sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta innebär att förutsätt- ningar måste ges för i första hand fullt kvotutnyttjande man också för en djurhållning som överstiger de svenska bidragstaken. Den svenska marknaden för fågelkött var före EU-inträdet liksom öv- rigt jordbruk inte utsatt för internationell konkurrens. Konsumtionen av fågelkött i – främst kyckling – har ökat kraftigt under många år, bl.a. genom att priset på kyckling successivt gått ned. Produktut- veckling, såsom en ökad andel av styckat och marinerat kött, är också en viktig orsak till den stigande konsumtionen. Importen är efter EU- inträdet ännu ej omfattande. Den presumtiva konkurrensen har dock haft en prissänkande effekt och lönsamheten för flertalet av de inhems- ka företagen har varit rätt dålig. Kycklingen dominerar fullständigt produktionen som köttslag av fågel- kött med en produktion på drygt 62 miljoner kycklingar () . Produktionen har ökat snabbt . uppgick produktionen till 43 miljoner kycklingar, vilket motsvarade . Antalet kycklingar ökade således mellan åren 1991–1996. Kalkonproduktionen är efter avveckling av minikalkon mycket liten med i slakt av stor kalkon för styckning och minikalkoner. Den sammanlagda produktionen uppgick till . Värphönsen i som går till slakt uppgår till 3,5 miljoner/år, motsvarande , och avelsdjuren från kycklingproduktionen till 0,55 miljoner/år, vilket motsvarar . De övriga fågelslagen är i anka och gås. Produktionen av anka och gås var endast sammanlagt. Sammantaget producerades det alltså fågel i . Konsumtionen i av kyckling har ökat kraftigt sedan en botten- nivå under krisen med campylobakterier . Från det att effekter- na av krisen reparerats har konsumtionen fortsatt att öka stadigt, , vilket motsvarar . Detta tal av- ser den svenskproducerade volymen. Dessutom importerades kyckling och därmed är konsumtionen av kyckling , per capita . Jämfört med innebär detta en ökning . Den svenska konsumtionen av höns uppgår till omkring , dvs. ca per capita. Kalkonkonsumtionen uppgår till ca svenskproducerat och omkring importerat, huvudsakligen värmebehandlade produk- ter från och och något färskt kött från . Sammanlagt konsumerades kalkon i , vilket utgör per capita. I är konsumtionen ungefär per capita. Det regelverk som gäller för kalkon utgår från produk- tion av minikalkon. Denna kalkon slaktas vid en vikt på ca och en ålder . Förutsättningarna för produktion av storkalkon skiljer sig avsevärt från den av minikalkon. Produktionen av stora kal- koner är baserad på andra hybrider med betydligt tyngre djur. Storkal- konen slaktas vid en levande vikt på upp till för tuppar vid . Intresset för kalkon är stigande, med en ökande import som resultat. En import som svenska producenter inte kan möta då gällande regelverk är ämnat för en annan produktionsinriktning. beräknas konsumtionen av fågelkött i uppgå till ca per capita. Konsumtionen är dock relativt liten i internatio- nell jämförelse och är lägst av samtliga EU-länder. Konsumtionen in- om EU är i genomsnitt på ca per capita och i på upp emot per capita. Enligt prognoser kommer kon- sumtionen av fågelkött att öka med i genomsnitt . Detta är den kraftigaste konsumtionsökningen av alla köttslag. Importen har varit relativt liten. Intresse har funnits från både utländska fabrikanter och svenska kunder, men de svenska kraven på salmonellafrihet har i regel inte uppfyllts. har finska Atria börjat arbeta sig in på den svenska färskvarumarknaden och har ökat sin försäljning betydligt. Företaget uppfyller de svenska kraven på salmonellafrihet. Även andra företag inom EU har lärt sig att selektera djuren före slakt och därmed kunna leverera salmonellafritt färskt kött till . Brister i kontrollen har dock uppmärksammats från svensk sida. I veckoannonserna förekommer både slovenska och franska kycklingfi- léer till låga priser. På cateringmarknaden har importen ökat markant. Exporten av kyckling till andra EU-länder har –1996 varit liten, omkring 3 000–under vardera