sou · GLB3173 · 1998-01-01 00:00:00 — Att bygga upp en kompetent och aktiv basverksamhet för arbetet med miljöhänsyn inom främst de svenska standardiseringsorganen. Avsätts tid och resurser för arbetet bör detta kunna vara helt genomfört från arbetets start. Avsikten är att från den svenska basen kraftfullt agera för miljöhänsyn i europeiskt och internationellt standardiseringsarbete, där av all svensk standard nu utvecklas och fastställes. Detta blir ett fortlöpande och sannolikt expanderande arbete. Därför bör kompeten- scentra bildas och ett samordningsorgan för miljöarbetet utses inom SIS och standardiseringsorganen. När nu syfte, definition och målsätt- ning fastlagts kan följande översiktliga handlingsplan presenteras. 34 Utredningens förslag... Arbete på politisk nivå och myndighetsnivå har till följd av våra internationella och europeiska åtaganden (WTO och EU) begränsade möjligheter att av miljöhänsyn ställa natio- nella särkrav på produkter och processer. Sådana särkrav kan uppfattas som oberättigade svenska tekniska handelshinder. Den tekniska standardiseringen rör sig i många fall inom de ramar som de politiskt beslutade avtalen och regelverken medger. Generella krav på miljöhänsyn måste vara samordnade på europeisk och internationell nivå och fastlagda i avtal och regelverk, då finns goda förutsättningar att beakta och detaljera kraven i standardiserings- arbetet. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att arbeta för att generella regler om miljöhänsyn kommer in i avtal, regelverk och överenskommelser med bäring på standardiseringsfrågor, och därmed skapar goda förutsättningar att få in miljöhänsyn i europeisk och inter- nationell standard. , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll samt föreskrivande myndigheter som deltar i EG:s direktivarbete har här ett särskilt ansvar. Arbete på ledningsnivå inom standardiseringen Arbetet med att föra in miljöhänsyn i standarder behöver utvecklas till en klart urskiljbar aktivitet i allt standardiseringsarbete. Arbetets om- fattning och resultat måste gå att avläsa ur mötesprotokoll och årsredo- visningar. Det är en grundtanke i denna utredning att miljöarbetet skall ses som en helt normal del av standardiseringsarbetet och att några särskilda organisatoriska enheter eller rutiner inte skall behöva bildas. För att säkerställa ett effektivt, samordnat och fortlöpande miljö- arbete bör kompetenscentra b yggas upp inom relevanta standardiser- ingsorgan och en grupp bör ges uppgiften att samordna miljöarbetet. SIS och standardiseringsorganen bör välja en flexibel organisation med bästa anpassning till den egna verksamheten och motsvarande aktivi- teter inom de europeiska och internationella standardiseringsorganisa- tionerna. SIS och standardiseringsorganen bör inom sin ledningsgrupp, STL, kunna besluta i dessa frågor. Se vidare förslag 2 B. Ledningsorganen har särskilt ansvar för att svenska delegater i eu- ropeiska och internationella möten aktivt verkar för miljöhänsyn i arbetet. Miljöhänsyn måste ses som ett naturligt inslag på vägen mot bättre och mer användbara standarder och bör inte uppfattas som ett exklu- Utredningens förslag... 35 Ledningsorganen har ett särskilt ansvar för att standardise- ringsprocessen löper effektivt och att eventuella konflikter snabbt löses. Arbete på teknisk nivå inom standardiseringen Det tekniska standardiseringsarbetet i bedrivs decentraliserat, i cirka 600 tekniska kommittéer (TK) med över 6300 experter. SIS och standardiseringsorganen kan ses som paraplyorganisationer, de håller kommittéerna med sekretariat, de svarar för ett gemensamt regelverk avseende den administrativa hanteringen av förslag, remisser och fastställande samt regler för redigering, språk, nomenklatur och enheter m.m. Arbetet leds av en teknisk sekreterare, som fungerar som pro- jektledare, och en TK-ordförande, som utses bland de externa experter- na. Beträffande tekniska frågor är de tekniska kommittéerna mycket