sou · GLB3167d3 · 1998-01-01 00:00:00 — 8Forskning, utveckling och kompetenshöjning för livsmedelsindustrins förnyelse och expansion Detta kapitel behandlar i huvudsak frågor som rör forskning och ut- veckling, samt kunskapsbehov för livsmedelsindustrin. Utredningen föreslår ett nationellt samlat FoU-program med huvudsyftet att det skall bidra till industriell förnyelse och kompetenshöjning i företagen, som medför en kompetenshöjning vid svenska högskolor och uni- versitet. Detta kan ske genom att FoU-insatsen fokuseras kring indust- riella problemställningar och genom att tillämpa olika sam- verkansformer för att förbättra och understödja kunskapsflödet mellan aktörerna. Kärnan i förslaget utgörs av ett program med industriella samverk- ansprojekt som innehållsmässigt kan behandla frågeställningar inom hela livsmedelskedjan. Omfattningen av offentliga medel föreslås till /år. Näringslivets insats bedöms till 25–beroende på projektet och företagets struktur och storlek. För att täcka områden som är otillräckligt bearbetade, föreslår utredningen även tre kunskapshöjande ramprogram till en omfattning av /år, i huvudsak offentliga medel. För att förbättra dialogen mellan olika aktörer och för att åstad- komma en effektivare kunskapsöverföring, föreslår utredningen ett åt- gärdsprogram för kunskapsutbyte och kunskapshöjning. Omfattningen föreslås till /år i offentliga medel. Näringslivets insatser kan ske i form av egna personella resurser och medfinansiering av ut- vecklingsprojekt. Det samlade nationella programmet skall ha en sammanhållande programledning med en styrelse bestående av representanter för nä- ringslivet, forskarvärlden, och . Det skall i program- ledningen, som utredningen föreslår att skall få ansvaret för, finnas resurser för effektiv initiering, koordinering, informationssprid- ning och programaktiviteter. Vidare krävs resurser för att kunna finan- siera erforderliga fördjupningsstudier av strategiska frågor för det livsmedelsrelaterade FoU-systemets framtida utveckling. Finansiellt behov för detta bedöms sammanlagt vara /år. Utredningen föreslår att programmet skall pågå . Den totala offentliga finansieringen föreslås uppgå till . Med erfarenhet från liknande program bör det vara möjligt att fortsätta med ett modifierat program efter det att en utvärde- ring genomförts, eftersom delar av det föreslagna programmet är av långsiktig karaktär. Utredningen har översiktligt beskrivit olika utbildningar på såväl gymnasie- som på högskolenivå som har mer eller mindre inriktning på livsmedelsområdet. I vilken mån dessa utbildningar uppfyller de krav som ställs och från livsmedelsbranschen har utred- ningen inte gått närmare in på. Därför föreslår utredningen att befintli- ga utbildningar med anknytning till livsmedelsbranschen på alla nivåer görs till föremål för en översyn som tar sin utgångspunkt i industrins behov. Kontaktverksamhet och ett utbyte mellan olika utbildningssäten bör i detta sammanhang stimuleras för att ge incitament för dessa att tillsammans fundera på och arbeta för utvecklingen av relevant utbild- ning. Utifrån nuvarande kunskap om utbildningssystemet föreslår utred- ningen också stöd till utbildningsformer som, i likhet med , utgår från konkreta problemställningar och idéer och varvar utbildning med praktisk verksamhet. Därutöver föreslår utred- ningen att åtgärder vidtas för att påverka även andra utbildningar som ej har livsmedelsinriktning, men ändå är eller skulle kunna vara viktiga för livsmedelsbranschen, som företagsekonomi-, marknadsfö- rings-, produktutvecklings- och innovationsinriktade utbildningar. Åtgärderna skall syfta till att lyfta fram livsmedelsbranschens problem och möjligheter som ett inslag i dessa utbildningar Inom livsmedelssektorn finns ett antal s.k. mikroföretag – i många fall i anknytning till råvaruproduktionen. Dessa företag finns i många fall i regioner där verksamheten kan utgöra ett viktigt tillskott för för- sörjningen – inte minst för den kvinnliga befolkningen. För