sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Skogaholms Bröds totala omsättning under vartdera av uppgick till ca . Antalet an- ställda i minskade från 1 1995 till 1 1996. Sko- gaholms Bröd hade 15 bagerier i . Företaget tillverkar mjukt matbröd, korvbröd, kaffebröd, konditorivaror och snabbmatspro- dukter till konsument, storhushåll och gatukök. Ser man enbart på verksamheten i är Pågengruppen landets största bageriföretag. Företaget ingår i det holländska holdingbolaget , som ägs av familjen . Bageriverk- samheten bedrivs genom dotterbolagen , Pååls Bröd och BM Brödmästarna. BM Brödmästarna är moderbolag till omkring ett dussin lokala bagerier. Distributionen av produkterna i landet sker med egna transportfor- don både hos Pågens och Skogaholms Bröd. Pågens har transporter över praktiskt taget hela landet, medan Skogaholms Bröd har ett mera decentraliserat produktionssystem, som kräver mindre transporter än Pågens mera centraliserade produktion. I övrigt handhas distributionen till betydande del av Allbröd, som är en sammanslutning av lokala brödleverantörer. Allbröd distribuerar bageriprodukter från bl.a. Deli- cato, Fazer Bröd, Gillebagarn, Hägges Specialbageri, Korvbrödsba- garn, och Ångbagarn. Försäljningen sker genom 22 försälj- ningsbolag inom 23 distrikt över hela landet. Allbröd omsatte år . omsatte , varav 212 mil- joner kronor på export. har flera dotterbolag, bl.a. OLW- Snacks (chips), Falu Spisbröd, Skorpmästaren och . Wa- sabrödkoncernens omsättning uppgick till 1 271 miljoner kro- nor. Importen av bageriprodukter har alltid varit tämligen blygsam i för- hållande till den inhemska produktionen och har främst avsett kex och liknande samt finskt matbröd. har importen ökat av visst matbröd av fullkornskaraktär samt av djupfrysta bageriprodukter, däri- bland s.k. bake-off. Djupfryst deg har huvudsakligen importerats från . importerades brödprodukter för sammanlagt . Efter det att ingick ett frihandelsavtal med EG har den svenska bageriindustrins samtliga varor varit frihandelsvaror men det är först som bagerivaruexporten från fått en större omfattning. Den totala exporten av brödprodukter uppgick till . Exporten har traditionellt till stor del bestått av knäckebröd, numera även av skorpor. För enbart småbröd, torra kakor och övriga konditoriprodukter upp- gick den totala exporten till av ett totalt produktionsvärde på ca . Exportandelen av torra kakor var stor. Av det totala produktionsvärdet på uppgick exporten till . Omkring en tredjedel av bageriindustrins kostnader avser lönekost- nader och ungefär lika stor är andelen för råvaror. Mjölet utgör 70– av råvarukostnaden. För konsumenterna har prisutvecklingen va- rit positiv. –1996 har priset på formfranska sjunkit med och VR-limpa (vete-råg) . Avkastningen på totalt kapital utgjorde och . Om av- kastningen baseras på återanskaffningsvärden blir räntabiliteten under nyssnämnda år 5,7 respektive . Räntabiliteten på eget kapital var hög , 15,8 respektive . Baserat på återanskaff- ningsvärden blir avkastningen 9,5 respektive . Att lönsamheten för branschen totalt kunnat bibehållas på så god nivå har sin bakgrund bl.a. till rationaliseringar, t.ex. inom paketering- en. Manuellt arbete har i viss utsträckning kunnat ersättas med robotar. Från branschen uppges att lönsamheten för leveransbagerierna är svag. Anledningen till detta uppges bero på att det finns en betydande över- kapacitet samt en stor konkurrens. På varje ort och i varje livsmedels- butik konkurrerar de rikstäckande bagerierna dels med varandra och dels med en eller flera lokala och/eller regionala bagerier. Det som ytterligare pressar lönsamheten är prissänkningarna på ba- geriprodukter. Enligt branschen har också antalet mindre seriösa små- företag, som säljer sina produkter till mycket låga priser på tunnelbanor och torg, vuxit kraftigt. Därtill kommer att bake-off-ugnar som fram- ställer bröd finns i livsmedelshandeln, på bensinstationer och även i andra butiker. Försäljningen av bake-off ökade