sou · GLB3118 · 1998-01-01 00:00:00 — $EN SVENSKA SITUATIONEN LIKNAR P¥ FLERA PUNKTER DEN FRANSKA ¤VEN OM PROBLEMEN ALLM¤NT KAN ANSES VARA TYNGRE SV¥RARE I &RANKRIKE OCH ANDRA /%#$ L¤NDER ¤N I 3VERIGE ) &RANKRIKE FINNS ENLIGT 7AQANT TECKEN P¥ EN RELATIVT GOD INTEGRATION AV BARN TILL NORDAFRIKANSKA IMMIGRANTER $ET M¤RKS OCKS¥ EN PROCESS SOM N¤RMAR DEN INVAND BEFOLKNINGEN TILL DEN INF¶DDA I FLERA VIKTIGA AVSEENDEN 4ROTS H¶GRE ARBETSL¶SHET OCH L¤GRE INKOMSTER BLAND INVANDRARE J¤MF¶RT MED DEN INF¶DDA FRANSM¤NNEN B¶RJAR INVANDRARNAS YRKES STRUKTUR MER OCH MER LIKNA DEN INHEMSKA BEFOLKNINGENS ) DE V¤STEU ROPEISKA STORSTADSF¶RORTERNA KAN ETNISKA KONCENTRATIONEN SES SOM ETT UTTRYCK F¶R DE ETNISKA GRUPPERNAS SOCIOEKONOMISKA STATUS I 38 Man bör dock reservera sig för att en så kategorisk distinktion bortser från viktiga förändringar i de svartas position i det amerikanska samhället. Ökad social skiktning bland svarta i som kommit till uttryck i uppkomsten av en svart medelklass gör att man kan se de svartas getto såväl en ras- som en klass- fråga. $ET GEMENSAMMA F¶R 53! &RANKRIKE OCH F¶RMODLIGEN I VISS M¥N F¶R 3VERIGE ¤R INV¥NARNAS UPPFATTNING OM SIG SJ¤LVA SOM UTST¶TTA OCH DEN ALLM¤NNA UPPFATTNINGEN OM VISSA BOSTADSOMR¥DEN SOM KNAPPAST M¤NNISKOV¤RDIGA 3TIGMATISERING AV BOSTADSOMR¥DEN I 3VERIGE YTTRAR SIG T EX I ATT DESS INV¥NARE INTE G¤RNA UPPGER SIN ADRESS OCH I ATT UNGDOMAR MED INVANDRARBAKGRUND S¤GER SIG ¥KA UTOMLANDS N¤R DE F¶RFLYTTAR SIG FR¥N SIN HEMF¶RORT TILL INNERSTADEN 3TIGMATISERINGEN P¥VERKAR I SIN TUR RELATIONERNA MELLAN BOSTADSOMR¥DETS INV¥NARE OCH ARBETSGIVARE POLIS BOSTADSF¶RETAG DOMSTOLAR LOKALA MYNDIG HETER %N S¥DAN TYDLIG UPPDELNING OCH STIGMATISERING AV VISSA BOENDEMIL J¶ER HAR ENLIGT 7AQUANT MINDRE BETYDELSE F¶R DE SVARTA I 53! S GETTON ¤N F¶R INV¥NARNA I DE FRANSKA PROBLEMF¶RORTERNA 3KILLNADEN BEROR P¥ ATT SOCIAL UTST¶TNING SOCIAL EXCLUSION P¥ GEOGRAFISK BASIS ST¥R I BJ¤RT KONTRAST TILL DEN FRANSKA OCH F¶R DEN DELEN EURO PEISKA TRADITIONEN AV MEDBORGARSKAP J¤MLIKHET OCH DELAKTIGHET I SAMH¤LLSGEMENSKAPEN Att det sista är relevant för den svenska utvecklingen – i minst samma grad som för de andra europeiska länderna – visas av detta att förra tillsattes bl.a. som en följd av att man uppmärksammade ett lågt valdeltagande bland invandrare (jfr. med tabeller 2.3 A-C). Utöver den höga andelen invandrare i de socialt och ekonomiskt mest utsatta områdena utmärker sig med ytterligare en faktor i de internationella jämförande studierna, nämligen frågan om ett lågt arbetskraftsdeltagande. OECDs studie visar att kvoten mellan arbetskraftsdeltagandet i de fattiga bostadsområdena och i de andra bostadsområdena i storstäderna är lägst i . Till en del kan detta förklaras av att allmänt har ett högt arbetskraftsdelta- gande, men oavsett detta kvarstår skillnaden. Detta är ytterligare ett bevis på de etableringssvårigheter på arbetsmarknaden som de som bor i de socialt och ekonomiskt mest utsatta områdena i storstäderna har. De grupperna som enligt visar sig ha klara etable- ringsproblem på dagens svenska arbetsmarknad (invandrare, ung- domar och ensamma mammor), men också de som har svårigheter att komma tillbaka efter att hamnat utanför arbetsmarknaden (långtidssjukskrivna) är samma grupper som är överrepresenterade i de fattigaste bostadsområdena i storstäderna. Dessa grupper har också lyfts fram som mest sårbara i undersökningar om fattigdomen i andra europeiska länder. 39 Se Välfärdens marginaler, ,1994. 