sou · GLB3164d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta ställer krav dels på att de anställda i institutet kan tillgodogöra sig forskningsresultaten, dels på att det finns resurser för att finansiera mindre forskningsprojekt. Utredningen skall enligt direktiven ange vilka åtgärder som krävs för att tillförsäkra en god tillgång till kontinuerlig lönestatistik och annan statistik, som är relevant för avtalsförhandlingarna och som är uppdelad på avtalsområden och kön. () har på utredningens uppdrag levererat en rapport rörande lönestatistik, m.m. Rapporten publiceras som Bilaga 5. Uppdraget på löneområdet avsåg dels struktur- statistiken, dels konjunkturstatistiken. Allmänna överväganden mot bakgrund av SCB:s rapport I den månadsvisa konjunkturstatistiken insamlas för arbetare uppgifter om lönesummor och sysselsättning och för tjänstemän uppgifter om överens- kommen månadslön. I uppdraget till SCB ingick bland annat att undersöka möjligheten att göra konjunkturstatistiken individbaserad (men liksom tidi- gare med företag och arbetsställen som uppgiftslämnare) och att förutom branscher även redovisa avtalsområden och kön. SCB avstyrker individbaserad konjunkturstatistik. Bland skälen för detta anges att en sådan uppläggning skulle resultera i komplicerade urvalsprocedurer och att tidseftersläpningen skulle öka med ungefär en månad. Dessutom skulle precisionen sannolikt minska vid given resursin- sats från SCB:s sida. Antalet individer, som skulle ingå i undersökningen, skulle nämligen bli lägre. Med nuvarande ordning kommer, visserligen i summarisk form, alla individer vid ett arbetsställe med i statistiken, givet –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG att arbetsstället ingår i urvalet. Vidare skulle uppgiftslämnarnas kostnader öka kraftigt om en individbaserad konjunkturstatistik infördes. Utredningen anser att konjunkturstatistikens allmänna uppläggning inte bör ändras. Det skulle i och för sig vara möjligt att komplettera insamlade uppgifter med uppgift om de viktigaste avtalsområden, som de anställda vid respektive arbetställe tillhör. Informationen kunde noteras i företags- registret. Detta skulle möjliggöra indikativa beräkningar av den månads- visa utvecklingen på vissa avtalsområden eller grupper av sådana områden. Värdet av en sådan komplettering torde dock vara begränsat. Med individ- basering av konjunkturstatistiken skulle den i vissa avseenden försämras och försenas, vilket skulle vara problematiskt med hänsyn till konjunk- turbedömingens behov av en snabb och bra statistik över löneutvecklingen. Givet ovanstående allmänna ställningstagande beträffande konjunktur- statistiken, blir utredningens förslag att åtgärder främst bör vidtas inom strukturstatistikens område för att tillgodose de krav som direktiven anger. Detta är också den uppfattning som SCB redovisar i sin rapport. I sin rapport föreslår SCB förbättringar av strukturstatistiken i olika avseenden. SCB redovisar tre alternativ vad gäller urvalsstorlek och därmed precision. Alternativen skiljer sig åt i fråga om vilka arbetsställen som skall totalundersökas: de med fler än 20 anställda, de med fler än 10 anställda och de med fler än 5 anställda. Den offentliga sektorn totalun- dersöks i samtliga alternativ. I varje alternativ kan i sin tur urvalstorlekarna avseende mindre arbetsställen varieras. Möjlighet finns att göra en mindre undersökning med som mätperiod. Denna undersökning skulle främst vara avsedd för behov och enbart sekundärt utnyttjas i den allmäninformativa redovisningen. Eftersläpningen kan här bli något kortare. Resultat skulle kunna föreligga , enligt underhandsuppgift. Utredningens val av alternativ måste göras bland annat efter en avväg- ning av kostnader mot precision. Vid valet måste beaktas att struktursta- tistiken enligt utredningens mening skall kunna möjliggöra goda analyser även av lönespridning mellan individer inom respektive områden, köns- skillnader, m.m. Den nuvarande strukturstatistiken kostar enligt SCB:s rapport . är ersättning till arbetsmarknadsparterna. Enligt underhandsuppgift från SCB totalunder- söks arbetsställen med i storleksordningen 200 anställda och däröver. För mindre företag baseras statistiken på urval. Statistiken är redan uppdelad på kön. En komplettering med uppgifter om avtalsområde medför vid nuvarande omfattning av uppgiftsinsamlingen enligt underhandsuppgift, endast en obetydlig merkostnad för SCB. Däremot kan det för att uppnå en tillräcklig precision på ett sort antal avtalsområden krävas en betydande ökning av uppgiftslämnandet. