeln. Den övervägande delen säljs istället genom aktiva förmedlare och via pre- numerationer. Ett problem för En bok för alla är att man inte får ge ut de titlar som anses mest attraktiva, eftersom förlagen håller på dem för sin egen pocketutgivning. Utöver royaltykostnaden till författarna tar förlagen ut en upplagerelaterad s.k. licensavgift för de titlar som En bok för alla får göra reprintutgivning på. Från förlagshåll finns även principiella invändningar mot den statliga subventioneringen av utgivningen hos En bok för alla. Man anser att prisbilden blir skev och att förlagens egna pocketutgåvor och andra lågprisutgåvor gör att ett lågprisalternativ via En bok för alla inte behövs. Förutom En bok för allas ordinarie utgivning, tillkommer ett antal egenproducerade antologier för barn och vuxna. Dessa utgåvor belastas i regel inte av licensavgifter till förlagen. Antologierna har varit stora framgångar. Den största försäljningssuccén, Barnens första bok, har tryckts i ca 450 000 exemplar och i 235 000 exemplar, medan En bok för allas reprintutgåvor regleras av avtal och normalt trycks i 25 000 exemplar. Inget i avtalet med staten reglerar utgivningen av antologierna, men inom förlagsbranschen förekommer stark kritik mot dessa lågprissatta storsäljare. Kritiken gör gällande att En bok för allas antologi-utgivning gör det nästan omöjligt för andra förlag att ge ut antologier, som i själva verket är mycket kostsamma både vad gäller rättigheter och produktion. Som redovisats i kapitel 2 har barns och ungdomars läsning minskat. har förlagen en svag utgivning av böcker för 8-12-åringar, dvs. läsarna i slukaråldern. Detta framhålls av såväl bib- liotek som bokhandel. Även i En bok för allas utgivning saknas dessa titlar. föreslog i sin anslagsframställning för en omprioritering av utgivningen till förmån för barn- och ungdomslitteratur. I samma anslagsframställning sökte även 1,5 miljoner för att b ygga upp en verksamhet med läsfrämjande åtgärder på barnboksområdet genom en samordnande funktion på En bok för alla. Yrkandet avslogs dock. I Kulturpropositionen 1996/97:3 fastslogs att det nu finns en stor utgivning av kvalitetslitteratur i pocket. Motivet för att ha En bok för alla kvar är främst kopplingen till läsfrämjande åtgärder. Verksamheten hos En bok för alla är unik, bl.a. genom dess ombuds ideella insatser inom läsfrämjandet och genom dess starka förankring i folkrörelserna och arbetslivet. 8.4Stöd till folk- och skolbibliotek Fr.o.m. infördes ett statligt stöd på 25 miljoner kro- nor för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek för barn och unga. 1996/97:3 och prop. 1996/97:1, utgiftsområde 17, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129.) 270 av landets 288 kommuner har sökt det nya bidraget. Den sam- manlagda ansökningssumman var . 269 kommuner beviljades stöd. Totalt utdelades efter beslut i . Storleken på bidragen till enskilda kommuner sammanhänger med befolkning och andelen barn. får mest: , medan får 800 000 och 475 000. Kommuner med mindre än 15 000 invånare får . har undantagits till administration. gav regeringen i uppdrag att se över barnbokens ställning. visade att försäljningen av barn- och ungdomsböcker minskade med en fjärdedel . minskade utlåningen av barn- och ungdoms- böcker vid landets bibliotek. Minskningen visade sig vara mest fram- trädande bland de yngsta barnen och bland barn till lågutbildade för- äldrar. Rapporten visade vidare att folkbibliotekens nedskärningar lett till att de köper in allt färre barn- och ungdomsböcker, att bibliotekens uppsökande verksamhet endast nådde drygt hälften av alla förskolor och fritidshem. Mot bakgrund av framför allt alarmerande rapport om förhållandet för barnboken bedömde regeringen det angeläget