sou · GLB3150 · 1998-01-01 00:00:00 — Av tabell 5 framgår att det inte är något av CÖE-länderna som har högre BNP/capita än de nuvarande EU-länderna. Av CÖE- länderna har högst BNP/capita. Skillnaden mellan och , som har lägst BNP/capita av länderna inom EU-15, är . Det är större skillnad mellan det land som har högst BNP/capita och det land som har lägst BNP/capita bland CÖE-länderna än bland länderna inom EU-15. 4ABELL ".0 CAPITA I ECU I #–% L¤NDERNA OCH I %5 Kommissionen har även valt att redovisa även köpkraftskorrige- rad BNP/capita. Detta mått tar även hänsyn till konsumentens köpkraft. Låga priser på många varor och tjänster ger sålunda ett högre värde på detta BNP-mått. Av tabell 6 framgår att skillnaden mellan CÖE-10 och EU-15 blir mindre om man väljer köpkrafts- korrigerad BNP. 4ABELL +¶PKRAFTSKORRIGERAD ".0 CAPITA I ECU I #–% L¤NDERNA OCH I %5 Av tabell 7 framgår BNP i absoluta tal i EU-15 och i CÖE- länderna. Totalt uppgår BNP i CÖE-länderna till av den totala BNP i EU-15. Av CÖE-länderna har klart störst BNP med av den totala BNP. BNP är vid en jämförelse med nuvarande EU-länder ungefär i nivå med och . Det innebär att med störst BNP av kandidatländerna hamnar bland de EU-länder som har minst total BNP. har näst högst BNP av kandidatländerna och är i samma storleksordning som , d.v.s. näst minst bland EU- länderna. , och har tillsammans av den totala BNP i CÖE-länderna. BNP i de tre baltiska länderna motsvarar av BNP i CÖE-länderna vilket motsvarar BNP i . 4ABELL 4OTAL ".0 I MDR ECU I #–% L¤NDERNA OCH %5 *¤MF¶RELSE MELLAN %5 OCH #–% L¤NDERNA Utvidgningen av EU innebär att de nuvarande 15 länderna i EU och de 10 CÖE-länderna kommer att agera på en gemensam marknad utan några gränshinder i form av tullar. För att kunna göra en analys av de olika scenarierna krävs att det görs en avstämning av vilka skillnader som det finns i utgångsläget mellan jordbrukssektorerna i EU-15 och i CÖE-länderna. Detta avsnitt är sålunda att betrakta som en avstamp för att analysera effekterna innan jordbrukspolitiken läggs in som en faktor som påverkar jordbrukssektorn. Vissa jämförelseparametrar är betingade av yttre förutsättning, t.ex. klimat och geografiskt läge, och kan därför inte påverkas. Andra parametrar som strukturförhållandena och politiska villkor är faktorer som kan förändras på kortare eller . Pris- och kostnadsläge i resp område är också mycket viktiga att jämföra liksom lönsamheten i sektorn. Dessa parametrar är några exempel på områden som är viktiga att undersöka. För vissa kan det saknas data, det gäller speciellt för CÖE-länderna, vilket försvårar studien. *ORDBRUKETS BETYDELSE I EKONOMIN Samtliga CÖE-länder är med några få undantag, och , utpräglade jordbruksländer. Detta kan avläsas i jordbrukssektorns betydelse för total produktion och sysselsätt- ning. I EU-15 är förhållandet det motsatta där är det endast ett fåtal länder där jordbruket fortfarande spelar denna roll, främst i och på . 78 Jämförelse mellan..... är det ojämförligt störst jordbrukslandet av CÖE-länderna. Landet har omkring en tredjedel av CÖE-ländernas totala åkerareal och av antalet jordbrukare. Av de övriga CÖE-länderna har och också betydande jordbrukssektorer. Enligt uppgifter från uppgår jordbrukets produktionsvärde till av den totala BNP i CÖE- länderna. Motsvarande andel i EU-15 är . av de sysselsatta återfinns i jordbruket i CÖE-länderna medan andelen i EU är . Av tabell 8 framgår att jordbrukets produktionsvärdet betyder förhållandevis mest i och och minst i och . I EU betyder jordbruket mest i och på . I de stora industrinationerna i EU-15 svarar jordbruket endast för av det samlade produktionsvär- det. Trenden är dock även i CÖE-länderna att jordbruket får allt mindre betydelse. I de CÖE-länder som haft den gynnsammaste ekonomiska utvecklingen har jordbrukets andel av produktions- värdet halverats . I länder med svag utveckling har jordbrukets andel dock t.o.m. ökat. Jämförelse mellan....79 4ABELL *ORDBRUKETS PRODUKTIONSV¤RDE AV TOTALT PRODUKTIONSV¤RDE I #–% L¤NDERNA OCH I %5 Andel av prod. Andel av prod. , , och har av arbetskraften sysselsatt i jordbruket. I EU är det endast som ligger på motsvarande andel. är det CÖE- land som har minst andel sysselsatta i jordbruket med . De stora industriländerna i EU har av arbetskraften i jordbrukssektorn. Det bör observeras att det även ingår sysselsatta i skogsbruk och fiske. I är sysselsatta inom jordbruksnärningen. 