sou · GLB3179 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är ingen besparing att patienten först måste ha läkarremiss och det för- senar omhändertagandet av patienten." 0RIVATA SJUKGYMNASTER I LANDSTING UTAN REMISSKRAV -"Eftersom jag mest har opererade patienter kommer de flesta med remiss, viket är bra. Opererande läkare har beskrivit vad som gjorts och vad det är för speciell rehabilitering som gäller." -"För min patientkategori (ffa vuxenhabilitering) har det varit positivt med borttagnadet av remisstvånget, då fler upplever sig ha möjlighet att söka min hjälp ." -"Ett bra beslut, mer lättarbetat." -"Patienter med kroniska besvär från rörelse- och stödjeorganen som tidigare utretts samt patienter med akuta besvär kan nå sjukgym- nasten än när läkarremiss erfordrades. Detta upp- levs mycket positivt av patienterna och innebär att de ej behöver sjukskrivas." -"Fördyring och förlängd konvalecens för patienter med re- misstvång." -"Jag tycker att avskaffandet av remisstvång är det bästa som skett. Det går att ha bra samarbete i alla fall. Det kostar ju bara mer om patienten först måste gå till läkaren för att få en remiss till sjukgymnast. Det tar då innan patienten får behandling och det kan bara medföra ännu större kostnader ." -"Egentligen är arbetsbelastningen lika stor som . För oss har remissen varit ett namn på den läkare som tyckt det vara bra med sjukgymnastisk behandling. Jag tror att remissen fungerade som ett kvitto på kontakt, med en onödig kostnad. Sju kgymnasten får större ansvar, tar ansvaret och blir därmed viktig i patientens tillfrisk- nande." -"Många av de patienter jag har behöver inte remiss. Men patienter som är opererade vill man veta diagnos, restriktioner och då är det bra att ha remiss. Kommer patienter utan remiss och jag vill att pati- enten skall gå till en läkare har vi väldigt bra kontakt med både pri- vata specialistläkare och sjukhusläkare." -"Självklart är både privata och offentliga sju kgymnaster primärin- stans. Remissen är ett medicinskt dokument för kommunikation, inte ett betalningsunderlag." -"Jag får flera patienter inom mitt specialistområde när remissen är borttagen." -"Då vi måste kunna ställa diagnos själva är inte remissen nödvändig, speciellt som de flesta remisser inte innehåller diagnos. En remiss med en riktig diagnos är dock värdefull eftersom man i sådana fall kan rådgöra med läkaren om oklarheter uppstår. I annat fall kan man givetvis remittera vidare till läkare." -"Verksamheten fungerar bättre utan remisstvång. Vi är lättare till- gängliga för patienterna. Det ställer dock större krav och ansvarsta- gande på sjukgymnasterna." 0RIVATA SJUKGYMNASTER I LANDSTING MED REMISSKRAV -"Allmänt råder åsikt bland patienterna att remisskravet kan tas bort. Jag själv och mina kollegor instämmer." -"En fördyring för patienten och en omväg i stället för att få ett snabbt omhändertagande, så förlängs tiden innan rehabilitering kan sättas in. I de flesta fall anser jag att vi är mer kompetenta att diag- nostisera, ffa från rörelse- och stödjeorganen. Får också oftast en- bart remiss från offentliga läkare när patienten uttryckligen begärt att få gå till mig. Informationen är noll, och jag har flera exempel där läkarna hellre vill att patienten väljer deras sjukgymnast." -"Onödig väntetid för patienten. Ofta tar det för remissen att komma till patienten från läkarsekreteraren eller liknande." -"Remissen är bra som