att för- stärka de statliga insatserna på litteraturområdet. Ett stöd för inköp av litteratur för barn och unga vid folk- och skolbiblioteken infördes där- för som bibliotekslagen. Bidragen till biblioteken kombinera- des med att särskilda medel avsattes för läsfrämjande verksamhet. Statsbidraget skall användas för inköp av litteratur för barn och ung- domar, men också för inköp av vuxenlitteratur som främjar barns och ungdomars intresse för läsning. Bidraget kan sökas av kommun. I de fall då en eller flera kommundelsnämnder söker bidraget skall ansökan godkännas av kommunstyrelsen. Endast en ansökan per kommun och år kan beviljas. Ansökan kan avse högst . Vid flerårsbidrag skall ansökan prö- vas . Statsbidrag betalas ut i sänder och lämnas efter kommunstorlek med lägst och högst . En förutsättning för bidrag är att kommunen under det år bidraget betalas ut avsatt egna medel till inköp av böcker till folk- och skol- bibliotek som uppgår minst till summan av föregående års bokanslag och att den del av anslaget som avser litteratur för barn och ungdom inte minskar. I ansökan skall ingå en redogörelse för hur kommunen avser att arbeta med att stimulera barns läsning. Där bör exempelvis anges olika former av läsaktiviteter, vilka målgrupper de läsfrämjande åtgärderna skall gälla och vilka personalresurser kommunen avsatt för arbetet. Kommunen bör i ansökan visa på hur samarbete kan ske mellan bib- liotek, skola och barnomsorg. Om den lokala bokhandeln, folkrörel- serna och föreningslivet engagerats i det läsfrämjande arbetet bör detta anges. Efter bidragsårets slut skall en rapport om hur de statliga medlen använts och i förekommande fall en utvärdering skickas till Kultur- rådet. De kommuner som ansökt om flerårsbidrag skall skicka in en delrapport från det gångna bidragsåret i samband med att de för- nyar sin ansökan. Om det visar sig att statsbidraget inte använts till inköp av litteratur för barn och unga på folk- och skolbibliotek, om den redogörelse kommunen fastställt inte följts kan besluta att statsbidraget helt eller delvis skall återbetalas. Det samma gäller om kommunens bokinköp minskat totalt eller beträffande barn- och ungdomslitteratur. Enligt uppgift från har bidragen för fördelats så att gått till skolbibliotek. 8.4.3Bidrag till läsfrämjande verksamhet för barn och unga Enligt riksdagsbeslut har engångsvis anvisats för läsfrämjande verksamheter för barn och unga. I propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik anges att i samband med att statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek införs bör staten göra särskilda insatser för att främja läsning bland barn och ung- domar. Särskilda medel bör därför finnas tillgängliga för att disponeras för bidrag till litterära ändamål. !LLM¤NNA VILLKOR F¶R BIDRAG Bidrag kan sökas av föreningar, organisationer och institutioner med en verksamhet som riktar sig till barn och ungdom. Bidragen skall avse aktiviteter vars mål är att förmedla litteraturen och språket till barn och unga, som t.ex. läs- och skrivfrämjande projekt/kampanjer eller enstaka arrangemang. I ansökan skall ingå en redogörelse för hur den sökande avser att arbeta med att stimulera barns och ungdomars läsning, metoder, mål- grupper, samarbetspartners, förväntade resultat m.m. Samarbetsprojekt kommer att prioriteras. förutsätter att den sökande svarar för en rimlig del av den totala kostnaden för projektverksamheten. När projektet är avslutat skall en rapport om hur de statliga medlen använts och i förekommande fall en utvärdering skickas till . Rap- porten skall innehålla en kortfattad sammanfattning av projektet. I de flesta fall skall en plan för utvärdering göras redan vid projektstarten. Större delen av anslaget fördelades . fick nära 300 