sou · GLB3192d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I regleringsbrev till nämns Finska teatern som producerar teater på finska och arrangerar gästspel från so m en särskild produktionsdel i Svenska verksamhet som får statligt stöd. Punkt 1b) som innebär en förpliktelse att främja olika sätt att på andra språk få tillgång till verk framställda på samiska och finska genom att stödja och utveckla översättning, dubbning... uppfyller kraven enligt denna punkt för samiska genom de t statliga stödet till som bl.a. har i uppgift att stödja samis k kultur och samiskt språk. Se ovan under punkt 1a). Punkt 1c) som innebär en förpliktelse att främja tillgång på samiska och finska till verk framställda på andra språk genom att stödja och utveckla översättning, dubbning uppfyller kraven enligt denna punkt för samiska genom de t statliga stödet till som bl.a. har i uppgift att stödja samis k kultur och samiskt språk. För finska uppfylls åtagandet genom stödet till för översättning av finskspråkig facklitteratur til l svenska. Se ovan under punkt 1a) när det gäller samiska. När det gäller finska ges genom en överenskommelse mellan Sverig e och statligt stöd genom ett särskilt anslag åt för Punkter eller stycken i del III i konventionen ... översä ttning av finskspråkig facklitteratur till svenska. Kommittén ha r genom sin verksamhet medverkat till att viktig finsk facklitte- ratur har kunnat ges ut i svensk översättning. Punkt 1d) som innebär en förpliktelse att se till att de organ som är ansvariga för att anordna eller stödja olika slags kulturell verksamhet avsätter tillräckliga medel för att inkludera kunskaper i, och användning av samiska och finska och deras kultur i produktioner som de initierar eller stöder uppfyller detta åtagande för både samiska och finska genom att som är ansvarig för att fördela litteraturstöd i si n verksamhet skall beakta de särskilt förmånliga regler som gäller för stöd till litteratur på invandrar- eller minoritetsspråk (se ovan under punkt 1a). När det gäller samiska ges språket också stöd genom det årliga statliga stödet till som är en statlig myndighet med uppgift att stödja samisk kultur och språk. ger i sin tur ekonomiskt stöd till olik a typer av kulturell verksamhet på samiska. Se ovan under punkt 1a). I övr igt kan nämnas att , som är ansvarigt för at t fördela en stor del av det statliga stöd som utgår till kulturell verksamhet av olika slag, inte har uppdrag att särskilt ta hänsyn till samiskans elle r finskans ställning vid fördelning av statliga medel. Punkt 1e) som innebär en förpliktelse att främja åtgärder för att tillse att de organ som är ansvariga för att anordna eller stödja kulturell verksamhet förfogar över personal som helt behärskar samiska och finska liksom den övriga befolkningens språk uppfyller åtagandet enligt denna punkt för samiska genom det statliga stöd som ges till till stöd för samisk kultur och språk. I finns personal som behärskar både svenska och samiska. Punkter eller stycken i del III i konventionen ... För övriga organ som är ansvariga för att anordna eller stödja kulturell verksamhet finns inga föreskrifter om att de bör ha tillgång till personal som behärskar samiska eller finska. Punkt 1f) som innebär en förpliktelse att uppmuntra direkt deltagande av företrädare för dem som använder samiska eller finska vid anskaffandet av resurser för och planering av kulturell verksamhet uppfyller åtagandet enligt denna punkt för samiska genom de t inflytande har när det gäller att bestämma hur de t statliga stöd för samisk kultur som ges skall användas. Jämför vad som sagts ovan under punkt 1a) om uppgifter och statliga medel till . Punkt ) som innebär en förpliktelse att uppmuntra och/eller underlätta upprättande av organ med uppgift att insamla samt förvara, presentera eller offentliggöra verk framställda på samiska eller finska uppfyller åtagandet enligt denna punkt för samiska genom d e medel som ges till för samisk kultur och språk och geno m