i förhållande till föregående år. De svenska bagerierna känner väl den svenska marknaden och de pre- ferenser som konsumenterna har i . Denna marknadskännedom ger givetvis fördelar i förhållande till utländska konkurrenter. För vissa volymprodukter, såsom vitt formbröd, är situationen delvis annorlunda eftersom detta bröd har en internationell smak och samma utseende överallt. Konkurrensen från utlandet är dock begränsad till de sydli- gaste delarna av landet. Långa distributionsvägar med åtföljande höga distributionskostnader torde försvåra importen av alla bageriprodukter med kort hållbarhetstid. Från bageribranschen framhålls vidare att det är viktigt att fortsätta exportansträngningarna på bl.a. internationella livsmedelsmässor. Ex- portrådet och Food From betyder mycket för de företag som deltar i utställningar utomlands. Flera konkurrentländer har export- främjande organ med stora resurser. måste enligt branschen stödja den svenska livsmedelsexporten på motsvarande sätt. Det är svårt för exporterande bagerier att hålla sig uppdaterade vad gäller nationella regler för produktmärkning. Dessa regler förändras ständigt som exempelvis i där det plötsligt blev krav på att texten på arabiska måste skrivas med samma storlek som motsva- rande text på europeiskt språk. Detta medförde att emballaget måste tryckas om – annars hade importförbud införts. är en viktig ex- portmarknad. Branschen anser att det ibland föreligger olika särregler som komplicerar och att en medverkan mellan olika myndigheter på olika nivåer skulle kunna underlätta handelsförbindelserna med . Glassindustrin i var internationellt konkurrensutsatt redan före EU-inträdet. På den svenska glassmarknaden verkar omkring tio företag varav GB Glace – ägt av Unilever – är störst med en marknadsandel på . Det näst största företaget är familjeägda Triumf-Glass som har en marknadsandel på . Det numera jeri är det tredje största glassföretaget med en marknadsandel på . Jämfört med övriga EU-länder ligger den svenska glasskonsum- tionen högst med en konsumtion per capita om ca /år. Inom EU dominerar ett litet antal företag glassmarknaden – Unile- ver, , Sme/Motta, Schöller och . Dessa fem företag har tillsammans drygt hälften av EU:s glassmarknad. I , och har den mer hantverksbetonade delen av denna sektors tillverkning stor betydelse. Den svenska glassindustrin har p.g.a. frihandelsavtalet med framgångsrikt exporterat glassprodukter till EU-länder, till och . Glassexporten uppgick till . Importen av glass var ungefär hälften så stor – . Det är inte ovanligt att glassproduktion utgör en del av till- verkningen inom företag som även har choklad- och konfektyrproduk- tion. Det finns stora exportmöjligheter i . Ett problem är att exportkreditgarantierna har alltför höga premiekostnader och kan där- för inte utnyttjas på de östeuropeiska marknaderna för livsmedel. I t.ex. har livsmedelsindustrin helt andra möjligheter att få bil- liga kreditgarantier för livsmedelsexport än i . Det erfordras en snar förändring för att inte och andra länder skall ta över vik- tiga exportmarknader. Vidare framhålls att certifie- ring även bör gälla i . Fisk- och fiskkonservindustrin i var internationellt konkur- rensutsatt redan före EU-inträdet. Svensk export av beredda fisk- och skaldjursprodukter till EU var tidigare belagd med tull, medan motsvarande produkter från EU-länder kunde föras in i tullfritt. Konkurrensvillkoren mellan företagen i och utländska företag var således synnerligen ojämlika. Den- na åtskillnad är nu borta, vilket ger den svenska fiskkonservindustrin utvecklingsmöjligheter inom EU. export av beredda fisk- och skaldjursprodukter till EU-marknaden låg på ca medan EU:s export till låg på ca /år. hade den svenska exporten till EU ökat till /år. Totalt uppgick exporten av beredda fiskprodukter till /. Den svenska exporten av fisk, kräft- och blötdjur till EU hade fördubblats till medan importen var ca 800 mil- joner kronor. Totalt uppgick exporten av fisk, kräftor och blötdjur