ansökningar om dryga till läsfrämjande verksamhet. har 76 projekt beviljats medel. Studieförbunden står bakom en tredjedel av de ansökningar som fått stöd. I andra fall ingår de i sam- arbete med bibliotek, skola och barnomsorg. Som exempel på projekt som fått stöd kan nämnas att har fått i bidrag för att genomföra förfat- tarbesök på tjugo lärarhögskolor och förskoleseminarier. läns- bibliotek har fått för att genomföra sitt projekt juryn, där barn och ungdom väljer årets bästa böcker. stadsbibliotek/Växthuset har fått för projektet - snurran, där man anordnar läsecirklar i föräldragrupper inom barnom- sorgen. har tilldelats för att tillsammans med En bok för alla utarbeta ett informationsmaterial som vänder sig till barnomsorgspersonal och föräldrar. På lokal nivå planeras studiecirklar och program kring barns språkutveckling och förskolebarnens läsning. har fördelat pengarna till ett fåtal rikstäckande projekt medan ett stort antal mindre projekt runt om i landet har fått bidrag. Avsikten är att sätta igång många lokala projekt som engagerar många människor. har ca 4,4 miljoner invånare. säljs allmänlitteratur och läromedel för . Böckerna är momsbe- friade. I finns två rättsligt likvärdiga språk, bokmål och nynorsk. Eftersom språkområdet är så litet anser man sig behöva utveckla spe- ciellt gynnsamma betingelser både för utgivningen av norsk skönlitte- ratur och för bokmarknaden som sådan. har ett fastprissystem på böcker. Det statliga stödet på litte- raturområdet är omfattande och innefattar bl.a. en statlig inköpsordning för distribution av nyutgiven norsk litteratur till biblioteken. har en bibliotekslag. Det fanns också intill ett branschavtal mellan Den norske Forleggerforening och Den norske Bokhandlerfore- ning. Efter det att den norska förläggareföreningen har sagt upp avtalet med den norska bokhandlarföreningen råder en viss oklarhet på den norska bokmarknaden. Det nu uppsagda avtalet ingicks efter förhandlingar där också den norska konkurrensmyndigheten medverkade. Det av regeringen godkända branschavtalet innebar att föreningarna fick dispens från konkurrenslagen . deklarerade de norska bokförlagen att de skulle säga upp avtalet med bokhandlarna. Detta kan innebära ett slut för systemet med fastpris i , även om detta inte varit avsikten med uppsägningen. Syftet med BRANSCH¶VERENSKOMMELSEN mellan bokhandlareföre- ningen och förläggareföreningen är att främja kultur- och kunskaps- förmedling, stimulera läsintresse och kunskapsinhämtande samt bidra till att stärka det norska språket. Avtalet skall bidra till att upprätthålla en effektiv, bred norsk bokutgivning. Avtalet skall också främja ratio- nell distribution och ett effektivt men decentraliserat bokhandlarnät på ett sätt som tillvaratar konsumenternas behov av tillgänglighet och val- När det gäller det FASTA PRISET anger avtalet att förlaget sätter bokens försäljningspris. Priset kan sänkas . 186 )NTERNATIONELL UTBLICK tagna från denna regel. Bokklubbarna är också undantagna från fast- prisbestämmelserna och kan sälja böcker till ett lägre pris än bokhandeln. Vid försäljning via bokklubb gäller att bokpriserna i bok- klubbarna inte får vara lägre än jämfört med bokens fastpris. Ny- utgivna böcker får inte vara introduktionserbjudanden i bokklubbar förrän efter utgivningen. Förlagen förbinder sig också att se till att deras nya böcker inte ingår i bokklubbarnas värvningserbju- danden kring julhandeln. Antalet bokhandlar inräknat filialer uppgår till 515 stycken. I enlig- het med branschavtalet förbinder sig bokhandlarna (de som har en inköpsandel som överstiger av bokhandelns samlade inköp) att köpa in ett exemplar av NYUTGIVNA NORSKA SK¶NLITTER¤RA böcker som omfattas av den norska inköpsordningen. Bokhandlar som har en