året. Inte heller har exporten till länder utanför EU av kyckling eller annat fågelkött varit omfattande. Exporten uppgick preliminärt till ca . Slakteriföretagens samlade produktionsvärde uppgick till . Antalet heltidsanställda var 1 100 personer. största matfågelföretag är AB . Företagets omsättning upp- gick till . Företaget ingår i koncernen , som också äger största matfågelföretag, DanPo. ägs av det börsnoterade företaget , där producentkooperationen är största ägare med en ägarandel på . omsättning uppgick till 2 222 miljo- ner kronor. Avkastningen på det sysselsatta kapitalet var . AB resultat var bättre än föregående år, då resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till en förlust på nära . var motsvarande resultat ett överskott på . Landets näst största företag inom matfågelproduktionen är Guldfå- geln AB, som ingår i Blentakoncernen. Koncernens omsättning upp- gick /1996 till . Guldfågeln AB:s marknadsandel av kyckling uppgår till . Omsätt- ningen uppgick /1995 till och /1996 till . Resultatet före bok- slutsdispositioner och skatt uppgick under nyssnämnda år till 0,7 re- spektive . Redan tidigt insattes åtgärder för att få bort salmo- nellan i . Förekomsten i av salmonella ligger på någon procent, medan många EU-länder har . I var förekomsten av salmonella då den danska regeringen etablerade ett salmonellakontrollprogram enligt EU:s direktiv. Pro- grammet finansierades av danska myndigheter med 200 miljoner kro- nor. aktivt arbete är nivån på förekomsten av salmonella () . DanPo strävar efter att i helt eliminera förekomsten av salmonella. Få branscher har kunnat visa en så positiv utveckling som det svenska fågelköttet. Såväl konsumtion som produktion har ökat kraftigt. Sats- ningar på produktutveckling har ökat intresset för fågelkött. Vidare är konsumenternas förtroende för fågelkött stort och såväl frihet från sal- monella som antibiotika och bra djuromsorg är viktiga profilfrågor. Det finns dock en rad områden som den svenska fågelköttsbran- schen vill lyfta fram för att den positiva trenden för fågelkött skall fort- Branschen poängterar att den svenska fågelköttsbranschen verkar på internationell marknad med ökande konkurrens, varför internatio- nellt konkurrenskraftiga företag är en förutsättning. Möjlighet till ex- pansion inom näringen tryggar och ökar arbetstillfällena inom landet. Branschen anser bl.a.: Det finns en rad politiska kostnader utan något värde på marknaden. Dessa kostnader måste minimeras. Ett tydligt exempel är möjlighe- ten till restitution på energiskatten för djuruppfödarna. Denna kost- nad, ca per kilo slaktad kyckling, ställer svensk råvara i ett sämre läge än t.ex. dansk kyckling. Konkurrens måste ske på lika villkor. På en fri marknad är det na- turligt med ökande import och export. I skenet av detta är det orätt- färdigt att subventionerad produktion når den svenska marknaden. I diskussioner med bör företrädare kraftfullt agera mot att statsunderstödd produktion exporteras. Svensk slaktkycklingproduktion är i praktiken salmonellafri. Kon- trollprogram kompletterade med hög medvetenhet och kunskap hos uppfödarna gör att salmonellasmittad kyckling aldrig når butik. Många års erfarenhet visar att de få fall som bryter ut i besättningarna fångas upp före slakt. Branschen anser att utöver detta skulle de regelverk som reglerar salmonellakontrollen kunna ses över. De erfarenheter som vunnits möjliggör, enligt branschen, att systemet skulle kunna effekti- och ses över utan att ge avkall på säkerheten. Systemet utveck- lades då salmonellafrekvensen var betydligt högre. Detta i syfte att upprätthålla en lika låg nivå som , men till en lägre kost- nad. Vidare hävdas från branschen att myndigheterna i vissa samman- hang har en omotiverat lång handläggningstid av vissa ärenden. Denna handläggningstid skulle i specifika fall kunna betyda att t.ex. investe- ringar läggs utanför landet då snabbare besked kan erhållas där. Ett annat exempel är användning av ny teknik. Tillämpningen