sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — (–4 = mannen gör vanligen allt, 0 = jämställda, 4 = kvinnan gör vanligen allt). Kvinna arbetslös och respondent Man arbetslös och respondent (0,34***) (0,33***) -0,46 (0,25***) (0,10) -0,21 -0,01 (0,07) (0,03) (0,09) (0,17*) -0,78 *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 Tabellen visar att sambandet mellan partnerns arbetsmarknadsstatus och fördelningen av hemarbetet är starkt även vid en kontroll av effekten från ålder, barn och utbildning. När kvinnan är respondent och arbetslös, som mannen är arbetslös, indikerar resultatet att hon utför 1,6 hushållssysslor fler än mannen medan motsvarande siffra för de intervjuade männen är 1,3. Resultatet visar vidare att arbetslösa kvinnor ansvarar för nästan tre hemarbetssysslor fler än mannen oavsett om han arbetar deltid eller heltid. När man studerar de arbetslösa männens uppfattning visar det sig att resultatet varierar från 1,2 till –0,5 beroende på om partnern är arbetslös, deltids eller heltidsarbetande, vilket antyder att partnerns arbetsmarknadsstatus spelar en väsentlig roll. bör det noteras att den deltidsarbe- tande kvinnan i genomsnitt gör nästan en halv sak mer trots att mannen är öppet arbetslös. Det sistnämnda indikerar att de traditio- nella könsrollsmönstren lever kvar oavsett mannens och kvinnans Det enda fall då mannen utför något fler sysslor än kvinnan är när mannen är arbetslös och partnern heltidsar- betar. Slutsatsen av detta blir alltså att de mest jämställda paren, när det gäller arbetsinsatsen i hemmet, är de som består av en heltidsar- betande kvinna och en öppet arbetslös man. De övriga variablerna i tabell 11.3 uppvisar i stort sett förväntade samband. Effekten från ålder visar att yngre arbetslösa kvinnor gör en mindre andel av hushållsarbetet än vad de äldre gör. Kvinnor mellan 18–gör 1,7 saker mer än sin partner medan kvinnor mellan 51– i genomsnitt utför tre sysslor fler än mannen. Resultaten antyder alltså att de yngsta kvinnorna i undersökningen inte tar på sig hela arbetsbördan i hemmet även om de är arbetslösa. Detta stämmer väl överens med resultatet i tabell 11.1 som visade att hemarbetet sällan är ett alternativ till förvärvsarbetet bland kvinnor mellan 18–. Om det finns hemmaboende barn eller ej har ingen signifikant effekt på hemarbetets fördelning, vilket mot bakgrund av tidigare studier är något oväntat. Dessa resultat antyder att effekten av ålder verkligen orsakas av en existerande generationsskillnad och inte av att ungdomar sällan har barn. Utbildning uppvisar ett signifikant sam- band med fördelning av hushållsarbete, när det gäller de arbetslösa manliga respondenterna, på så vis att högutbildade tar en större andel av hushållsarbetet jämfört med lågutbildade. Sammanfattningsvis kan det dock konstateras att effekterna av dessa variabler på fördelningen av hemarbetet är betydligt svagare än effekten av partnerns syssel- sättning. 11.4 Välmående och relationens kvalitet Som den inledande diskussionen i detta kapitel visade finns det ett antal studier som undersökt hur arbetslöshet och dess konsekvenser påverkar familjen och dess medlemmar. Dessa undersökningar visar överlag att familjens ekonomi ofta försämras till följd av arbetslös- heten men också att det är vanligt förekommande att det familjära umgänget och äktenskapet påverkas negativt. Mot bakgrund av detta är det intressant att i detta avslutande avsnitt analysera vad de faktorer som studerats i de tidigare avsnitten betyder för mannens och kvinnans välmående och för familjelivet i stort. Vad betyder alltså arbetslöshetens psykosociala och ekonomiska konsekvenser, samt rollfördelningen i hemmet, för individens och familjens välmående och vilken betydelse har arbetslöshetstid och partners sysselsättning i detta sammanhang? diskuteras även sambandet mellan psykiska reaktioner och reaktioner på familjenivå. Arbetslöshet, kön och familjeliv Relationens kvalitet mäts med hjälp av fyra frågor. Två frågor knyter an till arbetslösheten