sou · GLB351d1 · 1998-01-01 00:00:00 — En stor andel av dessa anmälningar kom från kommunernas särskilda boendeformer och gällde till över - vägande del felhandlingar i samband med läkemedelshantering. Ökni ngen har dock planat ut. Synpunkter, klagomål och anmälningar orsaker till denna fluktuation i anmälningar efter kommunernas öve rtagande av långtidssjukvården har jag belyst tidigare. Ja g understryker här betydelsen av att fortsättningsvis följa oc h närmare analysera de förändringar som sker samt deras samband med vårdkvaliteten för enskilda. Eftersom både förtroendenämnden i landsti ng, och påbörjade registrering av anmälninga r 1992 och senare finns inget (utan bearbet- ningar) jämförelsematerial över före komst av anmälningar inom långtidssjukvården före Ädelreformen. Stor överensstämmelse i anmälningarna Informationen i databaserna ger en god överblick över bl.a. an - talet anmälningar och fördelning mellan åldersgrupper och kön. Det statistiska materialet ger även i vissa fall information om vilka verksamheter och specialiteter som anmälningarna avser samt vilka händelser som föranleder en anmälan och vad de n resulterar i. Anmälningarna innehåller dock ofta en komplexitet som inte tydliggörs i statistiken. Jag kan genom analyser av de exempel på anmälningar som jag fått tillgång till konstatera den samstämmighet som framkommer ur materialet. Oavsett om klagomålen framförs som en anmälan till med yrkande om disciplinpåföljd av hälso- och sjuk- vårdspersonal eller som klagomål till förtroendenämnderna inne - håller synpunkterna och klagomålen stora likheter. Det råde r även stor samstämmighet med resultatet av de uppföljningar och ut-värderingar som genomförts av tillsynsmyndigheterna. Innehåll i anhörigas klagomål och synpunkter Flertalet kritiska synpunkter och klagomål på vården och om - sorgen om äldre lämnas av anhöriga, framförallt make/maka , son/dotter eller barnbarn. Anhöriga beskriver i sina anmälningar starka upplevelser av brister i omhändertagandet. Flertalet anmäl - ningar gäller tiden då deras närstående vistades på sjukhus eller 134 Synpunkter, klagomål och anmälningar bodde i en särskild boendeform och då främst sjukhem. Klago - målen avser vården och omsorgen av personer i mycket hög ålde r med omfattande vård- och omsorgsbehov på grund av en elle r flera funktionsnedsättningar/sjukdomar och med begränsad e möjligheter att själva föra sin talan och utöva inflytande. För somliga är det primära skälet för anmälan att ansvariga skal l ställas till svars för det som inträffat. Andra skäl är upplevelse r av kränkningar samt en önskan om upprättelse och/eller e n önskan om att förebygga att liknande händelser som drabba t deras närstående skall upprepas. Klagomålen avser oftast fler a olika händelser och företeelser. Brister i information är, som framgått tidigare, oftast inte huvud- skäl till anmälan. Sådana brister framkommer därför inte alltid a v statistiken. Däremot är bristen på information och avsaknaden av dialog uppenbar vid en bearbetning av anhörigas anmälningar. Kritik riktas i anmälningarna mot bristande information och dialog i relation till enskilda och anhöriga. Motsvarande kriti k avser även kommunikationen mellan personal samt mellan olika vårdnivåer och vårdgivare. Anhörigas synpunkter överensstäm- mer med de erfarenheter som framkommit i Ädelutvärderinge n om brister i vårdplanering och informationsöverföring mella n vårdgivare och vårdnivåer. Jag instämmer helt i den av förtroendenämnderna framförd a erfarenheten att tydlig och upprepad information skulle förebygga många problem i vården och omsorgen. Brister i information förekommer även i samband med indi - viduell prövning av biståndsbehov i form av hemtjänst och sär- skild boendeform. Det visar tillsynsmyndigheternas uppfölj - ningar av rättssäkerheten vid handläggning och dokumentatio n av biståndsansökningar. Dessutom brister det i informatione n beträffande rätten att överklaga beslut. |Synpunkter, klagomål och anmälningar Ett annat genomgående drag som kan skönjas i anmälningarn a (och som har nära samband med information och dialog) ä r brister i samverkan och samråd med anhöriga samt bristand e möjlighet till delaktigh et i vården och omsorgen om närstående. Anhöriga upplever att det saknas intresse och lyhördhet i vården och omsorgen för deras kunskaper och erfarenheter om hur deras närståendes liv gestaltat sig. Bristande kommunikation leder hos anhöriga till oro och minskat förtroende för verksamheten . Anhöriga uppfattas som krävande när de framför synpunkter. I omvårdnadsarbetet går insikten förlorad om at t "vårdtagaren" är någons mamma, pappa, mor- eller farförälder . Brister i bemötande, omvårdnad, tillsyn och behandling Anhö riga beskriver upplevelser av att det saknas respektfullt bemöt ande av enskilda och deras individuella behov. Den en- skildes utsatthet är framträdande i många anmälningar. Han/hon blir inte synlig i den kollektiva hanteringen av "de boende". Om- vårdnaden ges utan intresse och utan omtanke, empati och enga- gemang. Vården och omsorgen är ensidigt inrikta d på det fysiska omhändertagandet. När rutiner för det praktisk a arbetet dominerar blir de individuella behoven underordnade. Kritik riktas mot behandlings- och omvårdnadsåtgärder. I de t material som jag haft tillgång till i mitt kartläggningsarbete före- faller en påfallande stor del avse brister i behandling liksom i insatser för att förebygga trycksår samt fall och fallskador. har, som tidigare redovisats, uppmärksammat att bristande om- vårdnad, tillsyn och behandling – och då särskilt vid fall oc h fallskador och i samband med vätske- och näringstillförsel – of ta är anledning till anmälningar som avser personer . Även i exemplen från förtroendenämnderna och Socialstyrel sens regionala tillsynsenheter tydliggörs dessa brister. Flera studier har visat på metoder för att förebygga bristande omvårdnad när de t gäller bl.a. vätske- och näringstillförsel, tand- och munhygie n samt förhållanden som kan leda till fall och fallskador. Jag finner mot bakgrund av kartläggningens erfarenheter att stor uppmärk- samhet måste ägnas dessa metoder och deras spridning. 136 Synpunkter, klagomål och anmälningar Bristande dokumentation och bristfällig individuell planering av vård- och omsorgsinsatserna är ofta förekommande. Det är ocks å vanligt att tillsynsmyndigheterna och måste rikta kritik mot brister i patientjournalen och i omvårdnadsjournalen. Skä l till att brister uppstår i vård och omsorg är avsaknaden av bl. a rutiner och systematik i arbetet liksom i uppföljning av in - satserna. Jag anser det vara betydelsefullt med tanke på att omfattande vård- och omsorgsinsatser ges i den ordinarie bostaden att när- mare följa utvecklingen på detta område.Vård i livets slutskede, med behov av en mycket väl integrerad medicinsk och psyko- social omvårdnad ges alltmer i den ordinarie bostaden. Det ä r väsentligt att följa den fortsatta utvecklingen och bevaka insatser - nas kvalitet. Av intresse är det regeringsuppdrag som Socialsty- relsen har om vård och omsorg i livets slutskede.