sou · GLB359 · 1998-01-01 00:00:00 — För gymnasieklasser eller grupper av hög- skolestuderande från och andra delar av Östlandet bör det vara möjligt att anordna halvdagskonferenser, där tillfälle ges att möta svenska författare eller andra kulturpersonligheter. Kostnaderna för ett sådant arrangemang skulle kunna begränsas till arvode, resekost- nader och traktamente för den eller de som skall medverka som Överväganden och förslag 41 föreläsare samt en enkel smörgåslunch för ungdomarna. Eventuellt kan bidrag lämnas för bussresa till och från . Liknande halvdagskonferenser bör inom olika ämnesområden kunna ordnas för journalister med svenska politiker, ämbetsmän, samhällsdebattörer och företrädare för olika kulturområden som inledare. Man måste räkna med att många som är verksamma inom media ofta inte kan avsätta mer än en halv dag för information om svenska förhållanden på olika områden. En sådan konferens bör kunna genomföras till låga kostnader. Utöver eventuella arvoden, rese- och traktamentskostnader för medverkande från torde utgifterna kunna begränsas till någon form av måltid för de norska deltagarna. I det föregående har exempel givits på hur man inom en rimlig kostnadsram till en norsk publik kan ge kvalificerad information om aktuella svenska utvecklingstendenser på olika områden. Ändamålet med är emellertid tvåfaldigt. Anläggningen skall visa svenskar ett stycke , har det sagts, och då har man inte bara tänkt på vackra omgivningar och utsikt över med fjorden. Ambitionen är att ge svenska besökare möjlighet att bekanta sig med norsk kultur och samhällsliv. Att för svenskar genomföra detta i form av endags- eller halvdagskonferenser är endast möjligt för dem som bor nära norsk-svenska gränsen. För övriga blir kostna- derna höga genom utgifter för resa, inkvartering och måltider. Detta gör det nödvändigt att överväga att använda en del av de medel som står till förfogande för programverksamhet till att lämna bidrag till rese- eller uppehållskostnader. Antalet stora konferenser i egen regi med en längd av en eller en och en halv dag bör begränsas till tre eller fyra. För förberedel- searbete för denna typ av arrangemang kan det vara nödvändigt att tillfälligt projektanställa en lämplig person. Vid dessa konferenser tillkommer en särskild utgift för att utarbeta en tryckt rapport. Konferenser där deltagarna huvudsakligen utgörs av personer som representerar organisationer, myndigheter eller företag bör för att erforderligt deltagarantal skall kunna uppnås hållas under pe- rioden . Vid konferenser där de flesta deltagarna utgörs av privatpersoner som med egna medel bekostar sitt delta- 42 Överväganden och förslag gande kan det vara lämpligt att utnyttja veckoslut. Då kan hotellet och restaurangen erbjuda lägre priser, och dessutom behöver kon- ferensdeltagarna inte ta ledigt från sina anställningar med de kost- nader som detta medför. Det förtjänar nämnas att det synnerligen lyckade Hamsunsymposiet från början var tänkt att hållas en vardag. När anmälningarna om deltagande blev mycket få, flyttades arrangemanget till en veckohelg och kunde då genomföras med ett tillfredsställande deltagarantal. Konferensavgifternas storlek har naturligtvis stor betydelse för dem som överväger att delta i en som ligger inom det s.k. syftesnära området. Enligt utredningen bör avgiften normalt svara mot de belopp som hotellet och restaurangen erhåller för den tid en gäst vistas på anläggningen. Övriga kostnader såsom projektering, föreläsares arvoden och resekostnader liksom annon- sering och tryckning av rapport bör bestridas med de medel som får i form av statsbidrag och andel i hotellets vinst. I Hamsun konferensen uppges 50 personer ha deltagit. De erlade sammanlagt i deltagaravgifter, dvs. För deras mat och husrum erlades till hotellet, vilket blir per person. Utredningen finner denna skillnad anmärkningsvärt stor. Vid s.k. gränskonferens deltog cirka 60 personer, som sammanlagt betalade i deltagar- avgifter, vilket motsvarar ca per person. Till hotellet betalades för detta antal deltagare , alltså 1 035 kro- nor per person. Enligt kursinbjudan var avgiften för den som deltog i konferensen från lunch ena dagen till och med lunch . För medlemmar i handelskammaren var avgiften lägre. Det totala underskottet på konfe- rensen blev , vilket är mycket för en enda konferens, där det dessutom får förmodas att ett stort antal deltagare fick sina kostnader betalda av respektive arbetsgivare. Utredningen vill för egen del inskränka sig till att understryka betydelsen av att styrelsen och administrationen ser över avgiftspolitiken