självständiga. I dessa frågor finns ingen överordnad beslutsinstans. Standardiseringen är i hög grad en underifrån och upp process. Initiativ och arbetsinsatser kommer huvudsakligen från experterna, standardise- ringsorganen svarar för standardiseringskunnandet. Arbetsfördelningen är både självklar och effektiv. Det europeiska och internationella standardiseringsarbetet sker en- ligt samma struktur. De svenska kommittéerna kan närmast ses som "spegelbilder", vilka på nationellt plan återkastar våra synpunkter till det internationella arbetet. Också själva principerna för standardiseringen genomgår stora för- ändringar, från detaljstyrning till krav på funktion eller prestanda. I en modern produktstandard bör t.ex. inte materialval fastläggas utan i stället bör produktens funktion specificeras och bästa materialval ur miljösynpunkt som uppfyller funktionskravet eftersträvas. Detta un- derlättar byte till mindre miljöbelastande alternativ. På området finns olika arbetsmodeller att använda, exempelvis Environmental Impact Assessment () och Design for Environment (DFE). Arbetet med att föra in miljöhänsyn i standardiseringsarbetet måste främst inriktas mot verksamhetens bas, arbetet i de tekniska kommit- térna. Insatsen kan ske enligt fyra linjer. *Att höja kompetens och engagemang genom riktad utbildning *Att förse experterna med handböcker, checklistor och annat mate- rial *Att genom riktade stödåtgärder främja svenska insatser internationellt *Att verka för att moderna "funktionsstandarder" utarbetas 36 Utredningens förslag... Detta arbete skall stödjas och samordnas av de kompetenscentra och den ledningskommitté som nämnts ovan. Statens och näringslivets roller Staten bevakar det allmännas intresse i standardiseringen, vilket bl.a. kan avse allmänna handels- och näringspolitiska frågor, miljö- och säkerhetsfrågor samt frågor för särskilda intressentgrupper som konsu- menter, arbetstagare, pensionärer, barn m.fl. Den statliga styrningen kan ske genom inriktningen av det allmänna statliga anslaget, genom särskilda riktade anslag och genom statens representanter i standardise- ringens ledningsorgan. Genom representanter för myndigheter, forskningsinstitut och andra medverkar staten också i det direkta standardiseringsarbetet i de tek- niska kommittéerna. Denna medverkan sker i princip på samma villkor som för övriga medverkande intressenter, de statliga deltagarna får dock anses ha ett särskilt ansvar för att exempelvis miljöhänsyn kom- mer in i arbetet. Utredningen har fokuserat på vad staten och standardiserings- organisationerna kan göra för att föra in miljöhänsyn i standardise- rings-arbetet. Näringslivet gör sin stora insats genom de enskilda företagens insatser i olika standardiseringsprojekt. Näringslivet är den ledande aktören i standardiseringen och besitter framförallt det detalje- rade tekniska kunnandet på många områden. Experternas stora tekniska kunskaper i kombination med erfarenheter från företagens interna miljöarbete ger goda möjligheter att föra in miljöhänsyn i blivande standarder. En förväntad stigande efterfrågan på miljöanpassade pro- dukter bedöms stimulera arbetet. Nationellt och internationellt arbete Utredningsuppdraget avser miljöhänsyn i svenskt standardiserings- arbete. I arbetet med svensk nationell standard finns mycket goda möjligheter att initiera och verka för miljöhänsyn fram till och med fastställandet. är emellertid av alla nya svenska stan- darder (cirka 1800 ) internationella, dvs. de utarbetas och fastställes i samverkan mellan många länder. Våra möjligheter att driva frågor om miljöhänsyn beror i hög grad på vår kompetens, vår närvaro och vår argumentationsförmåga vid internationella möten och är också i hög grad en resursfråga. Fastställandet som svensk standard kan betecknas som ett formellt bekräftande av det internationella beslutet. Utredningens förslag... 