statligt stöd till en samisk arkivarietjänst som inrättats i unde r , . Jämför vad som sagts ovan under punkt 1a) om uppgifter och statliga medel till . Vi vill särskilt erinra om de medel anslår till samisk bibliotekskonsulenttjänst bl.a. med uppgift att ansvara för information, samordning och utveckling av folkbiblioteks- verksamhet bland samer och bevakning av den samiska bokutgivningen. Inom den statliga myndigheten finns vid arkivet i en samisk Punkter eller stycken i del III i konventionen ... arkivarietjänst med uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och publicera språkligt material om bl.a. dialekter, ortnamn och folkmin- nen. Någon motsvarighet till riktat statligt stöd för sådant arbete me d finska språket finns inte. Sverige-Finska arkivet som delvis har samma uppgifter när det gäller finska språket får dock visst statligt stöd indirekt för sin verksamhet. Punkt 1h) som innebär en förpliktelse att vid behov skapa och/eller främja och bekosta tjänster som avser översättning och terminologisk forskning,... på samiska och finska uppfyller åtagandet enligt denna punkt både för samiska oc h finska genom de medel som beviljas för arbete med samiskan och genom de avtal som finns med angående statligt stöd til l Sverigefinska språknämndens arbete. Se ovan under punkt 1a). Punkt 2 som innebär en förpliktelse att i de territorier där samiska eller finska inte används av hävd, tillåta, uppmuntra och/eller tillhandahålla lämplig kulturell verksamhet och kulturella inrättningar i enlighet med föregående punkt I den mån uppfyller en bestämmelse under punkt 1), uppfylls den genom svenska bestämmelser som är rikstäckande. De svenska bestäm - melserna gäller därför enligt denna punkt också i områden där samisk a och finska inte används av hävd. Punkter eller stycken i del III i konventionen ... 6.6Artikel 13, ekonomiska och sociala förhållanden Åtagandena i bestämmelserna i artikel 13 kan indelas i, åtgärd er som innebär förbud mot diskriminering när det gälle r användande av landsdels- eller minorietsspråk i näringsliv och samhälle, punkt 1 och åtgärder till stöd för användande av dess språk i näringsliv oc h samhälle, punkt 2. Förbudet mot diskriminering på olika områden är enligt konventions - kommentaren avsett att gälla inom hela statens territorium medan åtgärderna till stöd för användning av språken är avsedda att gälla inom de begränsade geografiska områden där språken används av hävd. 6.6.2Punkter eller stycken som kan anta Kommitténs bedömning: uppfyller enligt vår bedöm - ning kraven i en punkt i artikel 13 för både samiska och finska. uppfyller enligt vår bedömning en punkt i artikel 13, nämligen, Punkt 1a) som innebär en förpliktelse att från sina lagar ta bort varje bestämmelse som oberättigat förbjuder eller begränsar användningen av samiska eller finska i handlingar som har avseende på ekonomiska och sociala förhållanden... uppfyller åtagandet enligt denna punkt eftersom det inte finns några bestämmelser som diskriminerar användningen av samiska elle r finska genom bestämmelser i lag som oberättigat förbjuder eller begränsa r användningen av samiska eller finska. Punkter eller stycken i del III i konventionen ... 6.7Artikel 14, utbyte över gränserna I artikel 14 behandlas utbyte över nationsgränser till stöd för landsdels - eller minoritetsspråk, dels på statlig nivå, del s på regional och lokal nivå. I konventionskommentaren ges konkreta exempel på olika områden fö r samarbete till stöd för landsdels- eller minoritetsspråken och de kulturer som de är en del av. Där nämns, utbyte av lärare, anordnande a v gemensamma kulturella aktiviteter, utbyte av kulturella tillgångar såsom böcker, filmer, utställningar, teaterföreställninga r och föreläsningar m.m. samt anordnande av högre utbildning i landsdels- eller minoritetsspråk en. 6.7.2Punkter eller stycken som kan anta Kommitténs bedömning: uppfyller enligt vår bedöm - ning kraven i båda punkterna i artikel 14 för både s amiska och