och lyder som följer: Har relationen till, 1) din make/maka – sambo, 2) ditt/dina barn, blivit bättre eller sämre sedan du blev arbetslös medan resterande två frågor handlar om hur relationen till partner och barn upplevs i allmänhet. Svaren på de frågor som knyter an till arbetslösheten varierar i fem steg från mycket bättre till mycket sämre medan svaren på de övriga två frågorna varierar från mycket till inte alls tillfredsställande. Det handlar alltså om relativt oprecisa och grova mått som grundar sig på en helhetsbedömning av den arbetslöse respondenten, men som trots detta sannolikt fungerar som en indikator på relationens kvalitet. Det psykiska välmåendet mäts med hjälp av General (GHQ) som består av tolv påståenden som kretsar kring upplevelsen av vardagssituationen. Svaren har summerats till ett index. Ju högre värde, desto sämre välmående (, 1972). Arbetslöshetstiden avser antalet arbetslöshetsdagar under den senaste arbetslöshetsperio- den. Betydelsen av arbetslöshetstid och partnerns sysselsättning Det finns alltså ett antal äldre och nyare studier som pekar på arbetslöshetens negativa påverkan på familjen och dess medlemmar. Tabell 11.4 visar på sambandet mellan partnerns arbetsmarknadssta- tus och variablerna GHQ, relationen till partnern och relationen till barnen. Eftersom resultaten inte skiljer sig åt nämnvärt beroende på om det är en man eller en kvinna som besvarat frågorna görs ingen uppdelning efter kön i detta fall. Inledningsvis kan det konstateras att procenttalen i kolumn tre visar att det är en dubbelt så stor andel av de arbetslösa respondenter- na som anser att relationen till partnern har försämrats till följd av arbetslösheten än som menar att relationen har förbättrats. anser dock att arbetslösheten inte påverkat samlivet med partnern över huvudtaget. När det gäller relationen till barnen är det till och med betydligt fler som upplever att arbetslösheten haft en positiv påverkan, jämfört med antalet som menar att relationen försämrats till följd av arbetslösheten. anser att arbetslösheten haft en negativ effekt på samlivet med barnen. Dessa resultat får anses vara tämligen uppseendeväckande mot bakgrund av att tidigare forskningsresultat överlag visat att arbetslöshet oftast har en negativ effekt på familjelivet. Möjligen är det trots allt så att den utökade fritid som ofta uppstår som en följd av arbetslöshet ofta utnyttjas till att skapa en fördjupad kontakt, åtminstone när det gäller relationen till barnen. Tabell 11.4 Sambandet mellan partnerns sysselsättning och GHQ, samt relation till partner och barn. GHQ (medelvärde) Relation till partner efter arbetslöshet Relation till barn efter arbetslöshet *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 Tabell 11.4 visar vidare att det finns ett samband mellan partnerns arbetsmarknadsstatus och det psykiska välbefinnandet på så vis att de som har en arbetslös partner mår sämre psykiskt än de som har en partner som inte är arbetslös. Trenden är densamma när det gäller upplevelsen av hur samlivet fungerar. Det är en större andel av de som har en arbetslös partner som upplever att relationerna inom familjen försämrats, även om detta resultat inte är signifikant i fallet med relationen till partnern. Även respondentens arbetslöshetstid uppvisar ett signifikant samband med variablerna psykiskt välmående och relationen till partner och barn. Tabell 11.5 indikerar att arbetslöshetstid är relaterad till välmåen- det och familjelivet på så vis att långvarig arbetslöshet försämrar det psykiska välmåendet och familjelivets funktionssätt. Det psykiska välbefinnandet är bäst bland dem som har en arbetslöshetstid som understiger 6 månader och sämst bland dem som varit arbetslösa . När det gäller sambandet mellan arbetslöshetstidens längd och relationen till partner och barn är mönstret inte lika entydigt. Resultaten antyder dock att lång arbetslöshetstid är relaterad till försämrade relationer inom familjen. Särskilt tydligt är detta när arbetslöshetstiden