sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — 33) anges bl.a. att studenten skall ha tillägnat sig kunskaper i professio- nell omvårdnad, utvecklat sin förmåga till inlevelse och till goda rela- tioner med patienter och deras närstående, förvärvat kännedom om för- hållanden i samhället som påverkar människors hälsa, förmåga att kunna initiera och delta i hälsobefrämjande och föreb yggande arbete samt tillägnat sig kunskaper i sjukvårdens ekonomi och organisation. I övrigt gäller de mål som respektive högskola bestämmer. Hälften av utbildningen till sjuksköterska omfattar temat omvårdnad som genomgående handlar om kommunikation och samtalsmetodik. Under den första terminen av utbildningen ingår en 5–poängskurs på temat individ, grupp och samhälle. I denna kurs behandlas frågor om att arbeta i grupp och individuellt, egna förhållningssätt osv. Under den sista utbildningsterminen i sjuksköterskeutbildningen hålls en kurs om barn, ungdom och föräldrar med inriktning på öppenvård. Barnmorskeutbildningen är en påbyggnadsutbildning till sjukskö- terskeutbildningen. Utbildningen för barnmorskeexamen omfattar 60 poäng inom högskolan. Som behörighetskrav till utbildningen gäller, förutom allmän behörighet, legitimation som sjuksköterska samt lokala I högskoleförordningen (1993:100, bilaga 3, p. an- ges att för att erhålla barnmorskeexamen skall studenten bl.a. ha ut- vecklat sin självkännedom och förmåga till inlevelse och goda relatio- ner med patienter och deras närstående, förvärvat kännedom om för- hållanden i samhället som påverkar människans hälsa samt kunna delta i hälsobefrämjande och förebyggande arbete. Utbildningen är indelad i tre kurser avseende grund-, fortsättnings- och fördjupningskurs och består av 30 poäng teoretisk och 30 poäng praktisk utbildning. Inom fortsättningskursen samt fördjupningskursen ingår att utveckla yrkeskompetensen vad gäller barnmorskans ansvar och funktion med inriktning på familjehälsovård såväl under gravidite- ten som efter barnets födelse. De mål som de studerande skall uppnå genom utbildningen och som knyter an till föräldrastödet är följande: 136 ·psykiska aspekter på föräldraskapet under graviditeten, ·den tidiga mor–barn–relationens och amningens betydelse för samspelet, ·psykologiska aspekter på föräldraskapet under och efter förloss- ningen, ·kvinnans psykologiska omställning efter förlossningen, ·föräldrautbildningens mål och innehåll före och kring barnets födelse, ·barnmorskans medverkan till utveckling hos kvinnan/mannen genom att stödja och stärka dem i deras anpassning i samband med graviditet och föräldraskap, ·kunskap om risker med tobak, alkohol och andra beroendeframkal- lande medel och påverkan på kvinnan/barnet. 13.1.3Barn- och ungdomspedagogisk utbildning Barn- och ungdomspedagogisk examen kan utfärdas med inriktning mot arbete som förskollärare som fritidspedagog. För att få examen skall studenten ha fullgjort handledd praktik eller förvärvat motsva- rande praktisk erfarenhet. Utöver de allmänna målen i högskolelagen skall studenten enligt högskoleförordningen (1993:100, bilaga 3, p. 8) bl.a. ha förmåga att till lagarbete, förmåga att i samarbete lösa de förekommande arbetsupp- gifterna, insikter i pedagogik, specialpedagogik, didaktik, psykologi och metodik som kärvs för verksamheten, förmåga att belysa allmän- mänskliga och övergripande frågor som t.ex. existentiella frågor, miljö- Grundkurs 1-20 poäng. Barnmorskeprogrammet, i (1996). frågor, m.m., god förmåga att planera, genomföra, utvärdera och ut- veckla arbete med barn och ungdomar i grupp samt god kännedom om och skolan avseende mål, verksamhet och organisation. Härutöver gäller de mål som respektive högskola bestämmer. Den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen ses för närva- rande över av . Förskollärarutbildningen bedrivs vid högskola och omfattar 120 poäng. Utbildningen pågår under sex terminer. 90 poäng är bunden studiegång. 