finska. uppfyller enligt vår bedömni ng både punkten a) och b) för både samiska och finska. Punkten a) innebär en förpliktelse att tillämpa gällande bilaterala och multilaterala avtal som binder till stater där finska eller samiska används i samma eller liknande form som i eller att, vid behov, söka ingå sådana avtal för att främja kontakter mellan dem som använder samma språk i de berörda staterna i fråga om kultur, utbild- ning, information, yrkesutbildning och vidareutbildning uppfyller detta åtagande genom det samarbete som äger rum i och och genom vad som anges i det s.k. när det gäller samarbete inom områden a kultur och utbildning och genom de överenskommelser som finns mellan d e Punkter eller stycken i del III i konventionen ... nordiska länderna när det gäl ler samarbete i kulturfrågor och samefrågor samt de bilaterala avtal som finns mellan och när det rör bl.a. kultur och språkvård. Avtalen får anses främja kontakterna mella n dem som talar samiska och finska i och dem som talar dessa språk i övriga nordiska länder. samarbetar med övriga nordiska länder i oc h bl.a vad gäller kultur och utbildning. Genom det s.k (SÖ1962:14) har ett samarbete me d övriga nordiska länder som berör bl.a kultur och utbildning. Där anges bl.a. att skolundervisningen i de nordiska länderna skall omfatta undervisning i de nordiska språken och de andra nordiska ländernas kultur och samhällsför - hållanden. Vidare har genom avtalet åtagit sig att samarbeta med de övriga nordiska länderna när det gäller litteratur, konst, teater och film. åtaganden enligt avtalen får anses främja kontakterna mella n dem som använder finska i och . De nordiska länderna har träffat ett avtal om kulturellt samarbete , utbildning och forskning (SÖ 1971:22). Genom avtalet har bl.a. förbundit sig att främja utbildningen i de andra ka ländernas språk, kultur och samhällsförhållanden. har också ett samarbete med övriga nordiska lände r när det gäller samefrågor. Via finan-sierar tillsammans med och , verksamhet. är ett gemensamt organ för samer i , , och Rys sland med uppgift att tillvarata samernas ekonomiska, sociala och kulturella intressen. Inom finns också ett samarbete när det gäller samiskt språk. Via finansieras också Nordiskt samisk t institut som har till uppgift att genom forskning och information förbättra den samiska befolkningens ställning socialt, rättsligt och ekonomiskt. De nordiska länderna har också ingått ett avtal om samsändnin g av radiopro- gram och produktion av TV-program på samiska. pågår ett samarbete mellan , och med att ta fram ett förslag till en nordisk samekonvention. Det finns flera bilaterala avtal mellan och rörand e kulturutbyte. Ett sådant är en överenskommelse (SÖ1960:5) om e n kulturfond som har som ändamål att ekonomiskt stödja strävanden att ök a kontakten mellan de båda ländernas kultur, näringsliv och folk. m utbildningsområdet finns enligt en överenskomme lse mellan och ett finsk-svenskt utbildningsråd med uppgift att i underlätta utbildningssituationen för den i bosatta finskspråkiga befolkningen och verka för ökad kunskap och förståelse för vår gemen- Punkter eller stycken i del III i konventionen ... samma finsk-svenska historia och kulturarv. Ovan under förpliktelse r enligt övriga artiklar i del III har nämnts andra bilaterala avtal såso m avtalet om finska TV-sändningar i , stöd för utgivning a v finskspråkig facklitteratur och stöd till . förbinda sig att underlätta och/eller främja samarbetet över gränserna till förmån för samiska och finska, särskilt mellan regionala och lokala myndigheter på vilkas territorier samma språk används i samma eller liknande form uppfyller detta åtagande bl.a. genom två överenskommelser, en inom och en inom som underlättar samarbete mellan regionala och lokala myndigheter över gränser. På båda sidor o m den norsk-svenska gränsen talas samiska och på båda sidor den finsk - svenska gränsen talas samiska och finska. Överenskommelserna ka n därför vara till nytta för dem som