av ny teknik och de kostnadsbesparingar som uppfödare/slakterier kan tillgo- dogöra sig, kan i vissa fall vara betydande. I en konkurrenssituation kan ett eller fördröjning innan tekniken kan tillämpas i innebära betydande kostnadsnackdelar för den svenska produktionen. I detta sammanhang lyfter fågelköttsbranschen fram följande: En positiv inställning till jordbruk och livsmedelsproduktion. Detta gäller vikten av samordning mellan myndigheter, politiker och bransch i vitala frågor, t.ex. antibiotika och salmonellafrihet. Till detta kommer vidare förståelse för konkurrenssituationen där ut- veckling av nygamla produktionsgrenar måste ges rimliga villkor. Alternativet är import, under sannolikt sämre förhållanden än mot- svarande svensk produktion. Ett aktuellt exempel är produktionen av storkalkon. Exportfrågor via /Food From och FoU är exem- pel på områden där en bransch bestående av flera mindre företag har stor nytta av satsningar där allmänna medel initialt finns tillgängli- ga. Mejeriindustrin var före EU-inträdet inte internationellt konkurrensut- satt med undantag för fruktyoghurt. Mejeriernas produktion omfattar konsumtionsmjölk (k-mjölk), kultur- mjölksprodukter, grädde, inklusive syrad grädde, ost, smör och mat- fettsblandningar, mjölkpulver m.fl. mjölkprodukter. Mejerierna har också ett sortiment av varor som inte är att betrakta som mjölkprodukt- er, t.ex. fruktsoppor och juicer. De huvudsakliga handelsvarorna på mejeriområdet utgörs av lagringsbara produkter som ost, smör och mjölkpulver samt även yoghurt, speciellt fruktyoghurt. Fruktyoghurt betingar det högsta saluvärdet per liter mjölkråvara av alla mejeriprodukter. Före EU-inträdet var fruktyoghurt den enda fri- handelsvaran inom mejeriområdet. Efterfrågan på denna produkt har vuxit snabbt inom EU under dessa år. Livsmedelsindustrins näst största delbransch är mejeriindustrin. Denna bransch sysselsätter drygt 8 500 personer, den har ett saluvärde om ca och ett förädlingsvärde om ca . fanns det 12 lantbrukskooperativa mejeriföretag i Sve- rige med drygt 50 mejerier. Arla är störst inom branschen och Skåne- mejerier är näst störst. fanns det ca 17 200 mjölkproducen- ter och 482 000 kor. hade antalet mjölkkor sjunkit till 468 000. Vid utgången av var antalet mjölkproducenter 15 600. Den genomsnittliga avkastningen är /mjölkko. Inom EU finns det ca 6 500 mejerier och branschen sysselsätter ca 250 000 personer. Av världens 35 största mejeriföretag återfinns 24 inom EU. De övriga finns i , , och . Av dessa 35 mejeriföretag är 16 producentkooperativa. I en internatio- nell jämförelse är de svenska mejeriföretagen medelstora eller små. Några få mejeriföretag har en omfattande internationell marknadsfö- ring. Dessa är , , , Frico Domo, och Baine samt . Inom EU expanderar bl.a. de franska mejeriföretagen Besnier, Bongrain, So- diaal och . har antalet mejeriföretag halverats inom EU. Antalet mejeriföretag har minskat mest inom , och . Produktionen av mjölkprodukter är mest koncentrerad i och . Därnäst kommer , , och . Mjölkproduktionen inom EU är reglerad . änd- rades regelsystemet och ett kvotsystem infördes. Detta regelsystem har förlängts t.o.m. kvotperioden –2000. Kvotsystemet varierar myck- et mellan medlemsländerna. När blev medlem i EU erhölls en nationell produktionskvot om av EU:s totala mjölk- kvot på . totala mjölkproduktion var och därav invägt till mejeri . Av den samlade mjölkproduktionen går till konsumtionsmjölk, till ystmjölk för produktion av ost och till mjölkpulver. Resterande del utgörs av bl.a. direktkonsumtion och mjölk för kalvupp- födning. Enligt en ingången GATT-överenskommelse rörande ost, smör, skummjölkspulver samt gruppen övriga mejeriprodukter skall industri- ländernas subventionerade exportvolym minskas med drygt en tredje- del –2000 som exportsubventionerna kommer att minskas . Tullarna skall sänkas med i genomsnitt . innebär att EU:s export av bl.a. ost får problem. Ostexporten med exportstöd måste minska med drygt fram /2001 i