instrument för dialog med läkarna. För övrigt genererar den en hel massa onödiga läkarbesök endast för att få ny remiss. Dessutom finns det ingen kontrollapparat för de offentligt anställda som ser efter att de efterlever reglerna." -"En remiss innebär att man alltid har en läkarkontakt. Utan remiss kan det i vissa fall innebära att patienten/terapeuten inte snabbt nog får kontakt med läkare om något behov finns." -"Jag tror att remisskravet föranleder längre och fler behandlingar. Ju snabbare patienten får behandling – desto snabbare tillbaka i ar- bete." -"Remisskravet leder till stora störningar och mycket extra arbete för många. Jag ser remissen som reklam för oss, men begränsningar och antal behandlingar är inte bra. Kontrollera oss gärna, det stimulerar "Ställ krav på oss – men hindra oss inte. Vi har krav på oss själva." -"Om det är så att de landsting med halva befolkning har dragit slutsatsen att det finns möjlighet att tjäna pengar på att ta bort remisstvånget undrar man hur de övriga landstingen räknar när de annars hänvisar till dålig ekonomi. Vad kostar ett distriktsläkarbe- sök? Fungerar remisshanteringen hos de offentliganställda? -"Det har blivit svårt för oss att förklara för patienten varför de får gå obegränsat antal gånger hos distriktssjukgymnasten, men max 10 gånger hos oss. Vårdcentralens läkare rekommenderar ofta patienten att gå till distriktssju kgymnasten och skickar även remi sser direkt i stället för att ge patienten remissen i handen. Detta ibland trots att patienten redan har en sjukgymnastkontakt på annat ställe, t.ex. pri- vat." -"Min inställning är lite kluven, men i stort sett är jag nog för att av- skaffa remissförfarandet. Inkomsttaket fungerar som kostnadskon- troll för ." -"pseudodiagnoser på remisserna." -"Namngivna remisser måste ha varit ett av de största misstag man gjort. Lagstadga att privatpraktikerna och offentlig sjukvård måste samarbeta." -"Remisskravet ger en trygghet i när behandlingen kan påbörjas. Ger patienten mindre frihet att välja vårdgivare." Nedan följer en genomgång av och korta kommentarer till de punkter som kan regleras i ett vårdavtal. Listan är omfattande och alla punkter behöver sannolikt inte regleras. Däremot bör de bli föremål för diskus- sion innan avtal träffas. Listan kan dessutom användas som mall för vad som kan ingå i ett upphandlingsunderlag. Dessutom är det värt att påpeka att listan är framtagen och den skall läsas i perspek- tivet av nu gällande lagstiftning och taxeförordningar. I normalfallet avtalsbärande enhet och vårdgivarens före- tag (juridisk person) och organisationsnummer eller namn (fysisk per- son). Åtagandet och omfattningen (exempelvis ekonomiskt tak och antal be- sök/behandlingar) bör beskrivas noggrant då detta är en förutsättning för uppföljning. I vissa avtal kan patientgruppen relativt noga preciseras, exempelvis utifrån vissa diagnosgrupper eller hur samarbete med primärvård och viss/a klinik/er skall ske. I normalfallet är patientkategorierna mer generella; exempelvis: -alla de som är försäkrade enligt lagen om allmän försäkring, oavsett hemlandsting, -medborgare i EES, -andra patienter som omfattas av konventioner om sjukvård mellan och andra länder, -asylsökande och flyktingar (dvs. de som omfattas av förordningen om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.). Vårdgivaren bör, i förekommande fall, informera patienten om rätten att vända sig till förtroendenämnd. -¥L F¶R VERKSAMHETEN Målbeskrivningen bör göras sådan att den är operationaliserbar, dvs. att den går att mäta. En tydlig målbeskrivning är en förutsättning för en god uppföljning. Förutom att reglera vårdgivarens lokalisering kan reglering av öppetti- der, kontinuitet och tillgänglighet ske. Förvän- tade och acceptabla väntetider kan regleras. 