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG En förbättrad precision jämfört med nuläget kan uppnås genom alterna- tiv 1 där arbetsställen med fler än 20 anställda totalundersöks. Detta medför kostnadsökningar på . De mer ambitiösa alterna- tiven 2 och 3 medför kostnadsökningar jämfört med nuvarande nivå på 12- 16 respektive . En eventuell tillkommande undersökning med som mätperiod skulle kosta . Utredningen förordar inte att vårundersökningar genomförs. En extra undersökning avseende kan visserligen i vissa lägen ha ett betydande värde. Det kan exempelvis gälla om förhandlingar pågår under påföljande höst och vinter, och man annars enbart skulle ha tillgång till mer än årsgammal information av detaljerat slag. Å andra sidan kan uppgifterna bli mycket osäkra och svårtolkade i ett läge där lönerevisioner som följd av slutna avtal har ägt rum . Det kan då vara osäkert om nya avtal ingår eller inte. Detta ställer särskilda krav på kunskaper hos den som skall använda statistiken. Om vårundersökningen ändå skulle genomföras, vore det värdefullt om den kunde göras flexibel tidsmässigt, t.ex. genomföras eller juni om detta är mer lämpligt med hänsyn till avtalsrörelsens förlopp m.m. Utredningen har funnit att parternas medverkan är viktig både i själva statistikproduktionen och när det gäller tolkningen av resultaten. Parternas fortsatta medverkan i statistikproduktionen diskuteras inte närmare i SCB:s rapport. använder SCB partsstatistiken som ett väsentligt delunderlag. Hur en utvidgning från nuvarande ordning till mera ambitiösa alternativ skall harmoniseras med parternas intressen är en komplicerad fråga. Det föreligger stora skillnader i olika parters uppfattning om hur statistikinsamlingen skall läggas upp och resultaten redovisas. Utredningens förslag innebär i sammanfattning att SCB i struktur- statistiken inte skall redovisa samtliga förekommande avtalsområden, utan i stället ett antal sektorer/branscher med uppdelning på arbetare och tjänstemän samt på kön. mest detaljerade behov av statistik i samband med medlingsärenden m.m. förutsätts kunna tillgodoses genom att parterna ställer sin förhandlingsstatistik till förfogande. Man undviker då strider om relevanta begreppsdefinitioner m.m., som lätt torde kunna komma att uppstå om en av SCB producerad statistik med över hela arbetsmarknaden enhetliga begrepp skulle användas. Mot bakgrund av att någon mer långtgående utveckling av konjunktur- statistiken inte föreslås kommer information om löneutvecklingen som både är detaljerad och aktuell inte alltid att vara tillgänglig. Det är då angeläget att kunna göra kvalificerade analytiska bedömningar mot bakgrund av senast tillgängliga strukturstatistik, utvecklingen enligt konjunkturstatistiken, analyser av slutna avtal och kunskap om branschvisa mönster för den s.k. löneglidningen. Sådana bedömningar görs regelbundet inom , men i huvudsak på makro- ekonomisk nivå med mycket begränsad branschuppdelning. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG sådan "efterbearbetning" är emellertid tillämpbar även på mer detaljerad nivå. Det kan också nämnas att ett förslag till uppläggning av ett sådant bevakningssystem skisserades av lönekommitté. Produktionsansvar och finansiering av lönestatistik m.m. 5TREDNINGENS bör bli statistikansvarig myndig- het för officiell lönestatistik. Statistiken bör finansieras genom anslag till , som i sin tur bör upphandla statistiken efter samråd med , och efter behandling i expertrådet för lönestatistik. Utredningen bedömer att huvuddelen av den officiella lönestatistiken liksom kommer att produceras av . 