4 Slutsatser och diskussion Analysen som redovisas i denna rapport har till syfte att beskriva förhållandena i de mest utsatta områdena i storstadsregionerna och ge en bild av segregationen i storstadsregionerna. I stora drag skulle man kunna sammanfatta rapportens resultat i följande slutsatser: –Segregationen i storstäderna kan betecknas som allvarlig. Det handlar om en sammanfallande ekonomisk, social, etnisk och demo- grafisk segregation, –I grunden för segregationen i storstäderna ligger i första hand en EKONOMISK OCH SOCIAL SEGREGATION och inte en segregation på etniska – Det finns tendenser till att segregationen i storstäderna handlar om klasskillnader mellan de som är etablerade på arbetsmarknaden (och därmed också i välfärdssystemet) och en outsider-klass. Vad är det då som karakteriserar dem som bor i de socialt och ekonomiskt mest utsatta områdena i storstäderna? Jo, det är UTANF¶R SKAP som är det mest påtagliga gemensamma draget. Olika etniska grupper anses ofta (av majoriteten) ha valt att leva för sig och inte vilja eller oftast inte kunna (t. ex. till följd av språksvårigheter) ha kontakt med majoriteten av den infödda befolkningen. De här i landet födda, socialt utslagna, har det ännu värre eftersom de inte i nämnvärd utsträckning över huvud taget tycks existera för majorite- ten av den infödda befolkningen. (Det är ju invandrarområden eller mer precist invandrartäta områden som det handlar om.) Sambandet mellan utanförskapet och ekonomiska förutsättningar blir mycket tydligt. Indelningen i socioekonomiska grupper (eller mer populärt klasser) baseras på föreställningen att det finns skillnader mellan löntagare och företagare, mellan arbetare och tjänstemän och ibland mellan de förvärvsarbetande och de som inte är det, som avspeglas framförallt i skillnader i levnadsförhållanden. Teoretiskt sett har det alltid varit så att olika klasser främst definierats med utgångspunkt i människornas ställning i produktionsprocessen. Detta leder också till att klasstruk- turen ständigt är under förändring som en konsekvens av de föränd- ringar som produktionsprocesserna utsätts för. Automatisering, internationalisering och den fortsatta expansionen av tjänstesektorn är bara några av de processer som nödvändigtvis påverkat klasstrukturen. Men numera kan man framförallt se den största effekten i det faktum att den höga arbetslösheten och de allt större svårigheterna för många människor att etablera sig på arbets- marknaden skapar stora skillnader mellan de som är etablerade på arbetsmarknaden respektive de som står utanför. 40 Dessa skillnader visas inte minst av sociala rapport och Stor- stadskommitténs delbetänkade Att växa bland betong och kojor. I delbetänkandet visade på kraftiga skillnader i barnens uppväxtvillkor beroende på om de bodde i områden med mycket låga respektive extremt låga inkomster eller i något av alla andra områden. En slutsats som går igenom hela rapporten verkar vara att segrega- tionen i första hand handlar om klasskillnader. Det verkar som om vi fått ett förfinat klassamhälle. Förenklat skulle man kunna konstatera att det är frågan om två klasser, å ena sidan en outsider-klass och å andra sidan alla de andra (vars gemensamma nämnare är att de är etablerade på arbetsmarknaden) som utgör välfärdens kärnklass. Outsider-klassen utgörs av de som inte lyckats etablera sig på ar- betsmarknaden eller har blivit utsorterade från denna. 