att bidra till att dessa s.k. mikroföretag skall kunna utvecklas som höga krav kan vidmakthållas vad gäller framför allt livsmedelshygien och livsmedelssäkerhet, föreslår utredningen att får i uppdrag att utarbeta kriterier för grundläggande livsmedelsutbildning. En sådan frivillig utbildning skulle kunna erbjudas i första hand mikro- företagen. Utbildningsanordnare kan vara de aktörer som genomför utbildning för livsmedelsföretag. Vidare föreslår utredningen att en översyn görs av den primärnä- ringsinriktade FoU-verksamheten i syfte att klarlägga om den FoU som sker är relevant utifrån de krav som den nya marknadssituationen stäl- ler. Livsmedelsindustrin är mycket heterogen vad gäller storlek på företag, ägarförhållanden och kompetens. är förhållandevis stor, vilket får betydelse från utvecklings-, kvalitets- och konkurrens- synpunkt. ingår i utländska koncerner med betydande forsknings- och utvecklingsresurser. Andra, och då särskilt mindre fö- retag, har ingen eller endast någon enstaka högskoleutbildad anställd och bedriver i mycket ringa omfattning något eget utvecklingsarbete. Då huvuddelen av den svenska livsmedelsindustrin levt under stabila, skyddade och reglerade förhållanden, har detta inneburit ett begränsat förändringstryck. I och med medlemskapet i den Europeiska gemenskapen har situationen förändrats dra- matiskt och nya krav ställs från såväl marknaden som från myndighe- ter. I regeringens proposition Forskning och samhälle 1996/97:5 står %N V¤L FUNGERANDE SVENSK LIVSMEDELSINDUSTRI ¤R N¶DV¤NDIG F¶R ATT KUNNA F¶RSE HEMMA OCH EXPORTMARKNADEN MED ATTRAKTIVA OCH PRIS V¤RDA PRODUKTER MEN OCKS¥ F¶R ATT BIDRA TILL ATT UPPR¤TTH¥LLA SYSSEL S¤TTNINGEN I S¥V¤L STORA SOM SM¥ OCH MEDELSTORA F¶RETAG I LANDET $ET ¤R AV VIKT ATT SVENSK LIVSMEDELSINDUSTRI UTVECKLAS MOT F¶RB¤TTRAD PRODUKTKVALITET ¶KAD BREDD I PRODUKTER SAMT ¶KAD PRODUKTIVITET OCH KONKURRENSKRAFT ,IVSMEDELSFORSKNINGEN HAR STOR BETYDELSE F¶R ATT ST¶DJA INDUSTRINS UTVECKLING AV PROCESSER OCH AV PRODUKTER SOM MOTSVARAR KONSUMENTERNAS KRAV 3TATLIGT FINANSIERAD LIVSMEDELSFORSKNING HAR L¤NGE INRIKTATS P¥ ATT GE GRUNDL¤GGANDE KUNSKAPER OM LIVSMEDLENS SAMMANS¤TTNING OM SAMBAND MELLAN KOST OCH H¤LSA SAMT OM ¶VRIGA FR¥GOR SOM R¶R KONSUMENTEN 6ID H¶GSKOLA OCH INSTITUT BEDRIVS LIVSMEDELSRELATERAD FORSKNING SOM T¤CKER ¶R ATT STIMULERA TILL ETT ¶KAT ANTAL INDUSTRIELLA TILL¤MPNINGAR AV FORSKNINGSRESULTAT SAMT TILL EN UTVIDGAD SAMVERKAN MELLAN H¶GSKOLA OCH INDUSTRI BEH¶VER OLIKA FORSKNINGSOMR¥DEN SAMORDNAS 3VENSK LIVSMEDELSFORSKNING B¶R I ¶KAD GRAD INRIKTAS P¥ ATT BIDRA MED KUNSKAPER OM SAMBANDEN PROCESS INTEGRERAT PERSPEKTIV FR¥N JORD BRUK TILL KONSUMTION Utredningen har när det gäller livsmedelsindustrins forskning och utveckling valt att lyfta fram ett antal frågeställningar: Vilka utvecklingsscenarier finns det för den svenska livsmedels- industrin? Är FoU-miljön och innovationsklimatet tillräckligt gynnsamt i för- hållande till andra länder? Hur ser innehållet i nuvarande och planerade FoU-satsningar ut? Var ligger de största bristerna i nuvarande och planerade FoU-sats- ningar? Vilka områden beaktas för dåligt? Vilka FoU-insatser behövs för att en konkurrenskraftig, miljö- anpassad och kostnadseffektiv "produktionsapparat" skall bibehållas och utvecklas? Hur skall ett bättre växelspel och en ökad integration av konsu- menternas påverkan, på såväl råvara som på distribution och produk- tion, erhållas? Hur kan överföring av kunskap och samspelet mellan olika FoU- institutioner samt deras samverkan med företag utvecklas? Vilka åt- gärder behövs för att nyttjandegraden av pågående och planerad FoU skall öka? Vilka åtgärder krävs för att höja kompetensnivån, speciellt hos den stora mängd av företag som inte har någon eller begränsad kontakt Utredningen har fokuserat sig på livsmedelsindustrins långsiktiga kunskapsbehov för att den skall kunna öka förädlingsgraden och kund- anpassningen av sina produkter och därmed förstärka konkurrens- kraften såväl nationellt