30 poäng utgörs av tillval och examensarbete. Varje hög- skola lägger upp lokala utbildningsplaner och kursplaner för varje kurs och kan ha en speciell inriktning. Utbildnings- och kursplaner skiljer sig inte alltid så mycket från varandra eftersom det sker ett visst erfa- renhetsutbyte mellan högskolorna. I samband med kartläggningen av föräldrautbildningen (Ds 1997:6) gjordes en genomgång av några högskolors utbildningsprogram när det gäller innehåll i utbildningen till förskollärare. Som exempel kan konstateras att i sitt barn- och ungdomspeda- gogiska program för förskollärare har moment under hela utbildnings- tiden som är inriktade på föräldrasamverkan, föräldramedverkan och föräldrastöd. har flera kurser i förskollärarut- bildningen som har inslag av frågor som gäller samarbete med föräld- rar, föräldrasamverkan, gruppmetodik och gruppdynamik. Dessa frågor behandlas där främst under de första tre terminerna. I lärarutbildningen vid för Lärarutbildning i (HLS) ingår en temautbildning om yrkesrollen för förskollärarna. En kompletterande utbildning på 5 poäng om sociala omvårdnadsfrågor finns vid . Vidare finns en 5–poängskurs om frå- gor om barnet i relation till föräldrarna. Olika teman och uppläggning diskuteras. Förskollärarna arbetar vanligen i arbetslag och får därmed också en god förmåga i att leda grupper och hantera konflikter. Förskollärarna kan dock känna otrygghet i sin yrkesroll i förhållande till lärarna. De kan också känna sig osäkra i sin yrkesroll i förhållande till resursstarka föräldrar, vilket kan vara olyckligt i mötet med föräldrarna, t.ex. vid föräldramöten eller individuella samtal. 5TBILDNING F¶R ARBETE I ¶PPEN F¶RSKOLA Den öppna förskolan leds vanligen av en förskollärare som ibland har hjälp av en barnskötare. Förskollärarna kan ha en specialpedagogisk inriktning. Det förekommer också att socialsekreterare eller socialpe- dagoger tjänstgör på den öppna förskolan. Det finns modeller för en påbyggnadsutbildning, som genomförs i form av uppdragsutbildning på högskolenivå för personal i öppen för- skola. En del i denna utbildning avser att utvidga kompetensen i att samarbeta med föräldrar och andra vuxna som besöker den öppna för- skolan.137 Vid för lärarutbildning i (HLS) har prövats en sådan modell för påbyggnadsutbildning på högskolenivå för perso- nal i öppen förskola. Fem kurser har genomförts för personalen på öppna förskolor både som fristående kurser och som uppdragsutbild- ning. HLS planerar att fortsätta med 5–poängskurser som uppdragsut- bildning. Syftet med dessa kurser är att stärka personalens yrkesroll och att arbeta föräldrastödjande. genomförs en sådan kurs i långsam takt för att personalen skall hinna med både yrkesarbete och studier. Även vid högskolorna och diskuteras att starta särskilda kurser. Det finns önskemål om fortbildningskurser och fördjupningskurser från dem som har deltagit i tidigare kurser. Det finns också önskemål om kurser som tar upp mer om samarbetet med mödra- och barnhälso- vården. Vidare kan nämnas att ett nätverk, som anordnar kurser för personal som arbetar i öppna förskolor i , har fått bidrag från Social- styrelsen under sitt uppbyggnadsarbete. Genom högskolan spelades in en video som belyser syftet att den öppna försko- lan, arbetsmetoder, arbetsförhållanden, yrkesrollen och verksamhetens betydelse. Utbildningsprogrammet för grundskollärarexamen har två inriktningar. Den ena är inriktad mot undervisning i klasserna 1–7 och omfattar 140 poäng. Den andra är inriktad mot undervisning i klasserna 4–9 och uppnås enligt två alternativ om minst 180 eller 140–180 poäng. Högskoleförordningen (1993:100, bilaga 3, p. 14) anger vilka lärar- examina som skall finnas och fastställer målbeskrivningar för dessa, gemensamma för alla högskolor. För att erhålla grundskollärarexamen skall studenten ha bl.a. sådana insikter i pedagogik, specialpedagogik, didaktik, psykologi och metodik som krävs för att bedriva den undervisning som utbildningen är inriktad mot och lösa normala elevvårdsproblem i skolan, förmåga att belysa existentiella