0ERSONAL BEMANNING OCH LOKALER Exempel på vad som kan regleras är kontinuitet, personalens kompe- tens, eventuella krav på handikappanpassade lokaler, hur ersättare/- vikarier tas in och att kompetensutveckling skall ske. Exempel på kvalitetssäkrings-/utvecklingsfrågor som kan regleras är att vårdgivaren ska följa kvalitetspolicy alternativt den egna professionens kvalitetssäkringsprogram (exempelvis KVALPRAK), medverkan i forskning, medverkan i utveckling av kvalitetsindikatorer, att verksamheten skall verka för ackreditering, att verksamheten skall följa vårdkedjeprogram och om och hur patientenkäter skall användas. Hur samverkan med den slutna och öppna vården skall ske bör anges. Dessutom kan regleras i vilken utsträckning vårdgivaren förväntas delta i vårdplanering, kurser och konferenser. Dessutom kan anges hur sam- arbetet med andra med ansvar för rehabilitering, exempelvis kommun, försäkringskassa och arbetsgivare, skall ske. 6¥RDGIVAREN EN DEL I V¥RDKEDJAN Vårdgivaren är, när patientens tillstånd så kräver det, en del i vårdked- jan. Hur samverkan skall ske mellan primärvård, öppen specialistvård och sluten vård och vårdgivaren bör anges och hur denna samverkan kan följas upp. -EDICINSKT OCH EKONOMISKT ANSVAR Vårdgivaren bedriver verksamheten på eget medicinskt och ekonomiskt ansvar. Vårdgivaren skall inneha F-skattsedel. I normalfallet kan vård- givarens ekonomiska förutsättningar följas genom att ta del av vårdgi- varens bokslut. Ytterligare krav bör ej ställas. Att teckna/inneha patientförsäkring är obligatoriskt . Lands- tingens Ömsesidiga (LÖF) anger i sina försäkrings- villkor att de åtar sig att lämna patientskadeersättning enligt patientska- delagen (1996:799) för personskada som orsakas patient i samband med av försäkringstagaren (dvs. sjukvårdshuvudmannen) i be- driven hälso- och sjukvård. Försäkringen gäller enligt 12 § patientska- delagen även sådan hälso- och sjukvård som privat vårdgivare utför enligt avtal med försäkringstagaren samt även hälso- och sjukvård som annan offentlig vårdgivare utför enligt avtal med försäkringstagaren. Med avtal avses uppdrag åt enskild vårdgivare att på entreprenad full- göra vårduppgifter. Med sådant avtal likställes inte samverkansavtal enligt lagarna om läkarvårds- och sjukgymnastikersättning. Hälso- och sjukvård som utförs av annan vårdgivare och som finansieras av för- säkringstagaren men utan avtal med eller remiss från försäkringstaga- ren omfattas inte av LÖF:s åtagande. Vårdgivaren bör visa att vedertagen företags- och ansvarsförsäkring för privat vårdgivare är tecknad (dessa förmedlas bland annat via vård- givarorganisationerna). Parterna skall gemensamt genomföra uppföljning och utvärdering av verksamheten och uppnådda resultat. Förutsättningen är att p.3 är tyd- lig. Extern medicinsk revision kan göras, exempelvis . Fi- nansieringen av denna revision bör regleras. I normalfallet utbetalas ersättning enligt i förväg bestämt belopp och/eller per utförd prestation. Det bör tydligt framgå hur pa- tientavgifterna skall hanteras, hur fakturering