37 Handlingsplanen blir att bygga upp kompetens och rutiner i svenskt standardiseringsarbete samt verka för resurser som medger en plattform för ett kraftfullt agerande för miljöhänsyn inom prioriterade områden internationellt. Resurserna bör i princip skapas inom det aktuella stan- dardiseringsprojektet. Målsättningen är att arbetet med miljöhänsyn i standardiseringsarbetet skall leda till miljöbedömda standarder. Några övriga tydliga konsek- venser bör utredningens förslag inte få. En grundtanke är att miljöhän- syn efter introduktionsfasen skall bli en fullständigt normal och själv- klar del i allt standardiseringsarbete och att inga nya kommittéer och beslutsorgan skall behöva bildas. Miljökompetens byggs upp inom den normala kommittéstrukturen och en lämplig grupp ges ett samord- ningsansvar. SIS och standardiseringsorganen bör ha möjlighet att anpassa den svenska organisationen till de rutiner som kan växa fram inom de europeiska och internationella standardiseringsorganisationer- na. Vid införandet och vid särskilda kraftsamlingar finns möjlighet att skapa tillfälliga arbetsgrupper. Miljöarbetet och dess resultat skall framgå av protokoll och årsredovisningar. Internationella organisationer, nationella myndigheter och andra ledningsorgan skall verka för att krav på miljöhänsyn kommer in i alla relevanta regelverk. skall aktivt stödja arbetet inom EG mot en generell miljöpolicy, uttryckt i ett mandat. Detta ökar svenska delega- ters möjligheter att verka för miljöhänsyn i standarder. Kostnaden för miljöarbetet måste ses som en naturlig del av intres- senternas bidrag till standardiseringsprojekten. Samma grundtanke som ovan gäller också kostnadssidan. Staten har ett särskilt ansvar för att initiera och driva inledande projekt med utbildning och basinformation så att miljöarbetet snabbt kommer i gång. Staten har också ett ansvar att initiera och driva angelägna projekt där tydliga intressenter saknas, där ekonomiskt starka intressenter saknas och där det bedöms angeläget med snabba svenska insatser i internationellt arbete. En annat område kan vara att bredda medverkan i standardiseringen till att omfatta fler små- och medelstora företag. I avsnitt 2.2 presenteras förslagen kortfattat och med tydlig adressat, utförare och finansiär. Förslagen presenteras i anslutning till Hand- 38 Utredningens förslag... lingsplanens ordning, dvs. uppifrån och ned i de olika beslutsstruktu- rerna. Observera att vissa av förslagen är sammankopplade. Vi föreslår att nedan angivna förslag skall vara helt genomförda efter det att insatserna beslutats. Vi föreslår att Regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att arbeta för att generella regler om miljöhänsyn kommer in i avtal, regelverk och överenskommelser med bäring på standardiseringsfrågor, och därmed skapar goda förutsättningar att få in miljöhänsyn i europeisk och internationell standard. Myndighetsrepresentanter i standardise- ringen skall särskilt bevaka miljösynpunkter i standardiseringsarbetet. (Förslag 1 A). Initiativ och ansvarig: Regeringen. Svenska representanter, som medverkar i internationella förhandlingar där övergripande frågor om föreskrifter och standarder behandlas, får ett uppdrag att bevaka miljöfrågor. Detta gäller exempelvis Kom- merskollegium i TBT-förhandlingar inom WTO samt SWEDAC när det gäller New Approach- och Global Approach-direktiv och regelsys- temen för bedömning av överensstämmelse. (Förslag 1 B). Initiativ och ansvarig: Regeringen och resp. myndigheter. Vi föreslår att Regeringen ger representanter i de arbetsgrup- per och kommittéer i EU som behandlar kommande direktiv på va- ruområdet, eller som administrerar sådana direktiv, ett direkt och detaljerat uppdrag att arbeta för att miljösynpunkter kommer in i EG- direktiv och ev. standardiseringsmandat till /CENELEC. När miljökrav finns i direktivet bör dessa, som alla krav i alla direktiv som gäller produkter, gå in i mandaten och in i standarderna och på så sätt omfattas av CE-märkningen av produkter enligt direktivet. Det är angeläget med nära och fortlöpande kontakter mellan myndighetsrepre- sentanterna i och de svenska deltagarna i motsvarande mandaterat standardiseringsarbete. En informationsdag bör ordnas för dessa representanter. (Förslag 1 C). Initiativ och ansvarig: Regeringen och resp. myndighet. Vi anser att den allmänna remissen av standardförslag skall utnyttjas för att få in miljökommentarer på förslagen. Vi föreslår att Regeringen uttalar att berörda myndigheter bör medverka i miljögranskningen av Utredningens förslag... 