som internationellt. Vad gäller primärnäringen har utgångspunkten varit att jordbruket har eller tillförsäkras den insikt och kunskap som krävs för att kunna producera efter de krav som ställs från såväl konsumenter som industri. När det gäller fiskerinäringen pågår en utredning om bl.a. kunskapsbehov. Utredningen skall redovi- sas . Det är viktigt att understryka att det är redan inom primärnäringen som den slutliga livsmedelskvaliteten grundläggs, och det är inte möj- ligt att under förädlingsprocessen kompensera en från början dålig kvalitet. Dock kan förädlingen bidra till att öka populariteten hos råva- ror som har låg konsumentacceptans – ofta med god närings- kvalitet – genom att tillföra egenskaper som t.ex. smak och bekvämlig- het. Utredningen har inte särskilt analyserat FoU-behovet för handeln eller transportnäringen med livsmedelsanknytning. Dessa branscher har dock stor betydelse när det gäller informationsöverföringen i kedjan konsument – livsmedelsindustri – primärnäring. Det är dock viktigt att understryka att alla aktörer i livsmedelskedjan har möjlighet att delta i projekt i de program som föreslås. För att livsmedelsföretagen skall kunna nyttiggöra den kunskaps- uppbyggnad som sker inom forskarvärlden, krävs ett väl fungerande kunskapsutbyte mellan industrin och FoU-systemet, som stärker parter- nas förståelse för varandra. Dessa frågor har utredningen behandlat i ett relativt omfattande avsnitt. Avsnittet lyfter också fram vilken funktion som utbildningen och fortbildningen har som källa till kompetenshöj- ning inom livsmedelsföretagen. har man från livsmedelsindustrin markerat ett star- kare intresse och en förändrad attityd till FoU-satsningarnas strategiska betydelse för branschens förnyelse och utveckling. Ett uttryck för detta är bildandet av Livsmedelsindustriernas FoU-grupp. En viktig inblick i livsmedelsindustrins upplevda problem och be- hov vad gäller forskning och utveckling, har utredningen fått genom den workshop och det seminarium som arrangerades i den 15–. Vidare har information samlats in vid ett antal möten med såväl livsmedelsrelaterade forskare från olika högskolor samt med olika FoU-företrädare från livsmedelsindustrin. Några viktiga slutsatser som framkommit är att industrin själv upp- fattar att den har behov av att utveckla förmågan att nyttja den be- fintliga kunskap som genereras hos olika forskningsaktörer. Detta oav- sett om man har en relativt sett god mottagarkompetens inom företaget eller ej. En generell bild är att industrin upplever att forskning som inte är direkt "livsmedelsforskning", dvs. forskning om t.ex. marknader, konsumentpreferenser, distribution och logistik, är alltför begränsad. Forskning kring detta måste lyftas fram då dessa områden har stor be- tydelse för näringens konkurrenskraft. I vissa fall upplever man att det som behandlas i FoU-systemet inte är tillräckligt relevant för livsme- delsindustrin. Detta kan bero på att problemställningarna i för hög grad är formulerade utifrån ett forskarperspektiv. Livsmedelsindustrin uttrycker också en önskan om att mera aktivt kunna ha en dialog med det offentliga FoU-systemet och detta kräver en bättre samverkan och koordination. Vidare påpekas utbildnings- systemets betydelse för att tillgodose behoven av kompetenta medar- betare. Dessa frågor beaktas i utredningen. Livsmedelsindustrins FoU-behov beskrivs i tre huvudområden. Det som främst poängteras vid diskussion med industriföreträdare är vikten av att: överbrygga svårigheten att få ett växelspel och en integration mellan konsumentpreferens och hela den bakomliggande kedjan, behålla och utveckla en konkurrenskraftig, miljöanpassad och kost- nadseffektiv "produktionsapparat", öka förutsättningarna för att utveckla produkter som uppfyller fram- tida konsumenttrender och som är prisvärda. Dessa kan vara rena, hälsorelaterade eller bekväma produkter, men även baserade på rå- varor från en etisk och miljövänlig primärproduktion. Utredningen har med hjälp av