till , och importen till . En del av den ökade fiskimporten från , som tidigare gick till , reexporteras från till övriga EU-länder. Konsumtionen inom EU har ökat , vilket inneburit att importandelen gradvis ökat. motsvarade importandelen över en fjärdedel av konsumtionen. Tillväxten har varit kraftigast för konserverade och djupfrysta pro- dukter. De tre största företagen som tillverkar konserverade fiskpro- dukter inom EU är Saupiquet, och , vilka tillsammans har en marknadsandel på . På marknaden för djupfrysta fisk- produkter är de tre största företagen , vilka tillsammans har omkring hälften av marknaden. Det största före- taget i inom denna bransch är Seafood. Svårigheterna anges bl.a. sammanhänga med att branschen varit ute- stängd från EU-området genom en hög tull fram till EU- inträde. Kulturella skillnader uppges ofta kunna innebära att på ex- portmarknader efterfrågas inte samma produkt som på den svenska marknaden. För att underlätta bör staten mer uppträda som samarbetspartner och inte så framträdande som myndighet. Det är viktigt att branschen får minst lika mycket stöd som övriga EU-länder vad gäller investeringar, forskning och utbildning samt den tekniska utvecklingen. Samarbete mellan företagen kan öka effektiviteten. Kon- kurrenslagstiftningen hindrar dock i viss utsträckning ökat samarbete. Alla större företag inom handel och industri på fiskets område är orga- niserade i . Ökade tullfria kvoter på bl.a. sill från vore önskvärt. Det framhålls vidare viktigt att stimulera ökad fiskkonsumtion. Sockerindustrin i var före EU-inträdet inte internationellt kon- kurrensutsatt. Sockerindustrin utgörs av , som ingår i med säte i . Dansicos samlade sockerverksamhet gör företaget till det fjärde största på europamarknaden. Den svenska produktionen uppgår till ca , varav ca exporte- ras. Antalet sysselsatta inom sockerindustrin i var 1 400 personer. Den samlade produktionskvoten för EU är 13,7 miljo- ner ton. Den svenska sockerindustrin har genomgått bety- dande rationaliseringar och tillverkningen i sker numera vid tre betsockerbruk samt ett raffinaderi och specialsockerbruk i . Dessutom sker t.o.m. tillverkning vid ett sockerbruk på Got- land, som därefter kommer att läggas ned. Den svenska sockertillverk- ningen uppges vara konkurrenskraftig i ett EU-perspektiv. Den svenska sockerkvoten, som utgör , motsvarar i stort sett den svenska konsumtionen. Importen och exporten av socker är relativt liten. Inom EU är sockermarknaden reglerad, vilken bygger på medlems- ländernas fastställda produktionskvoter. EU:s sockerreglering gäller . Sockerexporten utanför EU finansieras via produktionsavgif- ter. Enligt importeras socker till EU utan importavgift. ACP-ländernas sockerexport till EU motsvarar av EU:s totala sockerkvot. Sockerindustrin inom EU har rationaliserats kraftigt och genomgått en fusions- process. I finns det omkring 170 produktionsplatser, vil- ket är nästa 100 färre än . De största företagen inom EU är Südzucker (), Ferruzi (), British samt Tate & (). För liten hemmamarknad har angivits som ett problem samt att konkur- renslagen är hämmande då den endast fokuserar på den svenska mark- naden och inte på EU-marknaden. För att underlätta utveckling och expansion bör staten mer fokusera på en långsiktig näringspolitik och svenska kostnader och skatter jämställas med omvärldens, så att kon- kurrensförutsättningarna blir lika. Enligt branschen är FoU-stöd viktigt liksom ökad utbildning på högskolenivå. har en tvist mellan och svenska staten om en av införd särskild skatt. En tillfällig lageravgift på /kg in- fördes av den svenska staten inför EU-inträde. De lägre svenska sockerpriserna höjdes vid EU-inträdet till EU:s sockerprisnivå. Den extraskatt fick betala till den svenska staten uppgick till . Skatten innebar att sockerindustrin och sockerbetsodlare inte fick EU-villkor . Sockertillverkning är en energikrävande verksamhet. Totalt förbru- kas naturgas, olja och kol motsvarande ca 83 000 m 3 olja. För- bättring