39 remisser inom sina arbetsområden och i övrigt klarlägga om förslagen strider mot svensk lag eller föreskrift. Vi är klart medvetna om svårig- heterna på detta område. Granskningen av cirka 1500 remisser är ett lika omfattande som kompetenskrävande arbete. I många fall kan det också vara svårt att fastställa vem som är behörig myndighet. Vi bedömer att remissgranskningen under ett långt inledningsskede måste prioriteras till de fall där ett standardiseringsorgan begär en myndighets synpunkter på en klart redovisad och preciserad miljöfråga. Remiss- granskningen erbjuder emellertid en tydlig kontrollstation med möjlig- het att påverka olämpliga standardförslag. Observera att miljögranskningen kan ske separat och att den inte behöver innebära ett ställningstagande till tekniska specifikationer eller andra detaljer i ett standardförslag. (Förslag 1 D). Initiativ och ansvarig: Regeringen. Vi föreslår att Regeringen ger statens representanter i SIS och standar- diseringsorganens (SO:s) ledningar – styrelser, fullmäktige m.m. – i direkt uppdrag att bevaka och driva miljösynpunkter. Uppgifter om miljöarbetet bör ingå i SIS och SO:s årsredovisningar. Statens ledamö- ter i () har särskilt ansvar för att följa att förslagen till främst svensk standard genomgått en miljöbe- dömning. Det SO som anmäler förslag till svensk nationell standard skall redovisa miljöbedömning. En informationsträff, en halvdag, bör ordnas för dessa represen- tanter. (Förslag 1 E). Initiativ och ansvarig: Regeringen. Vi föreslår att SIS och SO:s representanter i internationella lednings- grupper inom ISO, IEC, , CENELEC och ETSI får i direkt upp- drag att bevaka och driva miljösynpunkter i det internationella standar- diseringsarbetet. Detta kan Regeringen styra genom regleringsbrevet till SIS. En informationsträff, en halvdag, bör ordnas för dessa represen- tanter. (Förslag 2 A). Initiativ och ansvarig: SIS och standardiseringsorganen. Vi föreslår att SIS och SO inom organisationen bildar ett nät- verk/för miljöarbetet. En eller två personer inom SIS och resp. SO får uppgiften att vara miljösamordnare. Personerna i detta nätverk blir motorn i miljöarbetet och skall under ledningens 40 Utredningens förslag... ansvar initiera och driva frågan om miljöhänsyn i standarder. De bör svara för att miljöarbetet redovisas i SIS och SO:s årsredovisningar och de bör rapportera till samordningsgruppen för miljöarbetet. Vi föreslår också att standardiseringens ledningsgrupp, STL, utser en samordningsgrupp för miljöarbetet inom SIS och SO. Det bör närmare åligga SIS och SO att finna den organisationsform som bäst gynnar ett svenskt agerande i det europeiska och internatio- nella standardiseringsarbetet. (Förslag 2 B). Initiativ och ansvarig: SIS och standardiseringsorganen. Vi föreslår att näringslivets organisationer, många representerade i SIS och SO:s styrelser och fullmäktige, uttalar att miljöhänsyn i standardi- seringsarbetet är en viktig uppgift för alla medverkande i standardise- ringen. Att verka för miljöhänsyn i standarder är en naturlig del av näringslivets miljöarbete liksom användningen av miljöbedömda standarder i utvecklingsarbete och produktion. (Förslag 2 C). Initiativ och ansvarig: Näringslivets organisationer. Vi föreslår att Regeringen anvisar särskilda medel och ger SIS och SO i uppdrag att anordna nedan angivna utbildningsinsatser. En kurs "Miljöhänsyn i standarder" utvecklas och genomförs med svenska deltagare. Vi föreslår här en två-stegs utbildning. I ett