förhållande till de volymer som EU-länderna exporterade –1994. Ett neddraget exportstöd kommer att medföra att allt fler av de varor som tidigare sålts på tredje landsmarknader nu kommer att säljas på EU-marknaderna – vilket torde medföra ökad konkurrens och prispress. I stort bedöms EU-marknaderna för traditionella livsmedelsprodukter vara mättade, vilket medfört att flera större livsmedelsföretag alltmer satsar på varor med högt förädlingsvärde. Svenska mejeriföretag har i princip sämre upparbetade exportkanaler än konkurrenterna inom EU- 12 (antalet EU-medlemmar före , och in- träde). Efter EU-inträdet har konkurrensen i från importerade produkter – t.ex. yoghurt och ost – ökat markant. uppgick im- porten av mejerivaror till ca . Den internationaliseringsprocess som pågår kommer i framti- den att spela en stor roll för livsmedelsföretagen inom mejeriindustrin genom bl.a. dominanta globala livsmedelsföretag och internationella varumärken. kommer utvecklingen av förädlade produkter med regional anknytning att öka. Den ökande miljömedvetenheten i dagens internationaliserade värld kommer sannolikt att medföra att mejeriföretagen allt mer kommer att satsa på kretsloppsanpassad pro- duktion, miljövänliga förpackningar och miljövänliga produkter. har i boken mjölkspe- let (1996) gjort en bedömning av vilka faktorer som kommer att vara avgörande för mejeriindustrins närmaste framtid. Tre trender har defi- nierats – globaliseringstrend, regionaliseringstrend och miljötrend. Som globaliseringstrend anges följande: -ULTINATIONELLA F¶RETAG KOMMER ATT BLI MER DOMINANTA OCH F¥ EN ST¶RRE INVERKAN P¥ MARKNADEN 0RISERNA F¶R L¥GF¶R¤DLADE PRODUKTER MINSKAR &¶R ATT KUNNA HANTERA ATT PRISERNA FALLER P¥ PRODUKTER MED L¥GT F¶R¤DLINGSV¤RDE ¶KAR BEHOVET AV ATT TA UT MERV¤RDE P¥ PRODUKTERNA GENOM VARUM¤RKESANV¤NDNING H¶GRE F¶R¤DLINGSGRAD REKLAM ETC )NTERNATIONELLA VARUM¤RKEN BLIR ALLT VANLIGARE MEN ANTALET PRO DUKTER BLIR INTE AUTOMATISKT FLER I OCH MED ATT M¥NGA MINDRE ICKE L¶NSAMMA PRODUKTER SL¥S UT +ONSUMENTERNA KR¤VER KONTINUERLIG F¶RNYELSE AV PRODUKTSORTIMENTET 5TVECKLINGEN AV TEKNIK SOM ¤R KOMMERSIELLT G¥NGBAR F¶R ATT F¶R L¤NGA H¥LLBARHETSTIDEN F¶R DRYCKESMJ¶LK GER EN ¶KAD KONKURRENS P¥ DEN EUROPEISKA MARKNADEN +ONKURRENSEN KOMMER ATT VARA H¥RD INOM DE FLESTA PRODUKTSEG INTERNATIONELLA HANDELN KOMMER ATT ¶KA &¶R ATT HANDLA MED PRODUKTER ¶VER NATIONSGR¤NSER BEH¶VS OLIKA PRODUKTER S¥ ATT VISSA MINIMIKRAV UPPFYLLS T EX F¶R TILLSATSER "EHOVET AV EXPANSION OCH KAPITAL KAN TVINGA KOOPERATIVA F¶RETAG ATT PRIVATISERAS HELT ELLER DELVIS $EN F¶RB¤TTRADE INFRASTRUKTUREN I –ST OCH #ENTRALEUROPA LEDER TILL ¶KAD KONKURRENS F¶R MEJERIPRODUKTER P¥ %5 MARKNADEN )NTERNATIONELLA M¤RKESPRODUKTER KOMMER ATT TILLVERKAS ALLT MER REGIONALT GENOM LICENSTILLVERKNING MEN MED EN GEMENSAM INTERNA TIONELL MARKNADSF¶RING 6¤RLDSMARKNADSPRISERNA KOMMER ATT STIGA ALLT EFTERSOM EXPORT BIDRAGEN S¤NKS MEN PRISNIV¥N INOM %5 KOMMER ATT SJUNKA N¤R %5 S ST¶D UPPH¶R Enligt branschen kommer mjölkproduktionen i allt högre grad att konkurrensutsättas. Konkurrensen ökar på marknaden genom ökat ut- bud från länder med låga produktionskostnader. kommer EU:s gränsskydd och exportbidrag att successivt sänkas till följd av nuvarande och kommande åtaganden i WTO. torde även ut- vidgningen av EU österut komma att påverka marknaden och därmed konkurrensen. Svensk produktion har enligt branschen vissa naturliga kostnads- nackdelar i förhållande till produktionen i flertalet andra länder. Den korta växtsäsongen leder till högre produktionskostnader. En förutsätt- ning för en konkurrenskraftig produktion är därför att den inte belastas med skatter och avgifter i högre utsträckning än andra länders produk- tion. Miljöstödet för vall är en viktig komponent för mer lika produk- tionsvillkor. Avgifterna för handelsgödsel, bekämpningsmedel och drivmedel ökar produktionskostnaderna för mjölk. För att stimulera investeringar och strukturomvandling i produktio- nen är det viktigt att det av EU