av bränsleekonomin har därför länge varit angeläget. har bränsleförbrukningen per kg produkt minskat med . I EU tillämpas i många fall EU:s mineraloljedirektiv, vilket medför låg beskattning. Användningen av kol är dessutom i många fall helt utan beskattning. Det svenska energiskattesystemet medför således en betydande konkurrensnackdel för svensk sockernäring – sockerindustri, betodlare, maskinstationer, transportörer m.fl. Skall svensk sockernär- ing överleva och vara livskraftig, måste villkoren i vara fullt jämförbara med EU:s. 7.2.7Frukt-, bär- och grönsaksindustrin Frukt-, bär- och grönsaksindustrin i var icke internationellt konkurrensutsatt före EU-inträdet. Branschen är mycket heterogen och blandad. Ofta konserveras va- rorna, ibland är de djupfrysta och ibland är de framställda som färdiga maträtter. har en dominerande roll inom denna bransch. Möjligheterna till svensk export till EU har ökat påtagligt ef- ter EU-inträdet. EU tillämpar för denna sektors produkter ett gränsskydd för både råvaror och färdiga produkter. Det kan gälla sylt, marmelad, djupfrysta varor m.m. I allmänhet är det en värdetull men ibland kan den för vissa varor kompletteras med en minimivikttull. För vissa frukter och grön- saker tillämpas ett ingångsprissystem för att motverka lågprisimport. Förädlade varor har ett högt tullskydd men har en rad han- delsförmåner givits genom GSP (Allmänna preferensavta- let), samt bilaterala avtal med och länder i Cen- tral- och . Branschen består dels av stora internationella företag, dels av små företag som är aktiva på lokala eller regionala marknader. EU:s frukt-, bär- och grönsaksindustri har ett stort handelsunderskott. Mer än hälf- ten av importen kommer från och en rad utvecklingsländer. Även har ett stort handelsunderskott inom denna sektor. uppgick exporten till medan importen upp- gick till . Olje- och fettindustrin i var inte internationellt konkurrensut- satt före EU-inträdet. I domineras olje- och fettindustrin av två företag – Karls- hamns AB och av Unilever ägda den . har haft en ledande ställning på marknaden för special- fetter till choklad- och konfektyrindustrin. svarar för av den svenska livsmedelsindustrins behov av olje- och fettråvaror. Företagets försäljning uppgick till . har anläggningar även i och . den är marknadsledande på matfettsmarknaden. Produktionen till den svenska och finska marknaden är koncentrerad till . Mejeri, som ägs av det finska företaget , är den andra stora aktören på matfettsmarknaden. Mejeri är den störste exportören med inriktning främst på de baltiska staterna, och . Inom EU är olje- och fettindustrin starkt koncentrerad. Det italiens- ka företaget – ett dotterbolag till – är störst med en marknadsandel på . Ferruzzi, Unilever och spanska Elosua har hälften av marknaden för vissa oljor. Unilever, belgiska Vandemoortele och tyska Rau, vilka tillsammans har mer än hälften av den EU-marknaden. EU har tidigare stött den oljeväxtodlingsindustri som använt in- hemska råvaror. Detta stöd lades om – efter amerikansk kritik inom – till ett direkt stöd till odlarna i form av arealbidrag. Ef- terfrågan på vegetabiliska och animaliska oljor och fetter är relativt stabil inom EU medan däremot konsumtionen av olivolja successivt ökar. Den svenska exporten av oljor och fetter uppgick till och importen till . Den svenska oljeväxtodlingen har svårt att konkurrera med spannmålsodlingen efter EU-inträdet varför oljeväxtodlingen gått ner . Däremot ökar den svenska importen av oljeväxtfrö . im- porterades frö för . Den svenska exporten av olje- växtfrö har sjunkit från en redan låg nivå och den uppgick en- dast till . Exporten av margarin ökar däremot kraf- tigt. exporterades margarin för och för . Den svenska oljeindustrin har byggts upp med en stor oljeväxtareal som tillförsäkrat industrin inhemsk fröråvara av till- räcklig kvantitet. Efter EU-inträdet har den svenska oljeväxtarealen sjunkit kraftigt vilket tvingat industrin att importera en ökande andel av sitt behov av frö. En