80 Jämförelse mellan..... 4ABELL 3YSSELSATTA I JORDBRUKET I #–% L¤NDERNA OCH I %5 De redovisade uppgifterna över produktionsvärde och sysselsätt- ning i jordbrukssektorn visar på stora skillnader i arbetsprodukti- viteten. I är sysselsatta i jordbruket men sektorn svarar inte för mer än av produktions- värdet. har däremot en betydligt bättre produktivitetet, av de sysselsatta finns i jordbruket och dessa svarar för av produktionsvärdet. Av EU-länderna har de sydliga medlemsländerna men även länder som och många sysselsatta inom jordbruket i förhållande till produktionsvärdet. har minst sysselsatta i förhål- lande till produktionen men även har en relativt gynnsam kvot. Jämförelse mellan....81 och är de länder som har de bästa yttre förhållandena för en mångsidig växtodling. Det finns stora sammanhängande områden med bördiga marker och klimatet är förhållandevis bra. Det finns goda möjligheter till omfattande odlingar av spannmål, i synnerhet brödsäd, och oljeväxter. Det finns även förutsättningar för odling av arbetsintensiva special- produkter som frukt och grönsaker. har en mycket stor åkerareal men jordarna har generellt sett en förhållandevis låg avkastningsförmåga. har i allmänhet lättare jordar som lämpar sig bäst för odling av vissa spann- målsslag som råg, rågvete och annan fodersäd samt potatis. Det finns också möjligheter till odling av frukt och bär. har mera karaktären av ett bergsjordbruk vilket ger sämre förutsättningar att bli storproducent av stapelvaror som spannmål och oljeväxter. Landet har dock goda förutsättningar för odling av specialprodukter som tobak och vin. och är inte några utpräglade jordbruksområ- den och saknar speciella fördelar för specialiserad växtodling. Produktionen av vegetabilier kan förväntas bli inriktad mot spannmål och oljeväxter främst för den egna marknaden. Special- produktion av maltkorn för att möta behoven från ländernas egna bryggeriindustrier kan förväntas. har till största delen ett bergsjordbruk och produktio- nen är därför mycket begränsad med undantag för några special- produkter, t.ex. humle. Förutsättningarna för växtodling i de baltiska länderna, med undantag för vissa delar av , är förhållandevis svaga p.g.a. det nordliga läget och mindre bördiga jordar. Jordbruket väntas därför inte komma att inriktas mot specialiserad växtodling. 82 Jämförelse mellan..... Spannmåls- och oljeväxtodling för hemmamarknaden torde domi- nera växtodlingen men även viss odling av grönsaker, frukt, och bär kan bli aktuell i dessa länder. Generellt sett är hektaravkastningen betydligt lägre i CÖE- länderna jämfört med EU-15. Det beror dock till stor del på låg användning av insatsvaror samt sämre brukningsmetoder. , före den ekonomiska omvälvningen, var avkast- ningen i t.ex. den ungerska veteodlingen ungefär i nivå med odlingen inom EU. Kan odlingen ske under samma förutsättning- ar som i EU finns det inget som talar mot att områden med liknande yttre betingelser åter skulle kunna nå upp till dessa avkastningsnivåer. Spannmål och i viss mån oljeväxter torde vara de grödor där CÖE-länderna snabbast kan hävda sig gentemot EU. Det är grödor som kräver förhållandevis liten insats av produktionsme- del och kravet på specialkunnande hos odlaren är måttligt. Det är möjligt att omsätta varan i handel utan att den förädlas vilket gynnar CÖE-länderna som har svagare industri än EU. Möjlig- heterna till goda marginaler är dock sämre än för varor med högt värde. CÖE-länderna torde få svårare att konkurrera inom den mera specialiserade växtodlingen. Potatis- och