40 Situationen blir inte lättare av att trygghetssystemet baseras på positionen på arbetsmarknaden. förallt ungdomar, invandrare, ensamma mammor, långtidssjukskriv- na och personer som har sociala problem och som försörjer sig på socialbidrag överrepresenterade. Att det är frågan om en outsider- klass vittnar inte minst detta att den svenska välfärdspolitiska de- batten i hög grad har handlat om effekter av förändringar för de som är inne i de etablerade välfärdssystemen. Medan villkoren för de delar av befolkningen som helt eller delvis står utanför dessa inte har uppmärksammats i samma utsträckning. Observera att det här använda begreppet outsider-klass inte har samma innebörd som det i använda underklass beroende på bl.a. att de passiviserande effekter som olika fattigstöd förmodas skapa inte finns i . I finns inte heller passivitet i vid mening i de studerade områdena. Detta visar inte minst den enorma framtidstro som barnen i de här områdena utstrålar. När det gäller segregationen i samhället kan man dra slutsatsen att den inte är på väg att uppstå. Den har existerat under hela den stude- rade perioden, men den har blivit mer påtagligt . Medan en utjämning har skett mellan alla andra områden har klyftan ökat mellan områdena med mycket låg respektive extremt låg inkomst och alla andra områden. Medvetandet om den sociala segregationen finns i de utsatta bo- stadsområdena. Att medvetandet om den komplexa verkligheten också finns bland de som arbetar i de socialt och ekonomiskt utsatta områdena visar en rapport skriven av polisen. gjorde en kartläggning av ungdomsgäng . I hela identifierade man 60-70 gäng som för det mesta bestod av pojkar i åldern . Gängen var sällan etniskt homo- gena och en del av gängen begick våldsbrott och även narkotika- missbruk förekom. Polisens slutsats blev: "Vi kan således konstatera att vi inte har något invandrarproblem, utan ett socialt problem som drabbar invandrargrupperna". 41Socialstyrelsen, Social rapport . 42För en närmare beskrivning av barnens uppväxtvillkor i storstäderna se Stor- stadskommitténs delbetänkande Att växa bland betong och kojor. Det är inte sällan att man hör att segregationen kan vara positiv. Det finns till och med dem som beklagar att ordet segregation har dålig Det är därför av yttersta vikt att lyfta fram och diskutera denna frågan. Inte minst när det finns tendenser att SEGREGATIONEN INTE ¤R TILLR¤CKLIGT UPPM¤RKSAMMAD SOM SAMH¤LLSPROBLEM. Tanken att alla skall ha en plats i samhället och att alla skall ha rätt till jämlika levnadsvillkor är fortfarande starkt rotad i det svenska samhället och det finns positiva traditioner att ta fasta på. Det är fortfarande så att människor i allmänhet inte accepterar segregation och inte heller vill de ha en permanent outsider-klass. Men det är ofta så att många inte känner någon som bor i de socialt och ekono- miskt mest utsatta områdena. 43 Man har allt mindre möjligheter att träffas (om inte kollektivtrafiken vore så bra utvecklad i svenska storstäder skulle de möjligheterna vara ännu mindre) beroende på att de som bor i områdena med mycket låga respektive extremt låga inkomster allt mer sällan finns på några arbetsplatser (vilka är en av de viktigaste mötesplatserna i dagens svenska samhälle). Men tillbaka till grundfrågan. Vad är det som gör att segregationen är ett samhällsproblem? Det handlar ytterst om samhällets grundva- lar. Samhället behöver helt enkelt gemensamma värderingar för att hålla samman och kunna fungera. Man måste kunna lita på varandra. Man skall inte behöva bygga stängsel och murar eller leja säker- hetsvakter för att kunna gå till jobbet eller åka på semester. Man skall också kunna lita på att det är genom allmänna val som man väljer folkets representanter i kommunernas och rikets styre. Man måste också kunna lita på att all offentlig makt utgår ifrån folket. Ett trettioprocentigt valdeltagande (de socialt och ekonomiskt mest utsatta områden är inte där ännu, men på väg) är inte förenligt med 43 Detta kan jämföras med den situationen som rådde . Det sociala avståndet