konkurrenskraftig oljeindustri i b ygger på att det finns en svensk oljeväxtodling som tillgodoser en väsentlig del av industrins fröbehov. Flera varumärken på matfettområdet innehål- lande rapsolja har byggts upp kring begreppet svensk rapsolja. Den minskade svenska odlingen har medfört att flera varumärken tagit bort benämningen svensk rapsolja från sin innehållsdeklaration. Skalfördelarna är stora i produktionen och mer export anges vara vikti- ga inslag för framtiden. Behovet av oljor och fetter ökar vilket anses vara positivt. Höjd förädlingsgrad (t.ex. specialfetter) och produktmix anges som viktiga konkurrensmedel. Sänkta energiskatter och förbättrade export- krediter skulle vara positivt enligt branschen. Framför allt anser bran- schen att samma villkor som EU har bör tillämpas på energiområdet, miljöområdet osv. Införandet av något slags riskpengar för satsningar österut anses eventuellt kunna underlätta branschens utveckling. Be- träffande FoU är branschen allvarligt bekymrad över den ringa och minskande omfattning som fettforskningen har vid svenska universitet. Branschen anser att det krävs nysatsningar inom FoU-området. Choklad- och konfektyrindustrin i var internationellt konkur- rensutsatt redan före EU-inträdet. Inom flertalet EU-länder är branschen starkt koncentrerad. Stora internationella livsmedelsföretag har inom denna sektor en mycket stark ställning. , , , och har tillsammans närmare två tredjedelar av EU-marknaden för chokladkon- fektyr. Sockerkonfektyrindustrin inom EU är mindre kapitalintensiv och mindre koncentrerad. Det i belägna, amerikanskägda Kraft Freia Marabou är inriktad på , de baltiska länderna samt . Inom betraktas som en separat marknad på grund av olika särdrag. Choklad- och konfektyrindustrins alla produkter har liksom pro- dukterna inom bagerinäringen varit frihandelsvaror efter fri- handelsavtal med EG . har alltså kunnat konkurrera på EG-marknaden utan handelshinder som företa- gen i dåvarande EG kunnat konkurrera fritt på den svenska marknaden. Inom denna delbransch arbetade drygt 3 500 personer – av det totala antalet anställda inom livsmedelsindustrin – och bran- schen svarade detta år för av hela livsmedelsindustrins förädlingsvärde. uppgick importen av sockerkonfektyr till varav ca fyra femtedelar importerades från EU. Ex- porten av sockerkonfektyr uppgick till 335 respek- tive . Den största delen går till EU-länder. Exporten av chokladvaror uppgick till 1 083 re- spektive . Importen uppgick till 793 respektive . Tre fjärdedelar av den svenska chokladvaruexporten gick till EU-länder. var dock det största enskilda landet för svensk chokladvaruexport. Merparten av branschens råvaror är inhemskt producerade jordbruksrå- varor. Branschen har tillhört frihandelsområdet och det tidigare tilläm- pade RÅK-systemet garanterade konkurrensneutralitet med omvärlden för jordbruksråvaror. Branschen anser att det är viktigt att denna kon- kurrensneutralitet bibehålls inom EU. Ett exempel där betydande skill- nader i råvarupris råder är socker, vilket är en väsentlig råvara för bran- På sockerområdet har monopol på bl.a. den svenska marknaden. Ett önskemål från branschen är att staten skulle kunna agera så att tillgången på råvaror (socker) till exportvaror som säljs till länder utan- för EU kan erhållas till världsmarknadspris. Dagens system anses dis- kriminera svenska företag vid export till tredje land utanför EU – Nor- ge, , m.fl. För att uppnå kvalitets- och konstnadsfördelar framhålls från branschens sida att ett gemensamt forsknings- och ut- vecklingsprogram borde formuleras. Höjd kompetens i alla led från företagsledning till kollektivanställda nämns vara en nyckelfråga. Från konkurrenssynpunkt poängteras att det är viktigt att kunna pro- ducera mat med jämn hög kvalitet och hålla kostnaderna nere. Konkurrenssituationen präglas av att marknaden är mogen. Det betyder att varje framgång på marknaden i princip måste tas på någon annans bekostnad. Mekanisering och rationalisering av produktionen