bor i dessa regioner och talar dess a språk. deltar också i och regionrådets samarbete, dä r regioner i , , och samarbetar inom bl.a. områden som berör kultur, utbildning, forskning och urbefolkningsfrågor. Inom , som bl.a. omfattar , talas båd e samiska och finska. Över enskommelsen mellan , , och (SÖ1 978:1) om kommunalt samarbete över nordiska riksgränse r möjliggör bl.a. kulturellt samarbete på eller regional niv å över riksgränserna. har också ratificerat ramkonvention om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan (SÖ1981:23) . deltagande i grundar sig på Kirkenäs - deklarationen från . består av utrikes - ministrarna eller fackministrar från , , , och och samt en representant från . stöder som består av företrädare (lands - hövdingar eller motsvarande) från åtta regioner (Nordland , Troms och Finnmark i , i , i , och Nenets Okrug och republiken i ) som omfattas av samarbetet samt företrädare fö r Punkter eller stycken i del III i konventionen ... urbefolkningarna i området. Tyngdpunkten för samarbetet ligger i som på olika sätt samarbetar i frågor som rör ekonomi , handel, forskning, teknologi, turism infrastruktur, kultur- och utbildnings- utbyte samt speciella projekt för att förbättra situationen för urbefolkning - arna i området. Räknar man samman antalet punkter och stycken som kan anta för samiska blir det sammanlagt 33 punkter eller stycken. För finska blir motsvarande siffra 29. Av de punkter som vi anser att kan anta uppfyller vissa på en låg nivå. Detta gäller exempelvis flera av punkterna i artikel 10 som rör möjligheten att använda samiska eller finska vid kontakte r med myndigheter. Vår bedömning är mot denna bakgrund att med gälland e bestämmelser inte kan ratificera del III i konventionen varken för samiska eller finska utan att ytterligare åtgärder på nationell nivå vidtas för att ge stöd och skydd för användningen av samiska och finska på olik a områden. Vi vill emellertid erinra om att det finns viss verksamhet på samiska och finska som får indirekt statligt stöd utan att detta enligt vår bedöm- ning kan ligga till grund för en ratificering av konventionen. So m exempel kan nämnas att samiska och finska på vissa hål l används inom den kommunala förskolan och äldreomsorgen utan att detta stöds genom anvisningar i lagar eller förordningar. Om sådan verksamhe t fick direkt stöd från riksdag eller regering, genom anvisningar i lagar elle r föror dningar eller regleringsbrev, skulle verksamheten enligt vår upp- fattning, kunna ligga till grund för ratificering av ytterligare punkter och stycken i konventionen som vikten av att stödja språken skulle markeras. Vi återkommer till detta i kapitel 7 där vi redovisar vilk a ändringar i nationella regler som enligt vår bedömning krävs för at t skall kunna ratificera konventionen. 7 Vilka ytterligare åtgärder behöver vidtas för att skall kunna ratificera minoritetsspråks- konventionen? Kommitténs förslag: Vi föreslår åtgärder som syftar till att erkänna samiska, finska och chib som historiska minoritetsspråk i samt åtgärder för att skapa en övergripande minoritets - språkspolitik med syfte att skydda och stödja de historiska minoritets- språken. Vår genomgång i de två föregående kapitlena visar att ida g varken helt kan uppfylla förpliktelserna i del II i konventionen fö r samiska, finska och chib eller de minst 35 punkter eller stycken som krävs för att ratificera del III för samiska och finska. Redogörelse n visar också att de åtgärder som vidtas i inom olik a sakområden inte är samordnade eller inriktade mot ett gemensamt må l utan har karaktären av punktinsatser. För att skall kunna ratificera minoritetsspråkskonventione n räcker det enligt vår uppfattning inte med ytterligare punktinsatser. I stället behövs en övergripande minoritetsspråkspolitik med syfte att stödj a och skydda minoritetsspråken. Inom ramen för en sådan politik behöver redan gällande bestämmelser samordnas och vissa nya åtgärder vidtas så att de historiska