mellan olika klasser var mycket större då , men det fysiska avståndet är mycket större . något av det ovan nämnda. Ett trettioprocentigt valdeltagande bety- der att man inte litar på varandra. Segregation medför utanförskap och ger upphov till onda cirklar av problem som förstärker varandra. Detta leder till att människor blir utestängda från viktiga delar av samhällslivet. Den sociala isolering- en är ett stort hinder för att kunna skapa ett bra och fungerande kontaktnät som oftast innebär inträdesbiljett till arbetsmarknaden. På det sättet kommer en stor del av de som står utanför sannolikt aldrig att få en vettig möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden och börja ett nytt liv. har de förstått att det inte är någon som bryr sig om deras situation vilket kan ofta leda till ytterligare ansam- ling av problem. Kriminalitet och bidragsplanering kan bli alternativa utvägar för de socialt utslagna och från det etablerade samhället utestängda. Utan- förskapet skapar olika slags fientligheter. Segregation är bas för utanförskap och okunskap. Okunskap om sina medmänniskor som bor på andra sidan gatan. I delbetänkande "Att växa bland betong och kojor" (SOU 1997:61) har man redan uppmärksammat att det fram- för allt är barn som far illa till följd av segregationen. Och barn är ju vår framtid. Det är bl.a. därför lämpligt att avsluta denna rapport med en par citat. #ITAT UR ARTIKELN 3¥NA ¤R VI S¥NA ¤R DE FR¥N !FTONBLADET MARS ETT ANTAL P¥ST¥ENDE OM SINA KAMRATER FR¥N ANDRA DELAR AV STADEN Det här tycker pojkar och flickor från Slottsstaden om sina jämnåriga från : " $E HAR DET NOG J¤VLIGT TUFFT MED ALLA G¤NG SOM G¥R OMKRING OCH SP¶AR ALLA SOM G¥R F¶RBI (AN KANSKE BLIR KRIMINELL ELLER K¥KFARARE MEN I V¤RSTA FALL BLIR HAN LANG ARE &RAMTIDSDR¶MARNA F¶R EN TJEJ P¥ 2OSENG¥RD TROR JAG INTE SKILJER SIG FR¥N DE JAG HAR JAG TROR BARA HON F¥R K¤MPA H¥RDARE F¶R ATT DET FINNS S¥ M¥NGA OR¤TTVISOR *AG TROR ATT DE SOM BOR I 2OSENG¥RD LEVER ETT HELT ANNAT LIV ¤N VI INTE ALLA T¤NKER P¥ DET HAR VI DET J¤TTEBRA J¤MF¶RT MED EN I V¥R ¥LDER P¥ 2OSENG¥RD *AG TROR ATT DE HAR DET J¤VLIGT TUFFT " Det här tycker pojkar och flickor från om sina jämnåriga från Slottsstaden: " *AG HAR H¶RT ATT EN VANLIG VECKA HINNER DE INTE G¶RA N¥GONTING F¶R DE SITTER HEMMA OCH PLUGGAR /CH P¥ RASTERNA PLUGGAR DE HELA TIDEN 0¥ FRITIDEN TROR JAG ATT DE IDROTTAR ELLER G¥R P¥ PIANOLEKTIONER I ALLA FAL N¥GON SLAGS FRITIDSSYSSELS¤TTNING 0¥ FREDAGS OCH L¶RDAGSKV¤LLAR G¥R DE UT MED SINA V¤NNER OCH FESTAR OCH DRICKER SIG FULLA MEN NARKOTIKA OCH KRIMINALITET TROR JAG ATT DE TAR AVST¥ND IFR¥N *AG TROR ATT DE ¤R SOM VI FAST BAKOM EN FASAD AV "J¶RN "ORG KL¤DER OCH FR¤CKA GULDKLOCKOR RIKA F¶R¤LDRAR *AG TROR ATT DERAS FRAMTID BLIR BRA " $E BOR I SAMMA STAD MEN DE KAN MYCKET LITE OM VARANDRA $E LITAR INTE P¥ VARANDRA $E ¤R VI OCH DEM $E BOR I DELADE ST¤DER /CH Bilaga A De berörda kommunerna har valt sju kommuner som man har närmare samarbete med. I detta avsnitt beskrivs utvecklingen i dessa sju av storstadsregionernas 43 kommuner. Följande kommuner ingår i kartläggningen: , , , , , och . Kommunerna i fråga kommer fortsätt- ningsvis att kallas för de berörda storstadskommunerna. Vi kom- mer att belysa situationen och utvecklingstendenserna i de här kommunerna lite mer utförligt. Situationen i extremt låginkomst - områdena har beskrivits ingå- ende i kapitel två. Som där framgår ligger extremt låginkomst- bostadsområdena i de berörda storstadskommunerna. Totalt finns det 49 primärområden i dessa kommuner, som är antingen mycket låginkomst- område eller extremt låginkomst - område. Sam- manlagt bodde 287 914 invånare i dessa stadsdelar , vilket motsvarade av de berörda storstadskommunernas befolk- ning och av den sammanlagda befolkning som bodde i mycket låginkomst- och extremt låginkomst - områdena En stor del av dessa bostadsområden finns inom miljonprogrammets bostadsbestånd, d.v.s. bostäder som bygg- des . av fastighetsbeståndet i områdena utgörs av hyresrätter och av dessa ägs av allmännyttiga bostadsföretag. av hela fastighetsbeståndet i områden med mycket låga och extremt låga inkomster utgörs av småhus. Storstäderna växer fort. Befolkningssammansättningen förändras både med avseende på ålder och etnicitet och den varierar mycket kraftigt mellan de sju studerade kommunerna. Skillnaderna är stora mellan olika kommuner när det gäller andelen invånare som bor i områdena med mycket låga respektive extremt låga inkomster (se tabell A1). Den största andelen hade och . I Botkyr- ka bodde nästan varannan invånare () i antingen områden med mycket låga inkomster eller i områden med extremt låga inkomster. , och med var femte invånare boende i de utsatta områdena följer tätt efter. Å andra sidan hade en förhållandevis låg andel boende i de utsatta områdena, men beroende på stora totala invånarantal rörde det sig om ett stort antal människor som bodde i dessa områden . är en i sammanhanget intressant kommun. I fanns inga områden som kunde betecknas som områden med mycket låga respektive extremt låga inkomster. 3AMTLIGA INV¥NARE I BER¶RDA STORSTADSKOMMUNER UTSATTA OMR¥DEN OMR¥DESTYPER därav i områdena: Skillnaderna är stora mellan storstäderna och de fyra fattiga förorts- kommunerna, när det gäller andelen barn och ungdomar å ena sidan och andelen som är . Storstäderna har som regel fler äldre och färre unga personer i ålder 0 - , medan för förortskommunerna gäller det omvända. För- ortskommunerna har i regel en mycket ung befolkning (se tabellen). När det gäller utvecklingen kan vi se från tabellen att andelen äldre växer i förortskommunerna medan andelen yngre minskar. Den senare är dock fortfarande mycket högre än i storstäderna. Å andra sidan minskar andelen äldre i storstäderna, men är fortfarande relativt hög. När det gäller befolkningsutvecklingen har vi inte kunnat urskilja något gemensamt mönster för de berörda kommunerna. en totalt har ökat mest i kommun (8,). Efter kommer och där ökningen har varit 6,7 respekti- ve . och har haft en ökning på respektive . kommun har haft den minsta ökningen (3,), medan är den enda av de berörda kommunerna som har haft en befolkningsminskning . Den totala befolkningen i ökade marginellt för att sedan minska . Minskningen - uppgick till . Den etniska sammansättningen har också förändrats . Också här är skillnaderna mycket stora både mellan enskilda kom- muner och mellan storstäderna och förortskommunerna. Antalet invandrare definierade som utlandsfödda har ökat mycket kraftigt i storstäderna och lite mindre i förortskommunerna. Andel av befolkningen. Det extrema fallet när det gäller ökningen av antalet utlandsfödda är kommun. Där har antalet invandrare ökat med . Sedan kommer och respektive högre antal invandrare 1994 än 1985. Vad gäller förortskommunerna har den största ökningen inträffat i kommun (21,). (16,) och (17,) kommer där efter, medan med en ökning har uppvisat det minsta tillskottet av invandrare. Som man kan se i tabell A.3 hade redan tidigare en hög andel utlands- födda personer. Den utveckling som har skett kan alltså ses mer som en utjämning. Ett högt socialbidragsberoende är en viktig signal om marginalise- rings- och utslagningsprocesser. Som man kunnat se i avsnitt 1.1.3 varierar socialbidragstagandet över landet. Storstäderna har högst andel hushåll med socialbidrag