och utbetalning av ersätt- ning skall göras, vilka administrativa rutiner som ska gälla och hur er- sättningsjustering, exempelvis årsvis, skall göras (t.ex. direkt angivet eller att KPI:s utveckling används). -EDICINSK SERVICE SPR¥KTOLKSERVICE HJ¤LPMEDEL M M Om det inte i punkt 14. "Ersättning" framgår att särskild ersättning ut- går för medicinsk service, språktolkservice, hjälpmedelsförskrivning, sammanträden och intyg/utlåtanden bör vårdgivaren ha samma rättig- heter och skyldigheter som motsvarande verksamhet i egen regi. Berörda vårdgivarkategorier bör förbinda sig att följa de rekommenda- tioner som läkemedelskommittéer utfärdar. Eventuella förutsättningar och grunder för att ta emot studerande kan regleras. Om ersättning inte regleras under p.12. "Ersättningar" kan det antingen regleras under denna punkt eller i separat avtal. Om förutsättningarna för avtalet förändras bör endera parten äga rätt att påkalla omförhandling. Inom vilken tid en sådan omförhandling skall påbörjas bör regleras. Eventuella tillägg till avtalet skall upprättas skriftligt. (¤VANDE AV AVTAL Part skall äga rätt att häva avtalet om den andra parten i väsentligt av- seende bryter mot avtalet. Vad som är "väsentligt", hur hävning skall ske, rätt till skäligt skadestånd, möjlighet till rättelse och förhandlings- skyldighet bör dessutom regleras. –VERL¥TELSE AV AVTAL Om och hur respektive part äger rätt att överlåta verksamheten på an- nan bör regleras. Vanligt i avtalen är att parterna fritas från fullgörande av avtalsåtagan- det om händelse som står utom parternas kontroll inträffar. Exempel på sådana händelser är arbetsinställelse, blockad, krig och eldsvåda. 'ILTIGHETSTID OCH F¶RL¤NGNING Avtalstiden bör ej vara kortare än . Kortare avtalsperiod kan, bland annat mot bakgrund av möjlighet att teckna hyresavtal och att göra nödvändiga investeringar med rimlig avskrivningstid, verka hämmande på vårdgivarens förutsättningar att bedriva en kvalitativ vård. Vårdavtal kan accepteras om åtagandet i sig är avgränsat och inte förenat med kvarliggande kostnader för vårdgivaren. För läkare och sjukgymnaster som är verksamma enligt LOL och LOS bör det generellt regleras att de äger rätt att vara verksamma enligt dessa lagar efter avtalets upphörande. Förlängning av avtal sker i normalfallet automatiskt om inte uppsägning sker skriftligt vid ett överenskommet datum. Tvist bör i första hand försöka lösas genom överläggningar mellan parterna. Om detta inte lyckas bör tvist lösas via domstolsförhand- lingar. Avtalet skall undertecknas av respektive parts behöriga firmatecknare. "ILAGA &INANSIERING STYRNING OCH ORGANISATION AV ¶PPENV¥RDEN I ANDRA L¤NDER (), per (), per raler, fast må- besök, per åt- capita, per be- sök, per åt- Cirka 2/3 Ja, i liggande Ja, till sjukhus Ja, till sjukhus Nej, inte gene- Förkortningar och definitioner av vissa begrepp HSL, Hälso- och sjukvårdslag (1982:763) KL, Konkurrenslag (1993:20) LOL, Lag (1993:1651) om läkarvårdsersättning LOS, Lag (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik , Lag (1992:1528) om offentlig upphandling NOU, Åliggandelag, Lag (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården I detta betänkande benämns specialistläkare i allmänmedicin för all- mänläkare, i enlighet med rekommendationer. Vanligt förekommande andra benämningar är distriktsläkare, husläkare och familjeläkare. Med remiss avses handling om patient som utgör