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG föreslås, enligt vad som har framgått av avsnitt 5.2, ges ett omfattande ansvar för att följa och analysera lönebildningen ur olika aspekter. Institutet skall bland annat sammanställa och tolka statistik som är relevant för lönebildningen och därvid också följa den internationella utvecklingen. skall även, inom sig ha hög kompetens i fråga om att tolka både statistik och avtal. Det framstår mot denna bakgrund som lämpligt att blir statistikansvarig myn- dighet för lönestatistiken. Det gäller både den kortperiodiska statistiken (konjunkturstatistiken) och strukturstatistiken över löner. Eftersom en del av den kortperiodiska sysselsättningsstatistiken in- samlas med den kortperiodiska lönestatistiken är det finansie- ringstekniskt lämpligt att statistikansvaret omfattar även denna sysselsätt- ningsstatistik. Däremot bör statistikansvaret inte omfatta Arbetskrafts- undersökningarna () och annan statistik som inte produktionstekniskt är kopplad till den den kortperiodiska lönestatistiken. Ställningen som statistikansvarig myndighet ger möjlighet att över tiden påverka lönestatistikens utformning. blir en av samhällets huvudkonsumenter av lönestatistik. Genom de månadsvisa och årsvisa rapporterna om lönebildning, löneutveckling m.m. kommer institutet att få en central ställning när det gäller att beskriva dessa områden. är det emellertid viktigt att andra användares statistikbehov tillgodoses och att samrådet med dessa sker regelbundet och i fasta former. Utredningen bedömer att det i avsnitt 5.2 föreslagna expertrådet för lönestatistik kan bidra till att förtroendet för statistiken förbättras. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG ske genom att olika intressenter kan påverka uppläggningen på ett tidigt stadium och får möjlighet att gemensamt tolka utfall, ingångna avtals effekter m.m. I rådet bör företrädare för arbetsmarknadens parter ingå. Rådet bör alltid sammankallas som förberedelse till beslut som påverkar statistikproduktionen. Det är även viktigt att andra berördas synpunkter beaktas vid upplägg- ningen av lönestatistiken. Förutom parterna på arbetsmarknaden bör och adjungeras till rådet. och andra organ på konjunkturbedömningens område är starkt beroende av främst den kortperiodiska löne- och sysselsättningsstatistiken. måste därför genom ett välutvecklat samrådsförfarande tillför- säkras ett stort inflytande på statistikproduktionen i för konjunkturbe- dömningen relevanta avseenden. Det är vidare väsentligt att samråd sker med SCB i frågor som gäller behov av allmäninformativ statistik, inbegripet statistik som belyser jäm- ställdhetsfrågor, samt när det gäller krav från och andra inter- nationella organ. Utredningen bedömer att den nuvarande vid SCB kan avvecklas när det lönestatistiska expertrådet inrättats. 5TREDNINGENS F¶RSLAG Den månadsvisa lönestatistiken bör förbättras i tre avseenden: statistik även för staten, full täckning av kommun- och landstingssektorerna samt bättre redovisning av retroaktiva löneutbe- talningar. 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Statistiken för den statliga sektorn bör göras liksom för ekonomins övriga sektorer. lönestatistik produceras för alla sektorer i ekonomin, utom för den statliga sektorn, där endast statistik för mittmånaden i respektive kvartal produceras. En enhetlig periodicitet är önskvärd, vilket också möjliggör beräkningar för den totala ekonomin. Statistiken bör vidare omfatta hela den kommunala sektorn. Utred- ningen bedömer att den nuvarande ordningen, enligt vilken och på uppdrag producerar statistik för den primärkommunala respektive landstingskommunala sektorn, fungerar väl. De båda förbunden besitter hög kompetens att granska och tolka det statistiska materialet. En brist är dock att några kommuner och landsting inte ingår i statistiken. Statistiken bör utvidgas så att den täcker samtliga kommuner och landsting. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Vissa förbättringar bör vidare göras i fråga om redovisningen av de insamlade uppgifterna om retroaktiva löneutbetalningar. Uppgifter om retroaktiva betalningar samlas redan nu in löpande, och de fördelas i efterhand på de månader betalningarna avser. Revideringar görs således bakåt i tiden. I vissa fall dröjer SCB med att publicera sådana revideringar i avvaktan på ytterligare kompletterande information. Det är emellertid önskvärt att revideringar med hänsyn till retroaktiva betalningar görs så snabbt som möjligt, även om det blir fråga om "preliminära revideringar". Vidare förekommer det att endast en del av de uppgiftslämnande före- tagen har haft möjlighet att ange retroaktiva betal- ningar. Det kan i de flesta fall antas att retroaktiva betalningar av liknande storlek senare kommer att redovisas av övriga företag i branschen eller sektorn. Det finns då möjlighet att med ledning av den redovisning som faktiskt har inkommit göra en skattning av det slutliga utfallet. Denna typ av bearbetning kan sägas ligga på gränsen mellan den faktiska statistikpro- duktionen och den kvalificerade tolkningen av statistiken och bör göras av som en komplettering till redovisningen. bör svara för att en samlad publicering sker av statistiken. I publikationen bör även procentuella ökningstal för hela ekonomin och de stora sektorerna anges. Det är endast i publikationer som en redovisning av den kortperio- diska lönestatistiken sker samlat över alla ekonomins sektorer. En sådan redovisning bör emellertid också återfinnas i den officiella statistiken. Ordet kortperiodisk bör inte användas. Statistiken bör i stället enhetligt kallas lönestatistik. Precisionen i konjunkturstatistiken anges i form av s.k. konfidensintervall för lönenivåerna. Statistiken används emellertid i prakti- ken till stor del för att beräkna procentuella förändringar. SCB bör därför också ange precisionen i de förändringsskattningar som kan härledas från tidsseriematerialet. Resultatet av sådana beräkningar kan läggas till grund för en bedöming av huruvida det finns anledning att ändra urvals- storlekarna. Till detta får utredningen om så bedöms befogat återkomma i slutbetänkandet. skall enligt direktiven ha hög kompetens att tolka lönestatistik och annan ekonomisk statistik. Institutet skall vidare löpande följa löneutvecklingen och snabbt kunna analysera konsekvenser av in- gångna avtal. Institutet behöver därvid inte bara veta hur lönerna historiskt sett har utvecklat sig, utan även ha en uppfattning om tendenser i det rådande nuläget och den närmaste framtiden. Utredningen vill i detta sammanhang understryka kraven på hög kompetens inom det lönestatistiska omådet. För att rätt tolka resultatet av en offentliggjord avtalsuppgörelse krävs analyser av hur de totala ökningstalen brukar fördela sig på förbundsvis avtalade löneökningar, lokal lönebildning, strukturella effekter m.m. De båda sistnämnda kompo- –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG nenterna ingår i den restpost som oftast, men delvis oegentligt, kallas löneglidning. En översättning av ett förbundsavtal till en bedömning av den pågående och framtida sammantagna lönetillväxten kräver någon form av modell för löneglidningskomponenten, där man tar hänsyn till konjunkturlägets och andra faktorers betydelse samt specificerar hur löneglidningen approximativt läggs ut i tiden: dels successivt månad för månad, dels mer klumpvis i samband med lönerevisionerna. Detta slag av analyser kräver en starkt specialiserad kompetens som i stort sett bara kan förvärvas genom långvarigt praktiskt arbete. 5TREDNINGENS F¶RSLAG Den årsvisa lönestatistiken, strukturstatistiken, bör utvidgas så att statistik redovisas för ett 50-tal branscher, med fördelning på kön och i förekommande fall arbetare och tjänstemän. Statistiken bör vidare snabbas upp så att den publiceras året som statistiken avser. 