anses också vara viktigt. Förpackning uppges också vara ett väsentligt område. Logistik markeras som ett annat viktigt område dels mot råva- rusidan, dels mot handeln. EU-medlemskapet upplevs mycket positivt – en stor marknad utan administrativa besvärligheter har öppnats med stora exportmöjligheter. Inom vin- och spritdryckesindustrin arbetar drygt 1 000 personer eller av alla anställda inom livsmedelsindustrin. Branschen svarade för av hela livsmedelsindustrins förädlingsvärde. dominerar vin- och spritdryckesindustri men har framför allt andelen privatanställda ökat inom vinindustrin. Sprit- tillverkningen sker framför allt i och förädlingen till finsprit är koncentrerad till . har exportframgångarna varit stora för vodka – framför allt i . uppgick exporten av starksprit till 1,4 mil- jarder kronor medan importen uppgick till . Vinim- porten uppgick detta år till medan den svenska exporten av vin var obetydlig – den uppgick endast till . importerade detta år övriga alkoholhaltiga drycker för drygt 387 miljoner och exporterade för . Även om drycker utan alkohol inkluderas så uppvisade denna bransch ett handelsbalansunderskott på . Branschen var internationellt konkurrensutsatt redan före EU-inträdet. har en kraftig koncentration av såväl produktion som distribution skett inom malt- och läskedrycksindustrin. har ett antal lokala bryggerier etablerats för att tillvarata lokala marknader. Inom malt- och läskedrycksindustrin arbetade närmare 3 500 personer eller av hela livsmedelsin- dustrins antal sysselsatta och dessa branscher svarade för av hela livsmedelsindustrins förädlingsvärde. Av intresse för denna sektor är de intill branschen stående distributionsbolagen. Dessa bolag beräknas sysselsätta ca 1 300 personer. Den svenska br yggeriindustrin är den enda industriverksamhet som efter EU-inträde inte be- driver sin verksamhet under konkurrensneutrala marknadsförhållanden. kan svenska konsumenter tullfritt införa öl per utlandsresa. Detta är ett tidsbegränsat undantag. gäller EU:s regel om tullfri införsel av öl per utlandsre- sa. Gränshandeln av öl ökat kraftigt, speciellt mellan och , på grund av den betydligt lägre produktskatten för öl i Dan- mark. Konsumtionen av inom landet tillverkade maltdrycker gick ned till jämfört med . Importen av öl ökade till . Därtill kommer gränshandeln, främst med Dan- mark, som uppskattas till ca , vilket är en viss ökning . För att motverka den ökande gränshandeln med öl sänktes den 1 ja- nuari 1997 skatten på starköl , som skatten på 3,5- procentigt öl höjdes och ett nytt skattefritt öl på 2,8 vo- lymprocent infördes. Skillnaden i pris mellan svenskt starköl och danskt öl gick därmed ned så att svenskt öl i genomsnitt kostar dubbelt så mycket som danskt öl i stället för så mycket. Gränshan- deln med öl har emellertid inte gått ned trots skattesänkningen, utan har enligt en branschundersökning fortsatt att öka . Under- sökningen visar att andelen resande som köper öl är ungefär lika stor som tidigare, men den volym som medtas har ökat kraftigt. Den höga nivån på produktskatten på öl är en uppenbar konkur- rensnackdel för bryggerinäringen i . Den danska bryggerinä- ringen hade en motsvarande konkurrensnackdel i gränshandeln gente- mot den tyska bryggerinäringen, till dess att anpassade sin alkoholbeskattning. 7.2.11.3Import av läskedrycker från Importen av läskedrycker från har mer än fyrdubblats . importerades läskedrycker från Nor- ge, och inte mindre än – och den preliminära statistiken visar att importen fortsätter att öka . Orsaken till den kraftiga importökningen är att det vid in- träde i EU uppstod en klar obalans i handelsvillkoren för läskedrycker som importerades från till (EU). Läskedrycker är en fri- handelsvara och ingår således i frihandelsavtalet mellan EG och EFTA (protokoll 2). Ingen tull tas ut på läskedrycker. Konkur- rensproblemet är priset på det socker som ingår i läskedrycker och som köps inom EU-länderna in till respektive tillverkningsland till nationellt pris.