liksom möjligheterna att uppnå en god kostnadsuppföljning. Det bör än en gång framhållas att utredningen är positiv till att ett begränsat antal Överväganden och förslag 43 kursdeltagare efter ansökan kan få kursavgiften delvis eller helt nedsatt. Tre eller fyra större konferenser, ett antal halvdagskonferenser för studerande ungdom eller andra inbjudna specialgrupper samt cirka en gång ett kulturinslag med musikaliskt eller lit- terärt innehåll torde vara vad generalsekreteraren och assistenten med stöd i vissa fall av någon projektanställd kan ha det huvud- sakliga ansvaret för. Den syftesnära verksamheten kan emellertid inte begränsas till detta. Därför bör i ökad utsträckning försök göras att stimulera svenska föreningar att förlägga arrangemang till . Detta kan av de kostnadsskäl som tidigare berörts nödvändiggöra att man från sida med projektanslag bidrar till deltagarnas resa till eller till vistelsen där. Om en svensk förening ordnar en studietur till för att med- lemmarna skall få ökade kunskaper om norska förhållanden på något område kan detta i många, kanske rentav de flesta fall vara en verksamhet som ligger inom ramen för sådana aktiviteter som den ursprungliga donationen ville stödja. Allra bäst är naturligtvis om man kan använda till gemensamma möten för norska och svenska föreningar med samma verksamhetsfält. Detta förut- sätter att föreningarna känner till existens och möjligheterna att förlägga verksamhet dit. Föreningar som inte har ett mycket lokalt och speciellt intresseområde tillhör i allmänhet en riksorganisation. Till dessa bör rikta sin information med hemställan om att dessa riksorganisationer vidarebefordrar informationen till sina anslutna medlemsorganisationer. När började sin verksamhet fanns ingen anställd personal som kunde arrangera kurser och konferenser. Deltagare kom av sig själva. De fick för sina egna arrangemang utnyttja an- läggningen, som de ansåg med hänsyn till belägenhet och inredning ha stora trivselvärden. insats bestod således i att tillhandahålla en efter den tidens krav ändamålsenlig miljö. Ännu vid 10-årsjubileet kunde man konstatera, att av gästerna dittills varit svenskar, norrmän och resten i huvudsak andra nordbor. 44 Överväganden och förslag Enligt utredningens uppfattning kan en ännu livligare syftesnära verksamhet inte uppnås genom att personal försöker pressa fram ännu fler "egna" konferenser. De anställda på behöver för att initiera nya projekt i kontakt med organisationer, myndigheter, skolor och andra tänkbara arrangörer. Även arrangemang anordnade av dem kan ju vara syftesnära med den betydelse man lade i ordet när tillkom och under anläggningens första tid. Härtill kommer att förekomsten av med- arrangörer har ett egenvärde. Hur ambitiöst pro- gramkommitté och anställda än eftersträvar allsidighet vid val av ämnen för olika arrangemang, föreligger självklart en begränsning i fråga om kontaktnät och intresseinriktning. Genom att sprida kännedom om att står öppet för en vid krets av kurs- arrangörer kan programutbudet väsentligt breddas. Att genomföra en konferens fordrar stora arbetsinsatser, bl.a. i form av planläggning, utarbetande av program, engagemang av föreläsare och andra medverkande. Delar av detta eller i vissa fall allt skulle i många fall kunna överlåta till en med- arrangör. personal kan, om så önskas, medverka genom att orientera om anläggningen eller om aktuella svensk- norska relationer och problem o.d. Just deltagarrekrytering kan ibland vara ett problem för , som inte har en naturlig medlemskrets att gå ut till. En fördel med att samverka med en medarrangör är att denna kan rekrytera deltagare ur sitt medlems- underlag. När grundades, sade sig stiftarna vilja prio- ritera ungdom som gäster. Därutöver gjordes inga förbehåll för vissa kategorier. Det betyder att många olika slag av organisationer bör vara välkomna. Det spelar ingen roll om det är idrotts- föreningar, politiska eller fackliga organisationer, litterära sam- manslutningar eller sångkörer. ·Utredningen har efter en genomgång av de förhållanden som talar för och emot aktiebolagsformen kommit fram till slutsat- sen att aktiebolagsformen bör behållas som förvaltningsform för även i fortsättningen. Utredningen anser dock att den nuvarande bolagsordningen bör modifieras något inom ramen för de möjligheter som aktiebolagslagen ger. ·Enligt utredningens mening bör det nuvarande representantska- pet avvecklas som institution. Den uppgift som representant- skapet har haft som kontaktorgan för programverksamheten är emellertid viktig, men det bör framför allt vara