överstiger 6 månader. Arbetslöshet, kön och familjeliv Tabell 11.5 Sambandet mellan arbetslöshetstid och GHQ, samt relation till partner och barn. GHQ (medelvärde) Relation till partner efter arbetslöshet Relation till barn efter arbetslöshet *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 Huruvida sambanden mellan långtidsarbetslöshet och psykiskt välmående samt samlivet inom familjen är en direkt effekt av, eller resultatet av selektion till, arbetslöshet är svårt att utreda med hjälp av tillgängliga data. Båda förklaringsalternativen är fullt möjliga. Det är tänkbart att det i huvudsak är grupper med dålig utbildning, ohälsa, etc som selekteras ut till långtidsarbetslöshet. En undersökning av (1997) talar dock emot denna hypotes. Denna studie visar att det under den senaste tidens djupa lågkonjunktur inte finns någon större skillnad mellan korttids- och långtidsarbetslösa med avseende på till exempel utbildningsnivå. Det finns även ett antal longitudinella undersökningsresultat som styrker effekt-hypotesen. Ett exempel är Banks och undersökning (1982) som kartlade förekomsten av psykiska besvär hos 747 elever. Eleverna undersöktes dels när de gick i sista årskursen i , dels när somliga hade arbete medan andra var arbetslösa. Så länge man gick i skolan fanns det endast en marginell skillnad mellan eleverna, men hade de som fått arbete förbättrat sin psykiska hälsa medan de som blivit arbetslösa försämrat sin. Arbetets psykosociala och ekonomiska värde samt hemarbetets fördelning Som diskuterades i inledningen av detta kapitel är det troligt att de psykosociala och ekonomiska konsekvenserna av arbetslöshet har betydelse för familjens och dess medlemmars välmående. Dessutom är det, mot bakgrund av tidigare forskning, sannolikt att graden av flexibilitet i könsrollsmönstret påverkar de arbetslösas familjeliv. Sambandet mellan dessa faktorer och individens välmående, samt parrelationens kvalitet, analyseras i tabell 11.6. Förvärvsarbetets psykosociala funktion mäts med hjälp av samma index (WIS) som användes i det inledande avsnittet i detta kapitel och den ekonomiska situationen mäts med hjälp av en fråga om hur svårt det är att få ekonomin att gå ihop. Könsrollernas flexibilitet mäts med hjälp av samma index (hushållsarbete) som utarbetades i föregående avsnitt. Det psykiska välmåendet mäts med hjälp av GHQ och relationens kvalitet mäts med hjälp av frågan: Hur upplever du att relationen till din partner är? Ju högre poäng, desto sämre välmående och relation. Tabell 11.6 MCA-analys av arbetslösas psykiska välmående och relation till partner. Medelvärde (). GHQ (medelvärde) (0,08) (0,02) (0,01) (0,01) (0,11*) (0,13**) (0,10) (0,06) (0,29***) (0,27***) (0,14*) (0,06) Hur klarar man ekonomin (0,27***) (0,33***) (0,14*) (0,18**) (0,12*) (0,08) (0,12*) (0,12*) *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 Resultaten visar att sambandet mellan arbetslöshetstid och psykiskt välmående består både för män och kvinnor även i en multivariat Arbetslöshet, kön och familjeliv Det kan också tilläggas att medelvärdet på GHQ-skalan är 17,56 för kvinnor och 16,41 för män, vilket indikerar att arbetslösa kvinnor generellt upplever att de mår sämre än arbetslösa män. Eftersom denna skillnad även påvisats bland förvärvsarbetande män och kvinnor är det dock vanskligt att hävda att detta resultat är relaterat till själva arbetslöshetssituationen. Vidare har de psykosoci- ala och ekonomiska konsekvenserna stor betydelse för hur männen och kvinnorna mår psykiskt. De som saknar arbetets psykosociala funktion och har ekonomiska svårigheter mår betydligt sämre än de med låg arbetsorientering och stabil ekonomi. Effekten av psykosoci- ala faktorer är något starkare bland kvinnor som effekten av ekonomin är starkare när det gäller män. Fördelningen av hemarbetet påverkar på så vis att de arbetslösa som har en partner som delar, eller tar huvuddelen av hushållsarbetet, mår något bättre än andra, även om detta resultat inte är signifikant bland männen. När