frågor, m.m. För grundskollärarexamen med inriktning mot undervisning i 137 Westmark, J. Artikel i konferensmaterial Öppen förskola, tre perspektiv. årskurserna 1–7 skall studenten även ha särskild kännedom om grundläggande läs- och skrivinlärning och/eller grundläggande mate- matikinlärning. Vidare krävs att studenten har fullgjort handledd praktik. Högskolorna bestämmer i övrigt själva mål, omfattning, innehåll och organisation av utbildningarna. Lärarutbildningarnas innehåll och organisation varierar delvis mellan olika högskolor. Regeringen har i budgetpropositionen för framhållit att ut- vecklingen av regionala utvecklingscentra bör stimuleras och att led- ningen för varje högskola med lärarutbildning bör ta ett samlat ansvar för denna utbildning och garantera att den är väl sammanhållen. Vidare framhålls – i linje med de överväganden som utredningen om föräld- rautbildning har framfört i tidigare avsnitt – att yrkeserfarenhet från andra områden än skolan bör tas till vara inom lärarutbildningen. En särskild parlamentarisk kommitté har tillsatts för att lämna för- slag till förnyelse av lärarutbildningen (Dir.1997:54). I direktiven framhålls att den förändrade lärarrollen kräver ett ledarskap med pro- fessionella kunskaper om hela verksamheten – läraren måste kunna ta ansvar för såväl övergripande mål som ämnesspecifika – vara både ge- neralist och specialist. Vidare anges att organiseringen av skolarbetet ställer stora krav på ledarskap, vilket kräver social kompetens, medve- tenhet om och insikt i hur individer och grupper fungerar och att kun- skaper om t.ex. relationer, kommunikation, barn- och ungdomskultur samt om skolan som mötesplats och kulturmiljö är viktiga. I uppdrag ingår vidare att ange mål och principer för styrning av lärarutbildningen samt att lämna förslag om innehåll och omfattning av de olika lärarutbildningarna, liksom om organisatoriska frågor. I uppdraget ingår också att lämna ytterligare förslag kring lärarnas fortbildning, vidareutbildning och lärarutbild- ningens forskningsanknytning. Vidare skall utredningen belysa möjliga vägar för att organisera de av regeringen förordade utvecklingscentra. Dessa förutsätts ha en viktig roll för att snabbt initiera förnyelsearbete i samverkan mellan högskola, förskola, skola och vuxenutbildning. Varje högskola fastställer sin egen utbildningsplan. Den anger hu- vudinriktningen för utbildningen och är styrande för de mer detaljerade kursplaner som fastställs av respektive institutions styrelse. Vid Hög- skolan i har lärarutbildningen en gemensam basutbildning på 20 poäng under en termin för samtliga studerande inom grundskollä- rarutbildningen och studerande inom de barn- och ungdomspedago- giska utbildningarna som utbildas vid högskolan. 138 Temat för denna ut- bildning är Tradition och förnyelse. I den ingår en 10–poängskurs om 138 Program för grundskollärarexamen, . Dnr 30/956. grundläggande perspektiv på didaktik och en 10–poängskurs om Sam- hälle och kultur. Syftet är att introducera de blivande lärarna att fungera som kultur- förmedlare i sin kommande verksamhet. Det personliga ansvaret beto- nas för de fortsatta studierna och den kommande yrkesverksamheten. För att öka förståelsen och samarbetet mellan olika lärarkategorier de- las de studerande in i s.k. studiegrupper, bestående av 6–8 studerande. Dessa studiegrupper är sammansatta så att blivande förskollärare, fri- tidspedagoger och grundskollärare med olika inriktningar integreras och studerar tillsammans.139 Målen för kursen Samhälle och kultur kopplar till de önskemål som utredningen om föräldrautbildning har framfört tidigare i detta betän- kande. Det är bl.a. att utveckla förmågan hos de studerande att bearbeta grupprocesser inom den egna studiegruppen, introducera ett problem- baserat lärande, grundlägga ett medvetet förhållningssätt till kulturarv och traditionsförmedling. Som särskilda kursmoment ingår bl.a. föräld- rautbildning, utvecklingssamtal, den målstyrda skolan, skolkoder och den dolda