beställning av tjänst mellan vårdgivare eller begäran om övertagande av vårdansvar. Samverkansavtal tecknas mellan och privat läkare eller sjukgymnast och medför att vårdgivaren erhåller rätt att vara verksam enligt LOL respektive LOS och till respektive lag aktuell förordning (taxa). Med sluten vård avses hälso- och sjukvård som ges till patient inskri- ven vid vårdenhet. Vårdavtal tecknas mellan och privat vårdgivare och reglerar parternas inbördes relation och vårdgivarens medicinska åtagande. kan bland annat reglera vissa preciserade åtgärder, ansvar för vissa frågor, ersättning (för läkare och sju kgymnaster kan de natio- nella taxorna helt eller delvis frångås), kvalitetsuppföljning, tillgänglig- het, lokalisering och avtalstid. Vårdprogram är riktlinjer för hälso- och sjukvård för en viss grupp av patienter. Vårdprogram kan vara lokala, regionala och nationella. Med öppen vård avses annan hälso- och sjukvård än sluten vård. Öppen vård delas med hänsyn till verksamhetsinriktning och innehåll upp i primärvård och övrig öppen vård. Primärvård betecknar en vårdnivå vilken omfattar basal medicinsk be- handling, omvårdnad, förebyggande verksamhet och rehab ilitering, in- klusive hjälpmedelsförskrivning. Primärvård som vårdnivå inkluderar primärkommunal hälso- och sjukvård, privatpraktiserande specialister i allmänmedicin och privatpraktiserande sjukgymnaster. –VRIG ¶PPEN V¥RD Övrig öppen vård betecknar vårdnivån sekundär vård vilken omfattar hälso- och sjukvård utförd av läkare med andra specialistkompetenser än de i allmänmedicin. Övrig öppen vård inkluderar öppenvårdsmot- tagningar vid eller anknutna till sjukhus samt privatpraktiserande läkare med annan specialistkompetens än allmänmedicin. !RVIDSSON ' *¶NSSON " , Politik och marknad i framtidens sjukvård, , , 1997. #ENTRUM F¶R UTV¤RDERING AV MEDICINSK TEKNOLOGI, CMT Rapport 1995:10, Primärvård i privat och offentlig regi – en uppföljning av pri- märvårdsverksamheten i , CMT, , #ENTRUM F¶R UTV¤RDERING AV MEDICINSK TEKNOLOGI, CMT Rapport 1997:1, Utvärdering av olika vårdalternativ inom mödrahälsovården i – kostnader, vårdkonsumtion och vårdkvalitet, CMT, $EN NORSKE L¦GEFORENING, Vilkor for drift av privat allmennpraksis og spesialistpraksis, Den norske lægeforening, 1152 sentrum, 0107 , 1994. $EN NORSKE L¦GEFORENING, Normaltariff for privat legepraksis 1997- 98, allmennpraksis, spesialistpraksis, Den norske lægeforening, Post- boks 1152 sentrum, 0107 , 1997. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 1, Samverkansdelegationens konferens den 6 de- $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 2, Samverkan via vårdavtal, 1997. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 3, Konsekvenserna för de privata vårdgivarna av 65-årsregeln. En kartläggning av i vilken omfattning vårdavtal m.m. beviljats, 1997. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 4, De privata allmänläkarna efter husläkarlagens upphörande. En kartläggning av orsaker och i vilken omfattning över- gång till verksamhet enligt den nationella läkarvårdstaxan eller annan verksamhet ägt rum, 1997. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 5, Offentligt finansierad privat psykoterapi - redo- visning av en enkätundersökning. Verksamheten 1996, 1997 och sjuk- vårdshuvudmännens planering . $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 6, Remisskrav ur ett patientperspektiv – redovis- ning av en enkätundersökning utförd av AB, 1997. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 7, Familjeläkarna i – en jämförelse mellan privata och offentliga vårdgivare. $ELEGATIONEN F¶R SAMVERKAN MELLAN OFFENTLIG OCH PRIVAT H¤LSO OCH SJUKV¥RD, Rapport nr 8, En jämförelse mellan privata och offentliga specialistläkarmottagningar i sex landsting. $EPARTMENT OF (EALTH, Public health, the national health service and social care – statement of responsibilities and accountabilities, The Po- licy Management Unit, , , 79 , SW1A 2NS, UK, 1995. )NSTITUTET F¶R H¤LSO OCH SJUKV¥RDSEKONOMI, IHE arbetsrapport 1996:2, Äldreomsorg i och privat regi – verksamhet kostnad och kvalitet, IHE, , 1996. )NSTITUTET F¶R H¤LSO OCH SJUKV¥RDSEKONOMI, IHE arbetsrapport 1996:10, Privata och kommunala utförare av äldreomsorg – en ekono- misk utvärdering, IHE, , 1996. )NSTITUTET F¶R EKONOMI, 1996:55, Uppföljning av konkurrensprogram – en intervjustudie ur ett motta- garperspektiv, , Företagsekonomiska institutio- nen, , 1996. )NSTITUTET F¶R EKONOMI, 1996:58, Effekter av konkur- renshotet – en studie av egen regis resultatenheter inom äldreomsorgen i stad, , Företagsekonomiska institu- tionen, , 1996. )NSTITUTET F¶R EKONOMI, 1996:59, Kostnadseffekter av konkurrensutsättning – en studie av äldreomsorg, , , , )NSTITUTET F¶R EKONOMI, 1996:60, Konkurrensutsätt- ning och kvalitet – en studie av äldreomsorg, Stock- holms universitet, , , 1996. )NTERNATIONAL #OUNCIL OF .URSES, Guidelines on the nurse entrepre- neur providing nursing service, 1994. +UNGL -AJ TS PROPOSITION NR ¥R , Förslag om nya ersätt- ningsregler inom sjukförsäkringen för läkarvård hos privatpraktise- ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Offentligt finansierad privat öppen vård 1995 – omfattning och inriktning, sammanställning av statistikuppgifter av- seende antal vårdgivare och besök samt utbetalda ersättningar till lä- kare och sjukgymnaster . ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Utveckling av antal offentligt finansierade privata vårdgivare, t.o.m. /97. ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Offentligt finansierad privat öppen vård 1996 – omfattning och inriktning, sammanställning av statistikuppgifter av- seende antal vårdgivare och besök samt utbetalda ersättningar till lä- kare och sjukgymnaster . ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Kostnadsjämförelser privata & offentliga lä- karmottagningar, 1997. ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Förbundsstyrelsens beslut A 97:32 – Rekom- mendation om landstingens och medlemskommunernas arbete med att stärka patientens ställning. ,EGITIMERADE 3JUKGYMNASTERS 2IKSF¶RBUND "# , Sjukgym- nastik och klassifikation – rapport från ett projekt och förslag till termi- nologi för sjukgymnastik, 1997. ,EGITIMERADE 3JUKGYMNASTERS 2IKSF¶RBUND, 7OLGAST % , Kvali- tetskriterier för sjukgymnastisk verksamhet, 1997. ,UNDGREN , , Verksamhetsuppföljning av sju kgymnastik inom syd- västra sjukvårdsområdet i , 1997. 0RIM¤RV¥RDEN I .ORDV¤STRA 3K¥NE, Direktionen för och i , 0RIVATA AFF¤RER 9LVA 6ESTERLUND, Sjukvårdens nya ansikte – privata skönhetsoperationer har blivit en miljardaffär, nr , Privata affärer, 113 90, , 1997. 2EGERINGSPROPOSITION DEL !, Förslag till sekretesslag 2EGERINGSPROPOSITION , Om följdlagstiftning till den nya sekretesslagen i fråga om hälso- och sjukvården samt den allmänna 2EGERINGSPROPOSITION , Om ändring i sekretesslagen. 