delfinansierade investeringsstödet kan bli ett verksamt instrument för att stimulera utvecklingen. Tillräckligt med nationella medel måste tillföras. Industrin måste fortsätta att ratio- nalisera och effektivisera för att vara konkurrenskraftig. I denna pro- cess är EU:s delfinansierade stöd till bearbetning och förädling av stor vikt. Avgörande för stödet är även här att tillräckligt med nationella medel avsätts. Vad gäller frågan om var svårigheterna ligger för företagen i bran- schen att hävda sig på den svenska marknaden och på exportmarknaden anges bl.a. det förhållandet att konsumtionen har minskat på vissa basvaror. Detta tillsammans med relativt korta serier gör att den svens- ka produktionen kan ha svårt att hävda sig kostnadsmässigt. Till detta kommer att investeringskostnaderna ofta är höga och att transporterna blir långa vid strukturomvandlingar. För exporten anges att de svenska företagen ofta har en bristande er- farenhet av export av märkesvaror. Det tar tid att b ygga upp marknader för export. För att lyckas krävs också satsning på varumärken, vilket tidigare inte skett eftersom exporten huvudsakligen bestod av bulkva- ror. Utbildning av bl.a. exportsäljare är viktigt. För att lyckas på ex- portmarknaden krävs ofta en hemmamarknad som bas. hem- mamarknad är för vissa högförädlade produkter relativt liten. För ut- veckling och produktion av högförädlade produkter krävs ofta en s.k. kritisk massa. Den svenska marknaden eller företaget på marknaden är ofta för liten/litet för att nå denna. Svenska företag får enligt bran- schen inte heller samarbeta eller fusionera för att nå en rimlig storlek till följd av den nationella lagstiftningen. Före EU-inträdet var kvarnindustrins produkter föremål för reglering och därmed inte utsatta för en internationell konkurrens. Handelshinder för bageriprodukter förelåg däremot inte. Vid medlemskapsförhandlingarna med EU beslutades att skulle få en basareal på 1,7 miljoner ha för odling av spannmål m.m. för vil- ken arealbidrag kan utgå. I producerades – 1997 ca spannmål. Största delen av spannmålsproduktionen, omkring , används som foder till svin- och kycklinguppfödning. Djurfoder produ- ceras av Lantmännen – som på detta område har en dominerande ställ- ning – och av . Störst aktieägare i är Norsk Hydro. Omkring spannmål används av kvarn- industrin och mals till mjöl, gryn och kliprodukter. I finns ett tiotal kvarnföretag med produktion för avsalu till en större marknad. Härutöver finns ett 100-tal mindre kvarnar. Dessa svarar dock för en marginell del av marknaden. De största kvarnföreta- gen ingår i större koncerner som också driver bagerier. Med andel av förmalningen är Cerealiakoncernen genom Nord Mills och Kungsörnen marknadsledande i av mjöl, gryn, pasta och mixer till bageri- och konsumentmarknaderna. Nord Mills innehar av aktierna i , som har 55–av den finska mjölmarknaden. I Cerealiakoncernen ingår också bagerigrupperna Sko- gaholms Bröd och Hatting Bageri () samt KåKå som främst är grossist till bagerier och konditorier. Huvudägare i är , ett företag inom producentkooperationen. Juvel som ägs av () har av mjölmarknaden. Inom KF finns också Juvelbagerierna med ett 30-tal bagerier spridda över hela landet. Tredje största kvarngrupp är Lilla som ingår i bagerikoncernen . Även driver kvarnverksamhet som en integrerad del i sin knäckebrödstillverkning. ingår i den schweiziska koncernen . Kvarnbranschen är i huvudsak nationell. Varje land har sin egen kvarn- struktur. Låg förädlingsgrad ger litet utrymme för marknadsdifferentie- rande åtgärder. En förändring är dock på väg och t.ex. Cerealiakoncer- nen har genom företagsköp inom kvarn- och bagerisektorn byggt upp en stark ställning i . Koncernen driver även verksamhet i . Den familjeägda driver bl.a. kvarn- verksamhet i . Inom hela EU finns ca 3 000 kvarnar som producerar omkring vete- och rågmjöl. Mätt som mald spannmål per anställd är de engelska och svenska kvarnarna genomsnittligt de effektivaste inom EU. Kvarnindustrin