bl.a. workshop och seminarium samt övriga kontakter med näringslivsföreträdare identifierat följande FoU- behov för livsmedelsindustrin: Kunskap om konsumenten, dvs. kunskap om attityder, värderingar, etik, moral, miljö och om vilket liv konsu- menten vill leva. Metoder för att kunna mäta konsumenters önske- mål och behov av livsmedel. Kunskaper om förtroendeproblem för industriella livsmedel och vad nya tekniker betyder för konsumen- ten. Kunskap om skillnader i konsu- menters uppgivna preferenser och om deras verkliga köpbeteende. Kunnande om konkurrenssituationen på såväl den na- som på den internationella marknaden och hur och varför denna förändras. Kunskap om samspelet och konkurrensen mellan handeln och livsmedelsproducenterna. Ökad kunskap om patogena eller livsmedels- förstörande organismer, om toxiska substanser och om hur man kan eliminera dessa. Kost/hälsa. Grundläggande kunskaper och metoder för att utveckla "intelligenta produkter" som bidrar, på ett dokumenterat sätt, till hälsa och välbefinnande – funktionella livsmedel. Metodik och samverkansformer för att påverka råvarukvalitet och sammansättning. Process och produkt. Sambandet mellan val av råvaror och för- packningar, processmetoder och betingelser samt produktegen- skaper och konsumentpreferenser. Tekniker för att rationellt och snabbt kunna producera små satser av livsmedel. Utveckling och riskvärdering av skonsamma processer som bibehåller den ursprungliga produktkvaliteten. Insatser av modern informationsteknologi i livs- medelsproduktionen för t.ex. beslutsstöd, mätning, styrning och övervakning. Snabba och säkra analysmetoder för kontroll av säkerhet och kvalitet av såväl råvaror som processade livsmedel. Utveckling av metoder för att kunna säkerställa spårbarheten av livsmedelsprodukter i hela kedjan. Metodik för att befrämja och stödja utvecklingen av innovativa produkter. Viktigt är också att utveckla effektivare, snabbare och säkrare metoder och arbetssätt för innovationer. Kompetens och kunnande. Insatser för att höja kompetensnivån och kunnandet inom livsmedelsföretagens samtliga nivåer. Teknik- överföring från andra branscher och områden. Analys av livsmedelssystemets resursanvändning och miljöeffekter och förbättringsåtgärder. Gäller såväl produkter som insatsvaror samt förpacknings- och distributionssystem. I begreppet ingår också analyser av skillnader i resursåtgång och miljö- belastning mellan lokalt och nationellt producerade livsmedel. Metoder för att karaktärisera och skräddarsy kvalitetsegenskaper som struktur och konsistens, smak, arom och utseende. 8.3Innehåll och volym av livsmedelsrelaterad FoU 8.3.1Kartläggning av nuvarande FoU avseende livsmedelssektorn, exklusive primärnäring Med FoU-verksamhet menas den verksamhet som i grunden syftar till att skapa och utveckla ny kunskap och ny teknik i form av nya och för- bättrade produkter och processer för livsmedelssektorn. Utredningen har genomfört en enkätundersökning för att kartlägga såväl antal forskarårsverken som inriktning. Enkäten har sänts till de institutioner och institut som kan antas bedriva forskning med livs- medelsinriktning i ledet efter primärproduktionen. En kompletterande och översiktlig beskrivning av FoU-verksamhet kopplad till primärpro- duktionen görs i avsnitt 8.3.4. Redovisningen i detta avsnitt bygger på de uppgifter om forskarårs- verken som lämnats i enkätsvaren. Utredningen har inte utfört någon analys av relevansen av svaren. Svarsfrekvensen har varit hög och in- nehåller uppgifter från i stort sett samtliga relevanta universitets- och högskoleinstitutioner och institut med livsmedelsanknytning. Totalt har redovisats ca 337 forskarårsverken, varav antalet offentligt finansierade – via projektanslag eller fakultetsanslag – är ca 248 forskarårsverken. Antalet uppgivna forskarårsverken som är näringslivsfinansierade upp- går till ca 89 forskarårsverken. Se även figur 8.1, figur 8.2 och figur 8.3. Den offentligt finansierade livsmedelsforskningen i är inrik- tad