sockerbetsodlingen kräver betydligt större kapitalinsats och mera kompetens hos brukarna. Odlingen av dessa grödor i EU har kunnat effektivise- ras genom användande av bl.a. specialmaskiner. I fråga om produkter där det är svårt att genomföra rationalise- ringar av arbetsmoment, i första hand frukt, bär, grönsaker, tobak och vin har CÖE-länderna goda förutsättningar för att kunna konkurrera med EU eftersom arbetskostnaderna är låga. Jämförelse mellan....83 På animalieområdet har produktionen i CÖE-länderna i hög grad varit påverkad av de handelsrelationer som länderna hade med det . En stor del av ländernas produktion exporterades till och i gengäld kunde produktionsmedel importeras till låga priser. Detta gällde i synnerhet de baltiska länderna. Strukturutvecklingen på animaliesidan har också varit av stor betydelse för produktionsutvecklingen. Animalieproduktionen var tidigare i större utsträckning än vegetabilierna koncentrerad till de stora kollektivt ägda jordbruken. När dessa privatiserades och i vissa fall splittrades upp på små enheter minskade produktionen kraftigt. Den allmänna bedömningen som görs av bl.a. kommis- sionen är att animaliesektorn f.n. är i sämre skick i CÖE-länderna än vegetabiliesektorn. En viktig förutsättning för konkurrenskraftig animalieproduktion är god tillgång på fodermedel till låga priser. Denna förutsättning torde finnas i flera av CÖE-länderna. I t.ex. finns det goda möjligheter att producera fodersäd på jordar som lämpar sig sämre för odling av brödsäd. var arbetskraften en viktig faktor i animalieproduktio- nen. En snabb rationalisering har dock minskat dess betydelse inom de flesta produktionsgrenar med undantag för mjölkpro- duktionen. Låga arbetslöner i CÖE-länderna är därför av mindre betydelse i konkurrensen med EU. Krav på hög kompetens bland arbetskraften kan istället vara till nackdel för CÖE-länderna. Ett större problem är att animalieproduktionen är betydligt kapitalintensivare än vegetabilieproduktionen. Kapitalförsörj- ningen är fortfarande ett av de största problemen för jordbruks- sektorn i CÖE-länderna. Livsmedelsindustrin spelar också en avgörande roll för hur animalieproduktionen ska kunna hävda sig. Brist på kapital, kompetens vad gäller t.ex. livsmedelskvalitet och 84 Jämförelse mellan..... affärsmannamässighet är områden som ansetts vara svaga punkter i CÖE-ländernas livsmedelsindustri. Bland CÖE-länderna torde det i första hand vara som har förutsättningar att kunna producera en betydande mängd ani- malieprodukter. Även och kan emellertid komma att producera förhållandevis mycket animalier. De baltiska länderna hade en omfattande animalieproduktion men det bedöms inte vara realistiskt att produktionen åter når upp till dessa nivåer. Animalieproduktionen i CÖE-länderna bedöms på kort till medellång sikt vara mindre konkurrenskraftig gentemot EU-15 än vegetabilieproduktionen. Prisfaktorn torde vara av mindre betydelse än t.ex. kvalitet och hygienisk standard för CÖE- ländernas förmåga att konkurrera med EU. För EU kan det bli intressant att finna marknader i CÖE-länderna som efterfrågar animalieprodukter av mycket hög kvalitet. Konsumentgrupper i CÖE-länderna med hög köpkraft växer snabbt och det blir därför alltmera intressant för livsmedelsindust- rin i EU att förse dessa konsumenter med produkter som ännu inte kan produceras av den inhemska industrin. CÖE-ländernas hade en helt annan markpolitik än EU. Som en följd av att man ändrade styrelsesätt blev det av största vikt att även ändra markpolitiken. Dessa reformer har i vissa länder varit svåra att få igång eftersom den politiska viljan inte varit entydig. I andra länder har det fattats beslut om genomgripande program men i praktiken har de varit svåra att genomföra. Flera decenniers avsaknad av en fungerande marknad för mark har också bidragit till svårigheterna. En följdeffekt av dessa problem har blivit att Jämförelse mellan....85 kreditgivarna inte ställt upp med kapital till markägare utan