det gäller relationen till partnern uppvisar varken partnerns arbetsmarknadsstatus eller arbetslöshetstid ett signifikant samband i en multivariat analys. Däremot finns det för kvinnorna en signifikant effekt från arbetsorientering som indikerar att de som betonar arbetets psykosociala dimension upplever att samlivet med partnern är mindre tillfredsställande än de som har lägre arbetsmotivation. Den ekono- miska situationen är återigen en variabel som har en signifikant effekt både för arbetslösa kvinnor och män, även om den, även i detta fall, är något mer betydelsefull i männens fall. De som har en ansträngd ekonomisk situation har en betydligt mer negativ syn på hur samlivet fungerar, än de som lyckats bevara en stabil ekonomi. Sambandet mellan fördelning av hemarbetet och relationens kvalitet antyder att de som delar på hushållsarbetet upplever den största tillfredsställelsen, och detta gäller för både män och kvinnor. Det är alltså inte så att arbetslösa män eller kvinnor som utför en stor del av arbetet i hemmet mår bättre och är mer nöjda med sin kärleksrelation än andra arbetslösa. Tvärtom indikerar resultaten i tabell 11.6 att ett stort engagemang i hemarbetet, särskilt bland arbetslösa kvinnor, är relaterat till en försämring av den psykiska hälsan och relationen till partnern. Det finns alltså inget som tyder på att hushållsarbetet kan fungera som substitut för förvärvsarbete bland arbetslösa kvinnor . Till slut kan det också tilläggas att den relativt låga andelen förklarad , när det gäller relationens kvalitet, antyder att det är en rad andra faktorer som är av avgörande betydelse för hur samlivet fungerar än de som varit möjliga att kontrollera för i denna studie. Sammanfattningsvis indikerar resultaten i tabell 11.6 att de psyko- sociala konsekvenserna av arbetslöshet tenderar att slå något hårdare mot kvinnor som de ekonomiska konsekvenserna drabbar männen i något högre utsträckning, åtminstone då det gäller välmåen- det och upplevelsen av hur samlivet fungerar. Effekten av hushållsar- betets fördelning är ungefär densamma för män och kvinnor, med den skillnaden att arbetslösa kvinnor som bor tillsammans med en partner som utför huvuddelen av hushållsarbetet tenderar att vara mer nöjda än män i samma situation. Sambandet mellan psykiskt välmående och relationen till partnern Förutom att tidigare forskning visat att arbetslösheten och dess psykosociala och ekonomiska konsekvenser, samt de roller som familjerelationerna baserar sig på, haft betydelse för hur familjelivet fungerar, har tidigare studier även visat att den arbetslöse individens psykiska välmående påverkat relationen till övriga familjemedlem- mar. är det, som tidigare nämnts, högst sannolikt att kvaliteten på samlivet har stor betydelse för familjemedlemmarnas välmående. Sambandet mellan dessa två faktorer redovisas nedan. Tabell 11.7 Sambandet mellan GHQ och civilstånd, samt relation till partnern, bland arbetslösa. GHQ (medelvärde) Sambo, utan barn Sambo, med barn Ensam, utan barn Ensam, med barn *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 Inledningsvis visar tabell 11.7 att civilstånd har betydelse för det psykiska välmåendet. De arbetslösa som mår sämst är de som är ensamstående med barn medan de som upplever sig ha den bästa hälsan är sammanboende utan barn. Strand (1997) har visat att detta resultat till största delen kan förklaras av den ekonomiska situationen. De arbetslösa som har det svårast ekonomiskt är de ensamstående med barn. Därefter följer i tur och ordning ensamstående utan barn, sammanboende med barn och slutligen sammanboende utan barn. Arbetslöshet, kön och familjeliv Detta är en ordning som harmonierar väl med sambandet mellan civilstånd och psykiskt välmående bland arbetslösa män och kvinnor. Som resultaten visar finns det ett tydligt samband mellan psykiskt välmående och hur relationen till partnern upplevs. Variablerna är relaterade till varandra på så vis att ett sämre välmående är förknippat med en dålig relation till