minoritetsspråken får det stöd de behöver för att kunna bevaras och stärkas. Flertalet av konventionens bestämmelser bygger på förutsättningen att en sådan minoritetsspråkspolitik med syfte att stödja och skydda lands - dels- eller minoritetsspråken finns i de länder som ratificerar konventio- nen. Detta framgår särskilt klart av de obligatoriska åtagandena i del II i konventionen där det anges att de länder som ansluter sig till kon - ventionen skall bygga sin politik, lagstiftning och praxis på en rad må l och principer till stöd och skydd för minoritetsspråken. Det har ocks å visat sig att flertalet av de länder som ratificerat konventionen har en övergripande minoritetsspråkspolitik. I det följande lämnar vi förslag till nya åtgärder som kan bidra till at t samordna de punktinsatser som vidtas till stöd och skydd för språken och inrikta åtgärderna m ot det gemensamma målet att lyfta fram Vilka ytterligare åtgärder ... och ge skydd och stöd för samiskan, finskan och chib som e n värdefull del av det svenska kulturarvet. Vi lämnar också vissa förslag till nya åtgärder, såväl rikstäckande som regionalt tillämpliga, till skydd och stöd för språken. Förslagen till ny a rikstäckande åtgärder är huvudsakligen inriktade på att erkänna och i olika sammanhang lyfta fram samiska, finska och chib som historiskt och kulturellt värdefulla landsdels- eller minoritetsspråk i . Förslagen till nya regionala åtgärder syftar främst till att ge e n rätt att använda samiska och finska i offentliga sammanhang i de geografiska områden i där språken har sina historiska rötter och där de traditioner och den kultur som hänger samman med språken fort- farande är en levande del av vardagen. Om dessa förslag genomförs anser vi att de kan utgöra grunden för en samlad minoritetsspråkspolitik som gör det möjligt för att bevara sina historiska minoritetsspråk samt att ratificera minoritetsspråkskon - ventionen. Förslagens konsekvenser för en ratificering av konventionen Om våra fö rslag genomförs bedömer vi att kan ratificera del II i minoritetsspråkskonventionen för samiska, finska och chib samt ytterligare 13 punkter eller stycken, eller sammanlagt 47 punkter eller stycken i del III för samiska och ytterligare 15 punkter eller stycken, eller sammanlagt 45 punkter eller stycken i del III för finska. Våra förslag leder också till att en rad punkter eller stycken som vi angett att kan sägas uppfylla, bättre uppfylls enligt minoritetspråkskonventio- nens intentioner. De åtgärder som finns till stöd och skydd för landsdels- eller mi - noritetsspråken är i de flesta fall rikstäckande. Detta gäl ler exempelvis de regler om rätt till modersmålsundervisning som ger rätt till undervisning i samiska, finska och chib i och gymnasieskolan. I de fall svenska åtgärder är rikstäckande ger de oftast ett bättre skydd fö r landsdels- eller minoritetsspråken än vad minoritetsspråkskonventionen kräver eftersom förpliktelser na i konventionen i huvudsak är begränsade till att gälla i de områden där språken används av hävd och fortfarand e används i tillräckligt stor utsträckning. Det finns t.ex. rikstäckande regler till skydd för landsdels- och minori- tetsspsråken inom utbildningsområdet, massmedia- och kulturområdena. Vilka ytterligare åtgärder ... Detta anser vi är bra att vi har rikstäckande regler på dessa områden så att de som använder dessa språk kan dra nytta av reglerna var de än ä r bosatta i landet. En inskränkning av nu gällande regler till stöd och s kydd för språken skulle också strida mot konventionens artikel 4 punkt 2 dä r det föreskrivs att konventionens bestämmelser inte skall inverka på d e gynnsammare bestämmelser om status för landsdels- eller minoritets - språken eller det regelverk för personer som tillhör minoriteter som kan finnas i de länder som ratificerar konventionen. Utöver de rikstäckande regler som redan finns anser vi att vissa ytterligare rikstäckande åtgärder till skydd och stöd för samiska, finsk a och chib behövs för att skall