klara besked om äganderätten. På detta område tar det med alla säkerhet förhållandevis innan regler och praxis stabiliserar så att CÖE-länderna uppnår samma läge som EU-15. Företagsstruktur och ägandeform är helt annorlunda i CÖE- länderna än i EU-15 trots att det har genomförts landreformer . och har ett stort antal småjordbruk medan övriga länder domineras av mycket stora jordbruk. Även i länderna som dominerats av storjordbruk har landreformerna lett till att det skapats ett stort antal småjordbruk. Familjejordbruk i den storleksklass som är vanlig i flertalet av EU-länderna förekommer ännu nästan inte alls. De CÖE-länder där storjord- bruken dominerar borde ha stordriftsfördelar gentemot EU-15. Det krävs dock att den inre organisationen i företagen fungerar liksom att ägandeformen kan lösas. Det kan innebära att de allra största jordbruken inte är de effektivaste och kommer att delas upp i mindre enheter. I länder med stor andel småjordbruk är en strukturrationalisering oundviklig för att konkurrenskraften ska kunna förbättras. I kommissionens avisvar för påpekas just att strukturfrågan är den mest angelägna att lösa inför EU- medlemskapet. Det är främst på vegetabilieområdet i de länder där det finns fungerande storjordbruk, bl.a. i , och , som CÖE-länderna har en möjlighet att konkurrera med EU. På animalieområdet har uppdelningen i alltför små enheter lett till att effektiviteten har minskat kraftigt. 86 Jämförelse mellan..... 4EKNISK NIV¥ OCH KOMPETENS CÖE-ländernas jordbruk baseras fortfarande på en teknik som införskaffades under det tidigare systemet. Utrustningen kommer ofta från det . Svag lönsamhet i jordbruket har lett till att nyinvesteringar fått skjutas . Det torde i speciellt stor utsträckning gälla långsiktiga projekt som markförbättrande åtgärder och bevattningsanlägg- ningar. Det finns ett uppdämt behov av nyinvesteringar i CÖE- länderna. Teknologin som börjar att tillämpas kommer vanligen från och . Den leder till förbättrad effektivitet men också till ett högre kostnadsläge. I utgångsläget har EU:s jordbruk ett försprång på tekniksidan men också en högre kostnadsnivå. Lantarbetarna på tidigare statligt ägda storjordbruk var ofta specialister på relativt få arbetsuppgifter. Den enskilde arbetaren saknade dessutom ofta affärsansvar för sina uppgifter. Nya företagsformer i CÖE-länderna skapar nya krav på kompetens hos jordbrukarna. Det gäller inte minst förmågan att leda sitt företag och att göra det på ett affärsmässigt sätt. Generellt sett synes jordbrukarna i EU ha en bättre och mera allsidig kompetens än jordbrukarna i . Även detta problem pekas ut av kommissionen i aviserna. Prisnivån i CÖE-länderna är betydligt lägre än i EU. I kommis- sionens länderyttrande konstateras att priset är lägre för samtliga produkter. Prisskillnaden är störst för frukt och grönsaker och minst för de spannmålsbaserade animalierna. har allmänt sett de högsta priserna bland CÖE-länderna. För de flesta produkter kan CÖE-länderna upprätthålla en export utan i princip några exportbidrag. EU kan däremot inte exportera Jämförelse mellan....87 i stort sett några produkter utan att exportsubventioner skjuts till. På en avreglerad marknad synes därför CÖE-ländernas jordbruk på kort sikt vara mera konkurrenskraftigt än EU:s. Jämför dock vad som sägs om kvalitetskraven i avsnitt 9.7. Jordbruket och livsmedelsindustrin i CÖE-länderna har svårt att producera varor som uppfyller kvalitetskraven på bl.a. EU- marknaden. En viktig orsak är att det saknas teknisk utrustning och kunskap. Utrustningen som används är ofta omodern och härrör från det . En annan orsak är att transporterna inte fungerar. Det är svårt att samla upp varor och distribuerar dem till tillräckligt snabbt. CÖE-ländernas traditionella export gick till det och kvalitetskraven på dessa produkter var betydligt lägre . Det krävs därför att exportörerna i CÖE-länderna kan få kunskap om de villkor som gäller för att exportera till nya marknader. CÖE-länderna har