partnern eller omvänt, en mindre tillfreds- ställande relation är relaterat till dålig psykisk hälsa. Sambandet gäller både bland män och kvinnor, även om sambandet är något starkare för kvinnor. Det sistnämnda stödjer till viss del resultatet från en arbetslöshetsstudie av (1995) som visade att en otillfredsställande partnerrelation har betydligt större effekt på kvinnors välmående än på mäns. Sammanfattningsvis visar dock resultaten i tabell 11.7 att reaktioner på individuell och familjenivå är nära sammankopplade med varandra bland såväl arbetslösa män som arbetslösa kvinnor. I inledningen av detta kapitel presenterades en analytisk modell som sedan legat till grund för denna undersökning. Det centrala antagan- det var att arbetslösheten och dess psykosociala och ekonomiska konsekvenser, samt fördelningen av hemarbetet, på olika sätt påverkar familjen och dess medlemmar. Dessutom utgick modellen från att individernas välmående har betydelse för hur familjen fungerar som de individuella reaktionerna påverkar familjelivet. Mot bakgrund av detta var det huvudsakliga syftet med studien att undersöka vilken betydelse olika grader av arbetslöshet (arbetslöshetstid och partnerns arbetsmarknadsstatus), förvärvsarbe- tets psykosociala och ekonomiska värde, samt arbetsfördelningen i hemmet, har för individuella reaktioner och för familjelivet. Inledningsvis analyserades förvärvsarbetets ekonomiska och psykosociala betydelse för arbetslösa män och kvinnor. När det gäller förvärvsarbetets psykosociala värde för män och kvinnor som befinner sig i olika sociala sammanhang framkom en del intressanta resultat. Graden av arbetsorientering är, generellt sett, hög bland arbetslösa. Detta antyder att arbetet, vid sidan om dess ekonomiska betydelse, har ett stort psykosocialt värde och detta gäller för såväl arbetslösa män som för arbetslösa kvinnor. Inom kvinnogruppen finns dock en tydlig generationsklyfta på så vis att de yngre kvinnorna är betydligt mer arbetsorienterade än de äldre. Kvinnor är faktiskt den grupp som har den största arbetsmotivationen bland alla kvinnor och män. Detta resultat får ett visst stöd av SCB:s AKU- statistik (1995) som visar att den kategori anställda som vill öka sin arbetstid mest är kvinnor . Även om detta till viss del kan förklaras av den relativt stora andelen deltidsarbetande inom denna kategori indikerar resultatet att arbetsviljan är stor bland yngre kvinnor. Orsaken till den tydliga åldersskillnaden kan åtminstone delvis spåras till det faktum att nästan hälften så liten andel av den yngsta ålderskategorin kvinnor som av den äldsta, anser att hemarbete är lika tillfredsställande som förvärvsarbete. Denna undersökning finner alltså inget stöd för att förvärvsarbetets psykosociala värde skulle vara betydligt större för män än för kvinnor. Detta gäller särskilt för den yngre generationen. Vid analysen av vilken effekt partnerns sysselsättningsgrad har på hushållsarbetets fördelning utkristalliserades två, delvis motsägelse- fulla, resultat. Å ena sidan finns det ett starkt samband mellan arbetsmarknadsstatus och fördelning av hemarbetet på så vis att både kvinnor och män utför en betydligt större andel av hushållsarbetet när de är arbetslösa jämfört med när de förvärvsarbetar. Detta gäller även under kontroll av ålder, förekomst av barn och utbildning. Både män och kvinnor utnyttjar alltså en del av sin tid som arbetslös till att utföra hemarbete. Å andra sidan indikerar resultatet att kvinnan tar en stor andel av arbetet oavsett mannens sysselsättning. Det är först när kvinnan heltidsarbetar och mannen är öppet arbetslös som arbetsbör- dan i hemmet är någorlunda jämnt fördelad, vilket i det stora hela naturligtvis är allt annat än en jämställd arbetsfördelning. Resultatet visar alltså att det finns en flexibilitet när det gäller hemarbetet men också att det även pågår en socialiseringsprocess som konstitue- rar könsroller. Nästkommande avsnitt analyserade sambandet mellan de ovan nämnda variablerna och individens, samt