kunna ratificera konventio- nen. Dessa åtgärder bör inriktas på att erkänna och på bred front lyft a fram samiska, finska och chib som historiskt och kulturellt värdefulla landsdels- eller minoritetsspråk i och samordna de punktinsatser som vidtas till skydd och stöd för språken. Den viktigaste enskilda åtgärden för att markera de svenska landsdels- eller minoritetsspråkens betydelse är att samiska, finska och chib officiellt erkänns som historiskt och kulturellt värdefulla språk i . Ett sådant erkännande måste dock för att få genomslag förenas me d åtgärder med det uttalade syftet att stärka och stödja språken på en ra d olika områden och sprida kunskaper om den kultur och historia som hänger samman med språken i och deras betydelse för de t svenska kulturarvet. Ökad kunskap om den samiska, den finska, tornedalska och den romska kulturen som värdefulla delar av det svenska kulturarvet är enligt vå r uppfattning mycket viktigt för att språken skall få det stöd de behöver . Minoritetsspråkskonventionen är en kulturkonvention. I ingressen till konventionen anges att värnandet om de historiska landsdels- eller minoritetsspråken är ett sätt att upprätthålla och utveckla kultu- rella rikedom och traditioner. Flera av konventionens bestämmelser är i enlighet med denna målsättning inriktade på att värna inte bara o m språken som sådana utan också om de kulturer som språken är en del av. Det är enligt vår uppfattning viktigt att de ytterligare åtgärder so m vidtas på riksplanet utöver direkt stöd för språkens användning ocks å riktas in på att lyfta fram och sprida kunskap om den kultur som hänger samman med språken. Genom ökad kunskap och förståelse blan d majoritetsbefolkningen för samisk, tornedalsk och romsk kultur som e n värdefull del av vårt svenska kulturarv kan förståelsen och respekten för dessa kulturer och för språken som en del av kulturerna öka. Att sådana åtgärder vidtas ligger också väl i linje med ett av de övergripande målen i konventionen så som det är formulerat i artikel 7 punkt 3. Där anges att åtgärder för att främja ömsesidig först åelse mellan alla språkliga grupper i landet skall vidtas, särskilt åtgärder för att respekt, förståelse oc h Vilka ytterligare åtgärder ... tolerans för landsdels- eller minoritetsspråken inkluderas b land målen för olika slag av undervisning och utbildning och att uppmuntra massmedia att sträva mot samma mål. Flera av de förslag vi har till nya rikstäckande åtgärd er är därför inriktade på att sprida kunskap om samisk, finska , tornedalsk och romsk kultur på en rad områden, såväl i skolundervisning som i massmedia och genom statligt stöd till olika kultursatsningar. En minoritetsspråkspolitik bör för att uppfylla konventionens kra v också innehålla åtgärder för att uppmuntra förbindelser mellan de grupper som använder samma språk över nationsgränserna. Stöd för samiska , finska och chib och de kulturer som hänger samman med språken lämpar sig enligt vår uppfattning väl för nordiskt samarbete, framför allt mellan , och , eftersom samtliga dessa språk används av grupper i dessa tre länder. Slutligen bör åtgärder vidtas för att de grupper som använder språken skall kunna ha möjlighet att påverka utformningen av åtgärder som syftar till att stödja och stärka språken. I det följ ande lämnar vi förslag till åtgärder som berör samtliga dess a områden. 7.1.1Ett officiellt erkännande av samiska, finska och chib som historiska minoritetsspråk i Kommitténs förslag: Vi föreslår att samis ka, finska och chib officiellt erkänns som historiska minoritetsspråk i . Ett officiellt erkännande av samiska, finska och chib som historiska minoritetsspråk i är en av de viktigaste åtgärderna so m behö vs för att skall kunna ratificera minoritetsspråkskon - ventionen. I konventionens artikel 7 nämns ett erkännande av landsdels- eller minoritets-språken som uttryck för kulturell rikedom, som först a punkt bland målen och principerna för politik, lagstiftning och praxis , (artikel 7 punkt 1a).