läroplanen, föräldrar och närsamhället, närsamhällets påver- kan på skolan och skolpersonalens arbetssituation, den fysiska och psykiska skolmiljön, m.m. 140 Grundskollärarutbildningen är, enligt vad utredningen har erfarit, till största delen inriktad på utbildning i ämneskunskap (enligt vissa beräkningar). Endast en mindre del av denna utbildning tar upp frågor om barns utveckling och behov i olika åldrar, förhållningssätt till barn, bemötande av barn osv. Frågor om att hantera konflikter med barn, mellan barn i grupper, mellan barn och vuxna eller att hantera olika former av mobbning har inte heller ingått i utbildningen som sär- skilda moment. Frågor om samarbete med föräldrar, föräldrasamtal, gruppmetodik och gruppdynamik har aktualiserats i och med att lärarna numera skall svara för utvecklingssamtal. har dock lärarutbild- ningen endast marginellt tagit upp dessa frågor. De blivande lärarna har inte heller fått utbildning i att leda grupper trots att detta egentligen in- går i det dagliga arbetet. Lärarutbildningen har i stället mer handlat om att få en teoretiskt och undervisningsmässigt god kompetens. Regeringen () har genom översyn av frå- gor om ökat inflytande för elever och föräldrar samt i direktiven till tagit nya initiativ som innebär att läraren 139Kursplan för Tradition och förnyelse. En introduktionskurs till läraryrket. Samhälle och kultur, 10 poäng. Institutionsstyrelsen för Samhällsvetenskap. Skolans hela verksamhet. 10 poäng, preliminär version, 1996. måste få en mer aktiv och verklighetsförankrad roll i kontakten med eleverna och föräldrarna. Föräldrainflytandet har fått en högre dignitet i skolans värld genom olika centralt fattade beslut. är det dock långt kvar till ett reellt föräldrainflytande i de flesta skolor, trots att detta är en viktig förutsättning för föräldrarnas intresse för skolan och skolans arbete med eleverna. 13.2Motiv för utredningens bedömning och förslag 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING konstaterar i flera sammanhang i detta betänkande vikten av att professionella som möter föräldrar i mödra- och barnhälsovården, förskole- och fritidshemsverksamheten, skolan, föreningslivet, m.m. har god kompetens i att ta vara på föräld- rarnas intresse och engagemang och stärka dem i deras förmåga som föräldrar. Detta ställer nya krav på utbildning och fortbildning av per- sonal. Utredningen anser att följande delmål bör ställas upp för stödet i föräldraskapet: ·Utbildningen av personal, som i sitt arbete möter föräldrar, ska syfta till att utveckla lyhördhet för föräldrars frågor, respekt och samspel samt till att stärka föräldrars kompetens och tilltro till sin egen för- måga. ·Personal som skall arbeta med föräldrar ska ha kompetens att ge föräldrar stöd i sitt föräldraskap individuellt och i grupp. ·Ledaren för en föräldragrupp bör vara lyhörd, ha respekt för grupp- deltagarnas kompetens och uppmuntra samspel mellan individer. Behovet av FORTBILDNING av personal var stort –talet när föräldrautbildningen byggdes upp och det gjordes då stora satsningar på fortbildning. En ny satsning på stöd i föräldraskapet ställer nya krav på utbildning och fortbildning av den personal som möter föräldrar i sin yrkesutövning. Det handlar om en ny syn på föräldrars engagemang, kraft och förmåga att ta ansvar för sin situation, att ta initiativ, att starta grupper. Det handlar också om föräldrarnas intresse för frågor om relationer och parförhållanden och en ökad medvetenhet i föräldrarollen. Ett föräldrastöd som omfattar föräldrar med barn upp till innebär också att det blir fler yrkesgrupper som har behov av utbildning och fortbildning. Den personal som möter föräldrar ställs därmed inför nya utma- ningar i att möta föräldrarnas behov av stöd, vara lyhörd för föräldrar- nas frågor, kunna leda grupper, ha kunskap i samtalsmetodik, gruppdy- namik, förmåga att hantera olika situationer som kan komma upp i för- äldragrupper och ta vara på de tillfällen när föräldrar träffas. När det gäller GRUNDUTBILDNINGEN VID H¶GSKOLOR i gör varje utbildningsanordnare upp sina egna utbildningsplaner med utgångs- punkt i de krav som bestäms i högskoleförordningen och de målbe- skrivningar som fastställs för de olika yrkesexamina. Utbildningarna kan därför se delvis olika ut på varje högskola. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LD RAUTBILDNING har studerat förhållandena vid några högskolor och drar därav slutsatsen att det är angeläget att högskolorna uppmärksammas på att utbildningar av den personal, som senare kommer att möta för- äldrar i sin yrkesutövning, måste utvecklas med inriktning på behovet av att arbeta för ett ökat stöd i föräldraskapet. Inom högskolan finns dessutom intressanta utvecklingsmöjligheter att ordna gemensamma grundutbildningskurser för flera yrkesinriktade utbildningar som t.ex. förskollärare, lärare, socionomer, distrikts- sköterskor, sjuksköterskor och barnmorskor. En modell, som har prövats vid med en gemensam bastermin för förskollärare och lärare, har visat att eleverna har ett stort utbyte av en sådan uppläggning. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det skulle vara av värde om gemensam utbildning kunde prövas vid flera högskolor. Det skulle även vara av värde om en gemensam utbildningsplattform för fler yrkesgrupper kunde prövas. 3JUKSK¶TERSKE DISTRIKTSSK¶TERSKE OCH BARNMORSKEUTBILDNINGEN vid hälsohögskolorna innehåller moment om föräldrasamarbete, arbete i grupp och gruppdynamik. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att dessa utbildningar skulle behöva ses över särskilt vad gäller arbetet med att ge stöd i föräldraskapet, föräldrars samarbete, parförhållanden och relationer. Hälsohögskolorna bör uppmärksamma behovet av ut- veckling i utbildningen i dessa avseenden. $EN BARN OCH UNGDOMSPEDAGOGISKA UTBILDNINGEN har i förhållande till lärarutbildningen ett bredare innehåll vad gäller frågor om barn, barns utveckling och barns behov, samarbete med föräldrar, gruppdy- namik och gruppmetodik. Utredningen anser dock att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen skulle kunna fördjupas vad gäller kompe- i samtalsituationen med föräldrarna och i att ge föräldrarna ökat inflytande över verksamheten. har, i samband med ökade besparingskrav inom verksamheten, barngrupperna på många håll blivit större och antalet vuxna som arbetar i barngrupperna har minskats. Detta ställer också nya krav på yrkesrollen och på möjlighe- terna att hålla en god kontakt med föräldrarna. De ändrade villkoren för arbetet med barn och kontakterna med föräldrarna bör således även tas upp i fortbildningen av förskollärare och fritidspedagoger. 5TBILDNINGEN FORTBILDNINGEN AV L¤RARE skulle också kunna utvecklas vad gäller frågor om kunskap om barn, föräldrasamarbete, samtalsme- todik, gruppmetodik och gruppdynamik. förslag om metoder och innehåll från förskollärarutbildningen. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att Lärarutbildnings- utredningen bör uppmärksammas på detta. Bl.a. bör med hänsyn till kravet på en ökad samordning mellan förskolan och skolan beaktas vad detta får för konsekvenser för stödet i föräldraskapet/föräldra- utbildningen. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det, om samhället skall ge ett förstärkt stöd i föräldraskapet, finns ett behov av fortbildning för yrkesverksamma som möter föräldrar och barn. Ett vidgat samarbete med familjerådgivningen i respektive kommun kan därvid vara av värde för att utveckla kompetensen i frågor som gäller föräldrars vill- kor i dagens samhälle och stöd i parrelationen. Utbildning och fortbildning kan handla om att utbilda spjutspetsar som i sin tur kan ge utbildning på det lokala planet. I har t.ex. fylkesmännen (motsvarar ungefär landshövding i ) haft ansvar för fortbildning av personal i samband med implementeringen av det norska föräldrahandledningsprogrammet. Fylkesmannen har där med- verkat till utbildning av fortbildare från respektive kommun vilka i sin tur har svarat för fortbildningen på sin