på i huvudsak fyra områden; kost/hälsa (), livsmedlens fy- sik, kemi och biologi (), livsmedelssäkerhet () samt process- och produktionsteknik (). Se även figur 8.2. Svensk livsmedelsforskning är koncentrerad till tre orter; , och . Se även figur 8.4, figur 8.5 och figur 8.6. &IGURTotalt antal forskarårsverken (ca 337) fördelade efter forskningsinriktning. Miljö, energi och Produktutveckling och innovationer 13,2 Process och produktionsteknik 51,8 Ekonomi, marknad och konsument- beteende Livsmedlens fysik, kemi och biologi 90,2 &IGURTotalt antal offentligt finansierade forskarårsverken (ca 248) fördelade efter forskningsinriktning. Miljö, energi och 9,7 Produktutveckling och innovationer 7,3 Process och produktionsteknik 33,6 Ekonomi, marknad och konsument- beteende Livsmedlens fysik, kemi och biologi 58,5 &IGURTotalt antal näringslivsfinansierade forskarårsverken (ca 89) fördelade efter forskningsinriktning. Miljö, energi och Process och produktionsteknik 18,2 I bedrivs forskning inom tolv institutioner eller avdelningar knut- na till eller . Av de ca 98 offentligt finansierade forskarårsverken som uppgivits fördelas dessa i huvudsak på livsmedlens fysik, kemi och biologi (), process- och produktionsteknik (), kost/hälsa () samt livsme- delssäkerhet (). Se även figur 8.7. I är verksamheten uppdelad mellan , () och och Bioteknik (). De ca 66 offentligt finansierade forskarårsverken som uppgivits fördelas i huvudsak på kost/hälsa (), livsmedlens fy- sik, kemi och biologi (), livsmedelssäkerhet () samt process- och produktionsteknik (). Till detta kommer merparten av SIK:s verksamhet som finansieras av näringslivet. Se även figur 8.8. I är verksamheten uppdelad mellan och (), som förutom primärnäringsori- enterad FoU, även har FoU inriktad på nästkommande steg i livsme- delskedjan. De ca 47 offentligt finansierade forskarårsverken som upp- givits fördelas i huvudsak på kost/hälsa (), livsmedelssäkerhet () och livsmedlens fysik, kemi och biologi (). Se även figur 8.9. I finns även med en FoU-verksamhet om- fattande ca 50 forskarårsverken. Den huvudsakliga inriktningen är livsmedelssäkerhet, varav en betydande del avser metodutveckling för livsmedelskontroll. Av detta skäl har dessa forskarårsverken är ej medtagits i den redovisade statistiken. &IGURTotalt antal forskarårsverken (ca 337) fördelade på orter. I bedrivs livsmedelsrelaterad FoU-verksamhet på Karo- linska institutet, samt KTH. Här finns också ett antal nationella forskningsinstitut med livsmedelsanknytning. Dessa är Pack- forsk, , Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut (STFI) samt (). De ca 26 forskarårsverken som uppgivits fördelas i huvudsak på kost/hälsa (), livsmedels- säkerhet () och livsmedlens fysik, kemi och biologi (). &IGURTotalt antal offentligt finansierade forskarårsverken (ca 248) fördelade på orter. &IGURTotalt antal näringslivsfinansierade forskarårsverken (ca 89) fördelade på orter. &IGUROffentligt finansierade forskarårsverken i (ca 98) fördelade på forskningsinriktningar. Miljö, energi och Kost/hälsa 8,8 &IGUROffentligt finansierade forskarårsverken i (ca 66) fördelade på forskningsinriktningar. Miljö, energi och &IGUROffentligt finansierade forskarårsverken i (ca 47) fördelade på forskningsinriktningar (ej inräknat). Miljö, energi och Ekonomi, marknad och konsument- beteende Livsmedlens fysik, kemi och biologi 8,7 Utöver de dominerande orterna, förekommer även offentligt finansier- ad forskning på ett antal andra orter: (ca 7 forskar- årsverken), (ca fyra forskarårsverken) samt hög- skolan i (ca ett forskarårsverke). De ca 12 forskarårsverken avser i huvudsak kost/hälsa. Det bör påpekas att de forskarår som redovisas är begränsade till vad som normalt innefattas i livsmedelsforskning. Detta innebär att mycket av för livsmedelsområdet väsentlig forskning, exempelvis me- dicinsk, grundläggande teknisk, kemisk eller bioteknisk, inte ingår. Utredningen har initierat en mindre kartläggning av de reglertek- niskt och mättekniskt orienterade institutioner. Kartläggningen har vi- sat att det inte sker några FoU-insatser riktade mot livsmedelsin- dustrin på dessa institutioner. De bearbetar dock en rad problemställ- ningar som är av största vikt för livsmedelsindustrin att ta del av. Några exempel på detta är robotisering, flexibel produktion, beslutsstödssys- tem och mätmetoder för kvalitetsstyrning. 