dock lägre användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel än EU-länderna vilket kan ge en konkurrens- fördel eftersom dessa faktorer spelar en allt större roll. Kostnadsläget i CÖE-länderna är betydligt lägre än i EU trots att inflationstakten varit mycket hög . Det gäller i synnerhet kostnaden för arbetskraft, , bränsle och elkraft. I EU har produktionskostnaderna genererats av bl.a. höga stödprisnivåer. Rationaliseringar och effektiviseringar har inte genomförts eftersom det inte varit tillräckligt stark lönsam- hetspress. I det korta perspektivet torde CÖE-länderna ha störst kostnadsfördel vad gäller arbetskraftskostnaderna. 88 Jämförelse mellan..... spelar störst roll för arbetsintensiva specialprodukter som frukt, grönsaker, tobak och vin. Det har gjorts få studier över lönsamhetsskillnaden mellan EU-15 och CÖE-länderna. Det är därför svårt att i absoluta tal slå fast vad som gäller. I generella termer går det dock att finna ett visst mönster som visar på skillnader. Följande uppställning visar vilka faktorer som är positiva och negativ för EU-15 resp CÖE- länderna. + avser en fördel för det ena området gentemot det andra. Det är inte möjligt att summera tecknen för EU-15 och CÖE-länderna eftersom de olika faktorerna har olika tyngd. &AKTORER SOM P¥VERKAR L¶NSAMHETEN I %5 RESP #–% L¤NDERNA Det finns få studier gjorde över lönsamhetsskillnaderna som baseras på verkligt material. har dock låtit göra en studie av lönsamheten i olika CÖE-länder samt i . Studien har genomförts av ett i . I studien påtalas de problem som det innebär att göra sådana jämförelser bl.a. beroende på att saknas vedertagna metoder för Jämförelse mellan....89 faktainsamling i CÖE-länderna. En annan faktor som är svår att fånga in är storleksskillnaden på företagen. Det är speciellt svårt att jämföra de enskilda CÖE-länderna. De slutsatser som kan dras utifrån studien bör därför begränsas till att gälla CÖE-länder i stort jämfört med EU. En sammanfattning av studien redovisas i tabellerna 10 och 11. Studien visar att produktionskostnaderna är betydligt lägre i CÖE-länderna än i , som i denna studie representerar EU. Faktorkostnaderna för flertalet av insatsmedlen är fortfarande lägre i CÖE-länderna jämfört med EU. Produktionen i CÖE- länderna är betydligt arbetsintensivare än i EU. Detta faktum är inte på något sätt överraskande eftersom timkostnaden är betydligt lägre i CÖE-länderna. Låg avkastning i kombination med låga produktpriser innebär dock att lönsamheten i CÖE- länderna inte når upp till nivån i EU. Det ska också konstateras att lönsamheten i EU-jordbruket beror på möjligheterna att få olika slag av bidrag, antingen direktstöd och/eller via priset. 90 Jämförelse mellan..... 4ABELL ,¶NSAMHETSKALKYL F¶R VETEODLINGEN I #–% L¤NDERNA OCH I %5 Avkastning, t/ha Pris, kr/kg Produktintäkt, kr/ha SUMMA INTÄKTER, kr/ha Fasta kostnader, kr/ha SUMMA KOSTNADER, kr/ha kostnad, kr/kg ν -kr/ha ν -kr/t -0,07 Jämförelse mellan....91 4ABELL ,¶NSAMHETSKALKYL F¶R MJ¶LKPRODUKTIONEN I %5 OCH I #–% L¤NDERNA Avkastning, kg/ko Pris, kr/kg mjölk Kalv+köttintäk, kr/ko Produktintäkt, kr/ko Djurbidrag, kr/ko SUMMA INTÄKTER, kr/ko Rörliga kostnader, kr/ko Arbetskostnader, kr/ko Fasta kostnader, kr/ko SUMMA KOSTNADER, kr/ko Produktionskostnad, kr/kg mjölk -kr/ko -kr/kg mjölk -0,21 -0,12 Ett sätt att jämföra CÖE-länderna med EU-15 är genom att beräkna arbetsproduktiviteten. Kommissionen har gjort sådana studier avseende förhållandena . I tabell 12 redovisas kommisionens undersökning. Uttryckt i absoluta tal ligger CÖE-länderna på en avsevärt lägre nivå än länderna i EU-15. De bästa CÖE-länderna hade i denna undersökning ca 1/5 av produktiviteten i EU-15. och de baltiska länderna hade den lägsta arbetsproduktiviteten av CÖE-länderna. 