och högst genomsnittligt bidrag per hushåll. Lägsta andelen återfinns i norra delarna av . Hur har då andelen socialbidragstagare utvecklats i de berörda kommunerna? Andel av befolkningen. Källa: SCB och När det gäller utvecklingen kan vi se från tabell A.4 att andelen socialbidragstagare ökade mest i . hade den minskat i och . Minskning av andelen socialbidragstagare var kraftig i 1 (). ökade andelen socialbidragstagare i alla kommuner utom . Ökningen var störst i (). Från tabellen kan man också utläsa en klar skillnad mellan två kommungrupper. Den ena gruppen blir då , som har den största andelen socialbidragstagare, tillsammans med och . I den andra gruppen återfinns de andra fyra kommunerna. Sammanfattningsvis kan man konstatera att det var 1 Denna utveckling stämmer väl med den observerade (och i kapitel två beskriv- na) utvecklingen i bostadsområdet (som var det enda bostadsområdet från kommun som klassats som extremt låg inkomst - området). (70,), (32,) och (27,) som hade den högsta ökningen av andelen socialbidragstagare . (andelen socialbidragstagare var oförändrat ) och (andelen socialbidragstagare minskade , att jämföra med minskningen på för de andra fem kommunerna ) var dessutom de två kommunerna som påverkades minst av den höga konjunktu- ren . Bilaga B Vilka områden har vi studerat? 4ABELL " 3TOR '¶TEBORG DE STUDERADE BOSTADSOMR¥DENA 4ABELL " 3TOR -ALM¶ DE STUDERADE BOSTADSOMR¥DENA 4ABELL " 3TOR 3TOCKHOLM DE STUDERADE BOSTADSOMR¥DENA (), 3¥NA ¤R VI S¥NA ¤R DE (1997), Bo i skilda världar i -¥NGFALD OCH UR SPRUNG RAPPORT FR¥N ETT MULTIETNISKT 3VERIGE, , R. och , I. (1996), Etnisk boendesegregation i teori och praktik, i SOU 1996:55, 6¤GAR IN I 3VERIGE. Biterman, D. (1996), Den etniska boendesegregationens utveckling i 1970-1990 i %TNICITET 3EGREGATION OCH +OMMUNAL 0LANERING, Rapport 1996:1, Nordplan 1994:24, %NSAMMA MAMMOR EN RAPPORT OM ENSAMST¥ENDE M¶DRARS H¤LSA OCH LIVSVILLKOR , (PM ), 'RUPPERING OCH BESKRIVNING AV UTVECKLINGEN I STORST¤DERNAS BOSTADSOMR¥DEN UTIFR¥N BEFOLKNINGENS EKONOMISKA RESURSER , R L., Söderfeldt, B. och , B. (1996), Om att leva utan arbete – arbetslösas upplevelse, i ( SOU 1996:151), "IDRAG GENOM ARBETE EN ANTOLOGI Kuusela, K. (1993), )NTEGRATION I INVANDRART¤TA BOSTADSOMR¥DEN , , i (1996), %NSAMST¥ENDE F¶R¤LDRAR I 3TOCKHOLMS L¤N, Rapport 1996:14. (1996), (UR M¥R -ALM¶ , Folkhälsorapport , , , R., , M. och (1994), 6ARF¶R ¶KAR ANTALET F¶RTIDSPENSION¤RER REGELF¶R¤NDRINGAR YRKESF¶R¤ND RINGAR OCH ARBETSL¶SHET , 1993/94, Saml Nr 26, Bilaga 3 Proposition 1996/1997:1, bilaga 4, &¶RDELNINGSPOLITISK REDOG¶RELSE (1994), 6¤LF¤RDENS MARGINALER (1996), i !TT F¥ BLI VUXEN OM UNGDOMARS ETABLERING P¥ OLIKA MARKNADER RAPPORT FR¥N EN UNGDOMSFORSKNINGSKONFERENS DEN NOVEMBER , Rapport från barn och SCB (1997), 5TESLUTEN FR¥N ARBETSMARKNADEN !RBETSL¶S P¥ TALET OFTA ARBETSL¶S ¤VEN P¥ TALET Information om utbildning och arbetsmarknad 1997:2 (1963), !RBETETS MARKNAD (1994:10), 3OCIAL RAPPORT (1997:14), 3OCIAL RAPPORT (olika årgångar), 3TATISTIK 3OCIALTJ¤NST , (1995:4), 3OCIALBIDRAGSTAGARE OCH SOCIALBIDRAGENS UTVECKLING följer upp och utvärderar SOU (1994:148), &¶RTIDSPENSION EN ARBETSMARKNADSPOLITISK , Rapport från sjuk- och arbetsskadeberedningen samt Arbets- marknadspolitiska kommittén SOU (1995:42), !TT R¶JA HINDER, Delbetänkande av Storstadskom- mittén SOU (1997:61), !TT V¤XA BLAND BETONG KOJOR Ett delbetänkande om barns- och ungdomars uppväxtvillkor i storstädernas utsatta områden från (1994), &OLKH¤LSORAPPORT OM H¤LSOUT VECKLINGEN I 3TOCKHOLMS L¤N (1990), Flest självmordsförsök bland unga, från- skilda mödrar i 3OCIAL FORSKNING NR , (1996), %NSAMF¶R¤LDRARNA