sysselsätter i ca 800 anställda på hel- årsbasis. För råvaran spannmål är marknads- och prisbilden europeisk sedan EU-inträdet. EU har ett system med interventionspriser på spannmål som också tillämpas i . EU-inträdet har också inneburit ett system med varierande import- och exportavgifter mot tredje land som är identiska för hela branschen och samtliga länder inom EU. Från ledande branschföretag har anförts att begreppet marknad från konkurrenslagens synpunkt efter EU-inträdet kan omfatta endast . Den relevanta marknaden bör fastläggas att omfatta hela EU. Produktutvecklingen i branschen sker mot mer förädlade produkter och bättre ianspråktagande av de teknologiska förutsättningarna. uttalar att det finns behov av ett ökat svenskt deltagande i de internationella hjälpprogrammen med mjöl från svenska kvarnar. I branschen finns också en brist på erfarenheter av export och exportfrämjande åtgärder efterlyses. Prioriterade länder för export är länderna kring samt för biståndsleveranser till de olika destinationer som är aktuella. Kvarnindustrin är för sin råvaruförsörjning beroende av att det upp- rätthålls en kvalitetsmedveten odling av brödspannmål från närområ- det. Ett högt utnyttjande av tillgänglig produktionskapacitet är också nödvändig för fortsatt kostnadseffektivitet och konkurrenskraft för branschen. Framtidsutsikterna för branschen bedöms som stabila med möjlighet till tillväxt genom export. De hälsorekommendationer som finns om en ökad andel spannmål som del i kosthållet anses också kunna bidra till en positiv utveckling. Kvarnbranschen är för sin kompetensförsörjning beroende av fort- satt aktiv forskning inom spannmålsområdet vid svenska och andra institutioner. konsumerades här i landet bröd och konditorivaror till ett vär- de av , dvs. av den totala livsme- delskonsumtionen. Mjukt matbröd utgjorde av konsumtionsvär- Som framgår av tabell 7.3 har konsumtionen av mjukt kaffebröd och knäckebröd minskat . 4ABELLKonsumtion av bageriprodukter per capita åren 1960–1995. Kex, torra kakor * Inklusive flatbröd och hårt tunnbröd. Branschen kan delas in i leveransbagerier, specialbagerier och kondito- rier. Leveransbagerierna – bagerier som levererar sina produkter med egna distributionsbilar – tillverkar huvudsakligen mjukt mat- och kaffebröd samt även en del konditorivaror. Bland dessa företag är tre koncerner helt dominerande, nämligen Pågengruppen, Skogaholms Bröd och KF Juvelbagerierna. är helt dominerande bland knäckebrödsföretagen. Specialbagerierna utgörs av leveransföretag som specialiserat sig på tillverkning av ett fåtal produkter. Här är den största och enda tillverkaren av kex i med en marknadsandel på . Övriga betydande specialbagerier är Delicato , som huvudsakligen tillverkar konditorivaror, (mjuka rundkakor), Gillebagarn (torra kakor). (van der ) och Delifrance () är de största tillverkarna av frysta produkter (bake-off). () är en dominerande tillverkare av pajer och pizzor i . Bageriindustrin är, mätt efter sysselsättningen, den näst största del- branschen inom livsmedelsindustrin – både inom och inom EU. I fanns i branschen närmare 17 000 anställda vid om- kring 1 800 företag. Produktionsvärdet uppgick till 12,1 mil- jarder kronor. Trots det stora antalet företag svarade dock, som framgår av tabell 7.4, de tre största koncernerna för av den totala produk- tionen av bageriprodukter. SOU 1997:167 +APITEL 199 4ABELLDe största företagens andelar av produktionen av bageri- produkter . Ägarkoncentrationen inom bageribranschen torde i , liksom i , höra till de högsta i jämförelse med övriga EU-länder. Detta gäller också omfattningen av brödtransporter. Mjukbröd transporteras långa sträckor i , medan sådant bröd till i flerta- let övriga EU-länder konsumeras inom från orten där brödet producerats. Vad gäller kakor, kex och wafers (rån) dominerar dock storföretagen i samtliga EU-länder. , med koncernföretagen Skogaholms Bröd, råvarugrossisten och Hatting Bageri i är landets största företag inom bageriindustrin.