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Utredningen föreslår förbättringar av den årliga lönestatistiken. Utred- ningen har tolkat direktiven så att förslag bör lämnas om en lönestatistik, som är relativt detaljerad när det gäller arbetsmarknaden och är fördelad både på arbetare och tjänstemän och på kön. Syftet med en sådan staitstik skulle vara att följa löneutvecklingen på områden, som relativt väl ansluter till de löneavtal som träffas, och löneutvecklingen för kvinnor och män. Utredningen anser det lämpligt att redovisa ca 50 områden eller branscher. För att erhålla tillräcklig precision bör statistiken i vissa branscher baseras på en totalundersökning av företag med fler än 20 anställda och i vissa branscher bör urvalen ökas bland de mindre företagen. Utredningen bedömer att partsstatistiken även fortsättningsvis kan användas som ett viktigt underlag för den årsvisa lönestatistiken. Detta gäller såväl partsgemensam som ensidigt av en part producerad statistik. En alternativ utveckling av den årliga strukturstatistiken, vore att samla in individbaserad statistik fördelad på avtalsområden med stöd av lagen (1992:889) om den officiella statistiken. Ett viktigt skäl till att utredningen inte föreslår en lönestatistik strikt uppdelad på avtalsområden är att antalet avtalsområden har vuxit kraftigt . I ett stort antal fall finns det problem med att definiera vad ett avtalsområde egentligen är. Vissa formellt sett fristående avtalsområden innehåller likalydande avtal och skulle därmed kunna betraktas som ett enda område. Man kan uppskatta att det i en formell mening kan anses finnas över 300 avtalsområden på –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG riksnivå, varvid alltså inte beaktats bland annat att varje kommun respektive landsting formellt bildar ett avtalsområde med varje respektive motpart. Det torde erbjuda stora praktiska svårigheter och kostnader att samla in en heltäckande avtalsområdesvis statistik. Problemen förstoras av att avtalsområdena inte är givna en gång för alla, utan kan delas upp eller slås samman från avtalsrörelse till avtalsrörelse. En mer lätthanterlig möjlighet vore att producera statistik för ett be- gränsat antal stora, eller av andra skäl betydelsfulla, historiskt sett stabila områden. Att peka ut de områden som i så fall skulle ingå och inte ingå kan emellertid vara problematiskt om det - vilket är önskvärt - skall ske i samråd med parterna. En sådan endast delvis täckande statistik skulle inte vara generellt användbar för alla uppkommande förlikningssituationer, utan mer vara ett instrument för att mer allmänt kunna följa och analysera löneutveckligen. Dessutom skulle den officiella lönestatistiken ändå inte komma att accepteras av parterna som förhandlingsunderlag. Statistiken skulle vidare bli dyr och innebära en påtagligt ökad uppgiftslämnarbörda. Utredningen anser mot denna bakgrund att den föreslagna utvecklingen av strukturstatistiken är en bättre och mindre kostnadskrävande lösning, trots att man inte får en perfekt överenstämmelse mellan branscher och avtalsområden. I appendix till detta kapitel redovisas en branschuppdel- ning som utredningen funnit lämplig och möjlig. Grupperingen bör fast- ställas och vid behov revideras av efter samråd med SCB och parterna. Grupperingen har valts så att den i hög grad stämmer överens med branschindelningen i konjunkturbaro- meter. Detta gör det möjligt att analysera löneutvecklingen bland annat mot bakgrund av de bristtal för arbetskraft som där finns. SCB har angivit att det är komplicerat att i den reguljära statistikproduktionen insamla kvantitativa uppgifter om vakanser. Denna uppfattning delas av flera av arbetsmarknadsparterna. Olika analytiska frågeställningar kräver olika statistiska lönebegrepp. Det är därför viktigt att, som , uppgifter insamlas om lönens olika "byggstenar" (enligt SIAK/SIAT-nomenklaturen) så att man vid behov kan skapa det för frågeställningen relevanta lönebegreppet. Detta är i första hand möjligt att göra i årstatistiken. För månadsstatistikens del är praktiska skäl och kostnadsskäl hinder för en stor flexibilitet i valet av lönebegrepp. En förbättrad redovisning av lönestatistiken på yrken är önskvärd. SCB utreder på regeringens uppdrag möjligheterna att upprätta ett yrkesregister. SCB redovisar i sin strukturstatistik även löner fördelade på bland annat ålder, utbildningsnivå, utbildningens inriktning och region. Utredningen anser dock inte att det är nödvändigt att genomgående redo- visa lönerna i de här förslagna branscherna även efter dessa indelnings- grunder. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Produktionstiden för statistiken bör förkortas. SCB har underhand angett att det är möjligt att presentera resultat året statistiken avser. Strävan bör emellertid vara att genom effektivi- serande åtgärder snabba upp redovisningen så att den kan ske . bör svara för att årsstatistiken publiceras i form av en årlig rapport, som även innefattar analyser samt jämförelser med resultaten av konjunkturstatistiken. Vidare bör beskrivas de skillnader som finns mellan den officiella statistiken och parternas statistik när det gäller principer för lönebegrepp, mättidpunkter m.m. behov av detaljerad statistik på avtalsområden för- utsätts kunna tillgodoses genom att partsgemensam, eller av ena parten producerad, förhandlingsstatistik ställs till institutets förfogande när så erfordras. I en förhandlings- eller medlingssituation kräver parterna att lönesystem, förhandlingsordningar m.m. på det aktuella området åter- speglas i den bakomliggande statistiken. Ett flertal av parterna anser inte att den nuvarande månads- och årsstatistiken, där man strävar efter enhet- liga lönebegrepp, yrkesnomenklaturer etc., kan användas i dessa fall. Utredningens förslag bygger i detta av seende på medverkan från parternas sida när det gäller att förse med relevant lönestatistik per avtalsområde. Förslaget innebär å andra sidan en risk för att i vissa situationer kan komma att sakna ett relevant statistik- underlag. Utredningen anser att det vore av stort värde om fler parter träffade statistikavtal. Det är från synpunkt en fördel om för- handlingsstatistiken är partsgemensam och byggs upp med stöd av statistikavtal. har, enligt vad utredningen har inhäm- tat, intresset ökat för att ersätta tidigare uppsagda statistikavtal med av nya avtal på förbundsnivå. Utredningen anser att detta är en önskvärd utveck- ling. Utredningen menar emellertid att det inte finns skäl att lagstifta om att parterna gemensamt skall producera lönestatistik. Tvångsmedel kan inte åstadkomma den förtroendeskapande effekt som frivilliga statistikavtal kan ge. Att lagstifta om att parterna gemensamt skall producera statistik skulle vara ett främmande inslag i den svenska rättsordningen och innebära ett omfattande ingrepp i organisationernas självbestämmanderätt. Utredningen anser att den föreslagna uppläggningen är det bästa sättet att förbättra den allmänna lönestatistiken när det gäller att beskriva löne- utvecklingen för kvinnor och män. För jämställdhetsändamål ställs särskilda krav på lönestatistik. För att följa jämställdhetslagen fordras statistik som beskriver jämställdheten på enskilda arbetsplatser. För att driva rättsliga processer om otillåten lönediskriminering fordras löneuppgifter för enskilda individer. Dessa båda statistikbehov ligger inte inom utredningens uppdrag. De av utredningen föreslagna förbättringarna av den årliga lönestatistiken, och de kompletteringar av individdatabasen –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG som föreslås i nästa avsnitt bör emellertid förbättra möjligheterna att följa och analysera löneutvecklingen för kvinnor och män. Avtal om partsgemensam lönestatistik på flera delar av arbetsmarknaden skulle också förbättra dessa möjligheter. Avslutningsvis bör nämnas att argument har framförts av innebörden att en officiell lönestatistik med detaljerad uppdelning på avtalsområden kan leda till en starkare nominell lönetillväxt än vad som från samhälls- ekonomisk synpunkt är önskvärt. Ett inflationsdrivande följsamhets- tänkande, eventuellt med följsamhetsklausuler m.m. inb yggda i de för- bundsvisa avtalen, skulle kunna bli resultatet.