92 Jämförelse mellan..... Arbetsproduktiviteten i jordbruket är lägre än i andra sektorer i såväl EU-15 som i CÖE-länderna. Jordbrukets arbetsproduktivitet är dock relativt sett bättre i flera av CÖE-länderna jämfört med EU-15. har den lägsta arbetsproduktiviteten av samtliga länder som undersökts. Det polska jordbruket har även lägst produktivitet relativt andra sektorer. Förklaringen till detta är i första hand att har ett betydligt mer småskaligt jordbruk. !RBETSPRODUKTIVITETEN I #–% L¤NDERNA i jordbruket, ecu andra sektorer, % För spannmål och oljeväxter konkurrerar exportländer som och med exportländerna inom EU som t.ex. , , och till viss del även . För specialprodukter som vin, frukt, bär och grönsaker konkurre- rar CÖE-länderna mera med de sydligare EU-länderna. Bland CÖE-länderna synes det främst vara och i viss mån och som kan konkurrera på animalieområdet. De baltiska länderna har av tradition varit stora exportörer av animalieprodukter men denna export var nästan helt styrd av Jämförelse mellan....93 På EU-sidan blir det främst de nordligare länderna som man kommer att konkurrera med. På medellång sikt kommer CÖE-länderna att ha sämre möjligheter att konkurrera på animalieområdet än med vegetabilierna. CÖE-länderna har av tradition exporterat merparten av sina livsmedel österut. På dessa marknaderna torde man ha en fördel gentemot EU eftersom man har goda kunskaper om dem. Kontaktkanaler finns upparbetade . CÖE-länderna har även en transportfördel gentemot EU-15. CÖE-ländernas möjlighet att exportera livsmedel före medlem- skapet i EU beror till stor på del hur EU agerar. Handeln mellan EU och CÖE-länderna har blivit alltmer obalanserad till CÖE-ländernas nackdel. De handelsavtal som finns har fungerat dåligt. Villkoren för CÖE-ländernas export till EU har i praktiken kommit att få en utformning så att det ska passa importörerna i EU. CÖE-ländernas exportmöjligheter på tredjelandsmarknaden påverkas också av EU:s handlande. EU har oändligt mycket större möjligheter att ge exportbidrag vid handel med dessa länder. CÖE-länderna har genomgått en dramatisk förändring av det politiska systemet och kanske speciellt vad gäller jord- En generell trend i samband med den politiska omvälvningen var att CÖE-länderna avreglerade jordbrukssektorn. Ju som har förflutit har det skett motreaktioner och regleringar har återinförts. Dessa har ofta haft samma utformning som de som finns i EU. CÖE-länderna saknar dock ekonomisk styrka att skjuta till medel för att regleringsåtgärderna ska få samma tyngd som inom EU. 94 Jämförelse mellan..... Ett mått som kan ge en bild av regleringsingripandena är de PSE- tal som beräknar. För EU totalt ligger PSE-talen mellan 40-50 . PSE-talen i CÖE- länderna har stigit från en nivå nära noll till 10-20 . är det ojämförligt mest betydelsfulla jordbrukslandet bland kandidatländerna. är också vid en jämförelse med nuvaran- de EU-länder en stor producent av livsmedel. och är också betydande jordbruksländer. Övriga kandidatlän- der har förhållandevis liten produktion. Det finns goda yttre förutsättningar i vissa av CÖE-länderna för produktion av jordbruksprodukter. CÖE-länderna har kostnads- fördelar och strukturen är gynnsam i vissa av länderna. Det finns en lång tradition att exportera livsmedel och det finns väl upparbetade kanaler speciellt på marknaderna österut. Jordbruket är som regel mindre reglerat än i EU och verkar på en mera konkurrensutsatt marknad. Produktionsapparaten i CÖE-länderna är sårbar. Det råder brist på kapital vilket leder till att nödvändiga investeringar speciellt i maskiner och fasta anläggningar inte har kommit till stånd. Detta gäller såväl för primärproduktionen som livsmedelsindustrin. CÖE-länderna har därför svårt att skapa ett kontinuerligt utbud med jämn och hög kvalitet. Kompetens saknas speciellt vad gäller företagsledning och marknadskunskap. Det finns även institu- hinder i form av bl.a. oklara regler för äganderätt av mark vilket också hämmar konkurrenskraften. På kort sikt torde CÖE-länderna ha störst möjligheter att kon- kurrera med EU inom vegetabiliesektorn. Möjligheterna synes vara störst för stapelvaror som t.ex. spannmål och oljeväxtfrö. Jämförelse mellan....95