8.3.2Finansiering av den offentliga FoU- verksamheten Den offentliga finansieringen av FoU-verksamheten sker via högsko- lornas fakultetsmedel, via Skogs- och jordbrukets forskningsråd () och (). I begränsad om- fattning – i enstaka projekt – finansieras även viss livsmedelsrelaterad forskning av (), () samt (). har huvudansvaret för den mera grundläggande livsmedels- forskningen som omfattade /år inom forsknings- programmet . Forskningen är uppdelad i fyra delområden: kost och hälsa, människan, maten och samhället, livs- medlens biologi, fysik och kemi samt mat och säkerhet. Förutom den rena projektverksamheten finansierar även nio särskilda forskar- tjänster till en kostnad av /år. Utöver detta finan- sierar grundläggande forskning inom de areella näringarna.. har huvudansvaret för statens insatser för den svenska in- dustrins förnyelse och utveckling. specifika insatser på livs- medelsområdet gick i första hand till industriforskningsinsti- tutens basprogram; , Packforsk samt YKI, motsvarande ca 15 mil- joner kr/år. har också ett livsmedelsförpackningsprogram samt andra livsmedelsprojekt omfattande totalt /år, till vilka industrin bidrar med lika mycket. Inom det nordiska samarbetet driver Nordisk Industrifond pro- grammet NORDFOOD. Detta har en total omfattning av ca /år, varav industrin bekostar ungefär hälften. bidrar med /år till de svenska deltagarna. De europeiska programmen kräver viss motfinansiering. Detta sker främst från . och finansierade sammantaget livsmedels- relaterad forskning med ca /år vardera. Deltagandet i EU:s forskningsprogram har tillfört forskningssyste- met ca /år. De flesta av de projekt som beviljats bör återspeglas i kartläggningen. NORDFOOD har från Nordisk industri- fond tillfört forskningssystemet ca /år. Internationella offentliga medel har alltså tillfört FoU-systemet sammanlagt ca /år. Totalt uppgick den svenska offentliga finansieringen utöver fakultetsmedlen till /år. Enligt utredningens kartläggning nyttjades detta år ca 248 forskarårsverken. Uppskattningsvis, då det är svårt att få fram exakta siffror på fakultetsmedel, användes ca till offentligt finansierad forskning. 8.3.3Nya programsatsningar som ej återspeglas i kartläggningen Ett antal program med betydelse för livsmedelsbranschen har kommit i gång. Dessa återspeglas dock inte i kartläggningen som avser forskarårsverken . och () satsar vardera /år i det fyraåriga forskningsprogrammet (K LIV). Forskningen inom programmet skall vara samhällsekonomiskt inriktad, med fokus på marknadsrelaterade frågor. Verksamheten drivs av MTC, under överin- seende av finansiärerna genom en programkommitté. () finansierar ett program och forskarskola för framtida teknologier, LiFT, som koordineras av . Det övergripande syftet är att höja konkurrensförmågan hos livsme- delsrelaterad industri i . Tre teman som från början legat till grund för programmets inriktning är "Struktur", "Processer" och "Fräschhet". Programmet har ett aktivt deltagande från såväl industrin som samtliga tre forskningscentrum. Omfattningen är /år och kommer när det är fullt utb yggt att omfatta /år. Pro- grammet rekryterar doktorander. SSF utvärderar även ett program kring processtyrning, kallat technology in the process industry, och ett annat program kallat process design and operation, där några projekt kommer att behandla livsmedelsprocesser. finansierar via MAT 21 ett pro- gram som är inriktat på primärproduktionen, men som också har bety- delse för livsmedelsindustrin då det innehåller frågeställningar som rör konsumenternas beteenden och attityder när det gäller "uthålligt" pro- ducerade livsmedel.