första steg, en tre-dagars kurs, utbildas de ovan nämnda miljö- samordnarna och eventuella övriga nyckelpersoner. Dessa personer bildar också det ovan nämnda nätverket/. Detta första steg bör genomföras efter beslut. I ett andra steg, en en-dags kurs, medverkar dessa personer i utbild- ningen av TK-ledamöter och andra intressenter. Med cirka 600 TK med totalt 6300 tekniska experter bedömer vi att denna utbildning bör nå cirka 3000 personer, inklusive nytillkommande, under 100 kurs- dagar. Kurserna bör vara avgiftsfria och deltagandet ligga inom det ordinarie standardiseringsarbetet. I uppdraget till SIS och SO ingår att ta fram en kurshandbok som utvecklas till en "". bör b ygga på befintliga ISO- och IEC-dokument och översättas till engelska för att stärka svenskt agerande i internationell standardisering. Förslag till kursprogram m.m. redovisas i Bilaga 2.1. (Förslag 3 A). Utredningens förslag... 41 Initiativ och ansvarig: Regeringen, SIS och standardiseringsorganen. Vi föreslår att SO startar en serie pilotprojekt i standarder. Pilotprojekten syftar främst till att b ygga upp kompetens, rutiner och erfarenheter samt till att snabbt få i gång konkreta aktiviteter på basp- lanet. Pilotprojekt kan lämpligen startas så att miljösynpunkter tas in vid revidering av befintlig standard. Projektområden bör initieras enligt följande. *Starka svenska intressen, starka aktörer med kompetens och pro- jekt med god ekonomi. *Projekt med hög miljörelevans och goda utsikter till framgång. *Helst bör pilotprojekten spridas på de olika SO, för att sprida Miljösamordnarna inom resp. SO bör medverka i pilotprojekten. Sam- ordningsorganet inom SIS och SO bör följa och utvärdera pilotprojek- ten. (Förslag 3 B). Initiativ och ansvarig: SIS och standardiseringsorganen Vi föreslår att aktualiserar en revidering av ISO Guide 64 och IEC Guide 109. Dessa Guider har då använts och bör revideras, förslagsvis överföras till standard och kompletteras med ett tolkningsdokument (Guidelines). Vi föreslår också att "sektor- guider" utvecklas inom olika standardiseringsområden, något som avsevärt förstärker tydlighet, konkretion och användbarhet hos doku- menten. Frågan om övergång från detaljstandard till funktionsstandard skall alltid observeras. Framgången med "miljöhänsyn i standarder" beror till stor del på vår förmåga att aktivt driva frågan i det interna- standardiseringsarbetet. För att effektivt driva dessa frågor bör vara berett att åta sig ordförandeposter och sekretariat. Projekten bör bygga på erfarenheter från det nationella arbetet, bl.a. från arbetet med kurshandboken. Finansieringen av dessa projekt bör i princip ske via SO:s intressenter. SIS och SO kan ta upp diskussion med Regeringen om stöd till angelägna projekt. (Förslag 3 C). Initiativ och ansvarig: SIS och standardiseringsorganen Vi föreslår att SIS och SO utarbetar administrativa regler och rutiner för att föra in miljösynpunkter i standarder. Varje standardförslag skall genomgå en miljöbedömning enligt ovan. Ett förslag till hjälpmedel för miljöbedömning ges i Checklistan i bilaga 2.2. Kommentarer, ev för- slag och åtgärder skall dokumenteras i TK-protokoll och remissbrev. Svenska representanter i internationellt arbete skall följa och driva TK:s fastlagda miljösynpunkter och har ett generellt uppdrag att arbeta för att miljöhänsyn kommer in i standardiseringsarbetet. 42 Utredningens förslag... för slutligt fastställande skall när det gäller svensk nationell standard en miljöbedömning ingå. Det skall klart framgå av standarden att den genomgått en miljöbedömning. För internationella standarder kan detta ske först när miljöbedömning fått ett internationellt genomslag. bör arbeta internationellt för tillämpning och revidering av miljöguiderna enligt förslag 3 C och även verka för att en fast rubrik Miljöbedömning (Environmental Assessment) införs i de inter- nationella standardiseringsorganisationernas redigeringsregler. Regler och rutiner för miljöbedömning av standardförslag ingår som huvud- moment i ovan nämnda kurser, se bilaga 2.1. (Förslag 3 D). Initiativ och ansvarig: SIS och standardiseringsorganen. I detta avsnitt 2.3 "Prioritering" anges vilka uppgifter som bör sättas i första hand. Avsnittet kan också ses som en prioriteringsordning och en kronologisk ordning för handlingsplanens och förslagens genom- förande. Verksamheten måste starta med mycket klara signaler från olika ledningsorgan att arbetet med miljöhänsyn i svenskt standardiseringsarbete är mycket angeläget. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att arbeta för att generella regler om miljöhänsyn kommer in i avtal, regelverk och överenskommelser, och därmed skapar goda förutsättningar att få in miljöhänsyn i europeisk och internationell standard. (Förslag 1 A, 1 B, 1 C, och 1 E.) Regeringen bör anvisa särskilda medel och ge SIS i uppdrag att med standardiseringsorganen genomföra följande *verka internationellt för att miljöhänsyn kommer in i standarder *att utse en lämplig grupp att samordna miljöarbetet *att bygga upp nätverk/kompetenscentra för miljöfrågor inom standardiseringsorganen *att erbjuda en bred miljöutbildning av miljösamordnare, projekt- ledare och experter i de tekniska kommittérna *att utarbeta behövliga handböcker, rutiner m.m. (Förslag 2A, 2B, och 3A.) Svenska föreskrivande myndigheter i EG:s direktivgrupper verkar för att miljöhänsyn tas in i EG:s direktiv och vidare via mandat in i stan- darder. (Förslag 1 B och 1 C.) Utredningens förslag... 43 SIS och standardiseringsorganen verkar för att miljöhänsyn blir en helt naturlig, självständig och dokumenterbar del i standardiserings- processen. De skall verka för att en rubrik miljöbedömning införs i standarder. (Förslag 2 A och 3 D.) Näringslivets organisationer, representerade i SIS och SO, uttalar att miljöhänsyn i standardiseringsarbetet är en viktig uppgift för alla medverkande i standardiseringen. (Förslag 2 C.) SIS och standardiseringsorganen stöder arbetet med miljöhänsyn i de olika tekniska kommittéerna. Regler och rutiner utarbetas och införs. (Förslag 3 D.) Inom standardiseringsorganen startas en serie pilotprojekt . Projekt med fart och goda resurser, med miljöre- levans och miljökunnande, och med goda utsikter till framgång bör väljas. Miljösamordnarna på resp. SO bör medverka i pilotprojekten. (Förslag 3 B.) stöder och medverkar i arbete med revidering och komplette- ring av ISO Guide 64, IEC Guide 109 och andra dokument på området. Handböcker, checklistor och annat material översättes och förs ut i europeiskt och internationellt arbete. Erfarenheter från nationellt arbete utnyttjas. (Förslag 3 C.) Berörda myndigheter medverkar i standardiseringsarbetet, bl.a. genom att medverka i den mån resurserna medger vid miljöbedömning av allmänna remisser. (Förslag 1 D.) 44 Utredningens förslag... Förslagens konsekvenser och kostnader 45 3Förslagens konsekvenser och kostnader Utredningens uppdrag har sammanfattats: Regeringen uppdrar åt en särskild utredare att föreslå en metod för hur miljöhänsyn kan integre- ras i det svenska standardiseringsarbetet. Vi har redovisat metoder och lagt en serie förslag som skall leda till att standarder kommer att genomgå en dokumenterad miljöbedömning enligt givna regler. Vi bedömer att förslagen får tre väsentliga konsek- venser *Miljöbedömning av standarder blir ett effektivt verktyg i miljöar- betet *Miljöbedömda standarder skapar trygghet hos användarna *Miljöbedömda standarder skapar en bättre miljö En genomgående grundtanke i hela utredningen är att miljöhänsyn och miljöbedömning skall bli en fullständigt normal och självklar del i allt standardiseringsarbete. Inga nya, övriga administrativa rutiner eller kommittéer skall i princip behöva inrättas. Miljöarbetet sker i den normala kommittéstrukturen inom SIS och standardiseringsorganen. Ett flexibelt nätverk föreslås svara för kompetensutveckling och erfaren- hetsåterföring. En lämplig grupp ges samordningsansvar.