2EGERINGSPROPOSITION , Om husläkare m.m. 2EGERINGSPROPOSITION , Vissa socialförsäkringsfrågor. 2EGERINGSPROPOSITION , Arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vi ssa ersättningar till sjukvårdshuvud- 2EGERINGSPROPOSITION , Lokal demokrati. 2EGERINGSPROPOSITION , Vissa privatpraktiserande läka- res och sjukgymnasters etablering m.m. 2EGERINGSPROPOSITION , Primärvård, privata vårdgivare 2EGERINGSPROPOSITION , Privata vårdgivare. 2EHNBERG # 'ARPENBY 0 , Privata aktörer i svensk sjukvård, SNS förlag, , 1995. 2IKSDAGENS REVISORER, Primärvårdens resurser, 1997. 3OCIALDEPARTEMENTET ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, Dagmaröverenskommel- 3OCIALDEPARTEMENTETS DEPARTEMENTSSKRIVELSE , Sjukförsäk- ringens ersättningsregler vid behandling hos privatpraktiserande sjuk- gymnaster m.fl. – betänkande av . 3OCIALSTYRELSENS MEDDELANDEBLAD , Allmänläkare i primär- vården – utvecklingen . 3OCIALSTYRELSEN, Alternativa styr- och driftformer i äldreomsorgen – en kartläggning, 1994. 3OCIALSTYRELSEN, Alternativa styr- och driftformer i äldreomsorgen – valfrihet, 1995. 3OCIALSTYRELSEN, Alternativa styr- och driftformer i äldreomsorgen – uppföljning, utvärdering och avtal, 1995. 3OCIALSTYRELSEN, Alternativa styr- och driftformer i äldreomsorgen – beställar – utförarmodellen, 1995. 3OCIALSTYRELSEN, Alternativa styr- och driftformer i äldreomsorgen – äldreomsorg på entreprenad, 1996. 3OCIALSTYRELSEN 3ANDBORGH - "ERGMAN " , Kartläggning av sjuk- gymnastik på primärvårdsnivå inom kommun, landsting och privat verksamhet, 1997. 3OCIALSTYRELSEN 2EGIONALA TILLSYNSENHETEN I 5ME¥, Uppföljning av privat och offentlig vård – läkar och sju kgymnastverksamhet i öppen- vård, 1994. 3OCIALSTYRELSEN OCH ,ANDSTINGSF¶RBUNDET, med vårdgaranti – erfarenheter och effekter, 1996. 3OSIAL OG HELSEDEPARTEMENTET, Ot proposition nr 47 (1996-97, Om lov om endringer i lov 28. februar 1997 nr 19 om folketrygd (Avvikling av refusjoner til helsepersonell uten driftsavtale – oppretting av flere driftsavtaler for privatpraktiserende helsepersonell, Sosial- og helsede- partementet, 8011, N-Dep 0030, , 1996. 3OSIAL OG HELSEDEPARTEMENTET, St meld nr 23 (1996-97), Trygghet og ansvarlighet – om legetjenesten i kommunene og fastlegeordningen, Sosial- og helsedepartementet, 8011, N-Dep 0030, , 3/5 , Arvode för vård hos privat praktiserande läkare, 3/5 , Sjukvårdsreformer i andra länder, , 3/5 , Den privata vårdens omfattning och framtida ersätt- ningsformer – en översyn av de nationella taxorna för läkare och sjuk- Betänkande av utredningen om ersättningen till privata vårdgivare, , . 3/5 , Förnyelse av kommuner och landsting, Slutbetän- kande av , , . 3/5 , Styrning och samverkan, Delbetänkande av Dele- gationen för samverkan mellan offentlig hälso- och sjukvård, 3/5 , Patienten har rätt, Delbetänkande av HSU 2000, 3PRI RAPPORT , Konkurrens inom sjukvården, Spris förlag, 1993. 3PRI RAPPORT , Svenska hälso- och sjukvårdsreformer i ett inter- nationellt perspektiv, SPRIs förlag, 1994. 3TATSKONTORET , Företagshälsovården . 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET, Kommunala driftentreprenader inom äldreomsorg, skola, fritid och kultur, Kommentus förlag, 1994. 3YGESIKRINGENS FORHANDLINGSUDVALG C O !MTSR¥DSFORENINGEN, Landsoverenskomst om almen lægegerning mellem Sygesikringens forhandlingsudvalg og Praktiserende lægers organisation, Forlaget Kommuneinformation, Køpenhamn, 1995.