familjens, välmående. När det gäller de arbetslösas bedömning av hur arbetslösheten påverkat familjerelationerna visade resultaten att det är förhållandevis få som menar att arbetslösheten haft någon effekt över huvudtaget. Bland de som uppger att arbetslösheten påverkat relationen till partner och barn är det dessutom en relativt stor andel som menar att relationen förbättrats till följd av arbetslösheten. Däremot är det psykiska välmåendet relaterat till arbetslöshetstid på så vis att längre arbetslös- hetstid är förknippad med en försämrad hälsa bland både kvinnor och män. Huruvida det sistnämnda är ett resultat av selektion till, eller en direkt effekt av, långtidsarbetslöshet är svårt att utreda med hjälp av tillgängliga data, men tidigare forskningsresultat som baserats på longitudinella data har uppvisat ett starkare stöd för effekthypotesen. Två centrala faktorer som påverkar det psykiska välmåendet och relationen mellan partners är de psykosociala och ekonomiska konsekvenserna av arbetslöshet. De med hög arbetsorientering och Arbetslöshet, kön och familjeliv svåra ekonomiska problem upplever större svårigheter än de som har lägre arbetsorientering och stabilare ekonomi. Arbetets psykosociala funktion tenderar att vara av något större betydelse för arbetslösa kvinnors välmående än för mäns som den ekonomiska funktionen är särskilt betydelsefull för mäns välbefinnande. Fördel- ningen av hushållsarbetet påverkar välmåendet och relationerna på så vis att jämställda respondenter generellt är mer nöjda än de som utför huvuddelen av hemarbetet. Resultatet indikerar dels att hushållsarbete inte är ett tänkbart alternativ till förvärvsarbete vare sig för kvinnor eller män, dels att jämställdhet i hushållsarbetet är bra för, eller en indikation på, relationens kvalitet. finns det även ett starkt samband mellan psykiskt välmå- ende och hur kvinnor och män ser på relationen till sin partner. De som upplever en hög grad av psykiska besvär anser att relationen till partnern inte är lika tillfredsställande, som de med ett gott välmående hävdar. Detta är särskilt tydlig för kvinnor. Det finns alltså ett starkt samband mellan individuella reaktioner och reaktioner på familjeni- vå. Frågan är hur kausaliteten ser ut. För det första är det tänkbart att arbetslöshetens negativa effekt på familjelivet orsakar ett lågt välbefinnande hos individen, alternativt att dåliga relationer försvårar individens anpassning till arbetslöshetssituationen. I båda fallen är relationens kvalitet av avgörande betydelse för individens välmående. För det andra är det också högst sannolikt att arbetslöshetens negativa effekter på den enskilde individen gör att hon/han lättare tappar humöret och tålamodet, vilket i förlängningen påverkar samlivet med andra familjemedlemmar negativt. I detta fall orsakar alltså indivi- dens låga välbefinnande konflikter inom familjen. Sammanfattningsvis kan det konstateras att förvärvsarbetet till stora delar är en lika viktig beståndsdel i kvinnors liv som i mäns. På grund av detta är också konsekvenserna av arbetslöshet likartade för både män och kvinnor. Som denna studie visat är det en minoritet av arbetslösa kvinnor som finner en inre tillfredsställelse i hushållsar- bete . Detta gäller framför allt för yngre kvinnor men till viss del även för äldre. Trots detta antyder resultaten att arbetslösa kvinnor med en förvärvsarbetande partner ansvarar för i stort sett allt hushållsarbete. Det sistnämnda visar på betydelsen av att kvinnor förvärvsarbetar om arbetet i hemmet ska fördelas någorlunda jämlikt mellan män och kvinnor. Visserligen blir den totala arbetsbördan för dessa dubbelarbetande kvinnor betungande, men trots detta är det förmodligen nödvändigt med en hög kvinnlig förvärvsfrekvens för att man ska uppnå något som kan liknas med jämställdhet i hemarbetet. Resultaten i denna studie är viktiga att beakta mot bakgrund av den senaste tidens arbetslöshetsutveckling sådan den presenterades i den inledande delen av detta kapitel.