institution. En liknande modell skulle också kunna tillämpas i för fortbildningen på central och regional nivå för att lyfta frågan om stöd i föräldraskapet/ föräldraut- 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser vidare att det finns ett be- hov av extra stimulansbidrag för utbildning och fortbildning av ledare av föräldragrupper. Nya idéer kan behövas vad gäller innehåll, material och metodik. Här är möjligheterna till kontinuerlig fortbildning för per- sonalen och handledning av stor betydelse. Fortbildningen kan utvecklas och bedrivas på olika sätt. 5TRED NINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING föreslår att i samråd med kommuner, landsting, studieförbund och frivilligorganisationer får i uppdrag att utveckla metoder och pröva olika modeller för fortbild- ning av föräldrar och personal som gruppledare för föräldragrupper. I samband med utbyggnaden av föräldrautbildningen – talet anordnade kurs- och konferensverksamhet om för- äldrautbildning för mödra- och barnhälsovårdens samordnande perso- nal, läkare, barnmorskor och barnsjuksköterskor. Konferensernas pro- gram byggdes upp tillsammans med det landsting som för tillfället var värd för konferensen. Dessa konferenser satte fokus på mödra- och barnhälsovårdens föräldrautbildning inom landstingen, bidrog till att belysa aktuell forskning och gav tillfälle till utbyte av erfarenheter. Verksamheten rönte stor uppskattning. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att föräldrastödet/för- äldrautbildningen åter måste få en förstärkt status och uppmärksamhet inom landstingen. Det handlar nu också om att nå fler yrkesgrupper och fler grupper av föräldrar, eftersom föräldrastödet avses omfatta föräldrar som har barn . Det skulle därför vara angeläget med en ny konferensverksamhet kring föräldrastödet/ utbildningen och dess betydelse, för att följa upp verksamheten och ge vidgat utrymme till utbyte av erfarenheter. I kapitel 4 i detta betän- kande föreslår utredningen att /, får i uppdrag att ordna konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse. &¶RBEREDELSEN I F¶R¤LDRASKAPET Förberedelsen i föräldraskapet börjar i den egna barndomen och en grund läggs genom den tr ygghet, kärlek, uppskattning och omtanke som barnet möter under sin uppväxttid. Förhållanden i hemmiljön har en stor betydelse för det egna föräldraskapet, men skolan kan också bidra till att förbereda och lägga en grund hos den uppväxande genera- tionen. I skolans undervisning är det därför angeläget att det finns ut- rymme för att inhämta kunskap och diskutera frågor som gäller barns utveckling och behov, föräldrarollen och stöd i föräldraskapet. 5TRED NINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING föreslår därför att får i uppdrag att se över kursplaner för att bättre tillgodose barns och ungas behov av kunskap i föräldraförberedande teman. Exempel på sådan teman är barns utveckling och behov, föräldraskap, familj och relatio- ner. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att föreslå hur stödet till för-äldrar i form av föräldrautbildning och andra verksamheter för föräldrar med barn kan utvecklas och stimuleras. Uppdraget skall vara slutfört . socialutskott har påtalat vikten av att föräldrautbildning kommer till stånd (bet. 1990/91:SoU 2). Utskottet anser att det bör ska- pas förutsättningar för en föräldrautbildning för föräldrar till barn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildning bör vara frivillig för föräldrarna men bör genomföras så att alla föräldrar får praktiska möjligheter att delta. Utskottet anser vidare att utbildningen bör bedri- vas inom ramen för barnhälsovården, barnomsorgen och skolan samt kompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsom barn- och ungdomsorganisationer och studieförbund. Enligt utskottet bör föräldrautbildningens syfte vara att dels ge ökade kunskaper om barns utveckling, dels skapa möjlighet till kontakt och gemenskap med andra föräldrar samt med barnomsorgs- och skol- personal.