styrelsens upp- gift och ansvar att organisera verksamheten så att viktiga och fungerande relationer etableras med individer, organisationer, institutioner och opinioner i och och som kanali- serar viktiga impulser för utveckling. Enligt Utredningens mening kan och bör en sådan kontaktverksamhet organiseras på ett över tiden mera flexibelt sätt än det nuva- rande representantskapet, och styrelsen bör få det fulla ansvaret för att organisera detta på lämpligt sätt. Eftersom representant- skapet är en fakultativ del av bolagsbildningen kan det av- vecklas genom en enkel ombildning av bolagsordningen vid en ordinarie eller extra bolagsstämma efter beslut av regeringen. Denna förändring bör enligt utredningens mening genomföras . ·I samband med att en ombildning av bolagsordningen sker för att avveckla representantskapet bör aktiekapitalet utökas för att uppgå till minst 500 men ej över 1 000 . Detta kan ske utan kostnader för statsverket genom att en mindre del av i balansräkningen befintligt reservkapital (reserv- fond, dispositionsfond och investeringsfond) ombildas till aktiekapital. ·Enligt utredningens mening bör relationen mellan ägaren, svenska staten och och ledning kunna utvecklas. Ägaren bör i en dialog med styrelsen på ett tydligare sätt ge uttryck för sin avsikt med och dess fortsatta verksamhet. En sådan dialog bör kunna komma till stånd ge- nom att ägaren åtminstone delvis använder sig av de instrument som man brukar i relation till myndigheterna. Utredningen tän- ker här på fördjupad anslagsframställning med 3-årsperspektiv, resultatanalys och resultatrapportering. ·Det är enligt utredningens mening angeläget att pröva nya former för att bredda kontaktytorna och få inspiration och idéer till programverksamheten. Förslagsvis bör styrelsen en eller arrangera kontakt- eller idékonferenser där man kan välja att använda sig av fasta paneler, eller paneler som gradvis byts ut. Utredningen genomför ett resonemang om utveckling av pro- gramverksamheten. Här understryks bl.a. att det ursprungliga målet att prioritera ungdomars besök på bör så långt det är möjligt alltjämt uppehållas. Vidare understryker utredningen betydelsen av att styrelsen och administrationen ser över avgifts- politiken samt att man prövar att i ökad utsträckning genomföra arrangemang i samarbete med andra. Med åberopande av mitt och samtal med Dig på departementet får jag på uppdrag av styrelsen för svenskhemmet A/S (SVAS) anhålla om att en översyn görs av vilken organisationsform verksamheten vid lämpligen bör bedrivas. Av flera skäl anser styrelsen att den nuva- rande konstruktionen med ett aktiebolag inte är ändamålsenligt för den ideella verksamhet, som är huvudsyftet för national- gåva till . Verksamhet i aktiebolagsform skall normalt syfta till vinstmaximering och är därmed en lämplig form för den kom- mersiella hotell- och konferensverksamheten som enligt särskilt avtal på entreprenad bedrivs på av det privatägda A/S. I enlighet med den norska aktiebolagslagen har SVAS ett re- presentantskap med tio medlemmar och åtta suppleanter som en- ligt lagen skall uttala sig om ansvarsfrihet bör beviljas för styrel- sen. Det nu fungerande representantskapet är emellertid utnämnt efter andra kriterier, nämligen för att initiera och inspirera till kul- tur- och andra syftesnära verksamheter vid och såle- des inte för att granska den ekonomiska verksamheten. Aktiebolagslagen föreskriver också en administrerande direktör () med vissa särskilda uppgifter, Det är styrelsens uppfattning att ledaren för verksamheten vid Svenskhemmet bör ha mer kultu- rell profil. Styrelsen finner det angeläget att översynen också omfattar formerna för anslagsbevillning och då särskild i fråga om relatio- ner och hyresförhållande till fastightsförvaltaren - hetsverk. Det är styrelsens uppfattning att det finns lämpligare form för den ideella verksamheten vid , t.ex. stiftelse. Styrelsen skulle gärna se att en ändring kommer till stånd vid års- skiftet 1996/97. Översynen bör därför göras för att möjliggöra en anmälan i budgetpropositionen för . Utan att föregripa departementets ställningstagande vill styrel- sen som exempel på tänkbara utredare nämna f. ambassadör och revisionsdirektör . Båda är väl insatta i verksamheten vid . Styrelse och administration vid SVAS liksom också ambassa- den i kommer att stå till förfogande för bistånd till över- synsarbetet. Som framgick av vårt samtal stöder ambassadör , som är ordförande i representantskapet, denna fram- från styrelsen. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utvärdera den nuvarande förvaltnings- formen för Svenskhemmet . Svenskhemmet i är en nationalgåva från till som ett tack för den svenska hjälpen till under . Anläggningen invigdes av stats- ministrarna . Enligt beslut om verksamhet och förvaltningsformer (prop. 1960:88, bet. 1960:SU78, rskr. 1960:205) har verksamheten till syfte att främja svensk-norsk för- ståelse genom att ta emot såväl enskilda svenska och norska gäster som anordna kurser, möten och konferenser. svarade Svensk-norska samarbetsfonden för svenskhemmets förvaltning. Verksamheten, som enligt riks- dagsbeslutet avsågs bli självbärande, gick med vinst . Mot bakgrund av verksamhetens försämrade ekonomiska ut- veckling tillsattes en utredning för att se över for- merna för förvaltning. fattade beslut om att överlåta driften på ett av svenska staten helägt norskt aktiebolag (prop. 1976/77.25, bet. 1976/77:KrU27, rskr. 1976/77:72). Syftet med den nya förvaltningsformen var att få verksamheten ekonomiskt självbärande och att ge ett sådant överskott att även den ideella inriktningen kunde främjas inom bolagets ekonomiska ramar. Svenskhemmet A/S bildades . Bolaget ansvarar för svenskhemmets drift utom i två avseenden. Byggnaderna förvaltas av , som debiterar bolaget en årlig lokalhyra enligt gängse regler för den statliga fas- tighetsförvaltningen. Hotell- och restaurangverksamheten drivs av ett privatägt bolag, A/S. Enligt avtal mellan de båda bolagen skall en viss del av vinsten i hotellrörelsen tillfalla svenskhemmets övriga verksamhet. Resultatet i A/S har medgivit sådana årliga överföringar. Bidrag till lämnas även över statsbudgeten dels i form av ett årligt driftstöd, dels i form av vistelsestipendier, som fördelas av Svensk-norska samarbetsfonden. I en skrivelse till har styrelsen för Svenskhemmet A/S hemställt om en ny översyn av svenskhemmets förvaltningsformer. Av flera skäl anser styrelsen att den nuvarande konstruktionen med ett aktie- bolag inte passar för den ideella verksamhet som är huvudsyftet med nationalgåvan. Aktiebolagsformen är däremot lämplig för den kommersiellt bedrivna hotell- och konferensdelen av svenskhem- mets verksamhet. Denna del drivs på entreprenad av ett särskilt bolag. Det är angeläget att verksamheten vid Svenskhemmet bedrivs i den form som bäst tillgodoser verksamhetens ideella grundinriktning, nämligen att utveckla de kulturella kontakterna i vid mening mellan och . har drivits som ett aktiebolag. Det är nu dags att ut- värdera bolagsformen och dra slutsatser av vunna erfarenheter. En särskild utredare bör anförtros denna uppgift. Utvärderingen skall - med beaktande av regeringens ställ- ningstaganden i proposition 1995/96:61 om former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. - främst ge svar på följande frågor: Är aktiebolaget en bra förvaltningsform med hänsyn till verk- samhetens ideella grundsyfte? Finns det andra förvaltningsformer som är mer ändamålsenliga från denna utgångspunkt? Om så bedöms vara fallet, är det lämpligt att ändå behålla bolagsformen av praktiska, ekonomiska eller andra skäl? Vid utvärderingen skall beaktas att det av vid gåvans mottagande uppställda målet om ekonomisk bärkraft alltjämt gäller och bör gälla även framöver. De förslag som utvärderingen eventuellt kan komma att utmynna i får således inte leda till ökad belastning på den svenska statsbudgeten. En annan utgångspunkt är att fastigheten även i fortsättningen skall vara statlig egendom och förvaltas av . karaktär av nationalgåva gör anläggningen och den verksamhet som där bedrivs till en gemensam svensk-norsk angelägenhet. Norska synpunkter på verksamhetsformerna har därför stor betydelse. Utredaren skall redovisa verksamhetens utveckling under nuva- rande förvaltningsform. Redovisningen skall avse såväl ekonomi och förvaltning som programinnehåll. Av särskilt intresse att få belyst är hur kontakter med det svenska kultur- och organisationslivet har utvecklats . Mot bakgrund av faktaredovisningen skall utredaren bedöma för- och nackdelar med bolagsformen, sett i förhållande till eko- nomin, effektiviteten och programverksamheten. Utredaren skall därefter lägga fram de förslag som slutsatserna föranleder. Utredaren skall bedriva arbetet i nära kontakt med Svenskhemmet A/S, A/S, Svensk-norska sam- arbetsfonden, den svenska ambassaden i och Statens fastig- hetsverk. Utredaren skall även samråda med andra berörda intres- senter i och samt företrädare för de båda ländernas kultur- och samhällsliv. Utredaren skall beakta regeringens direktiv om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23). Utredningsarbetet skall vara avslutat före utgången av novem- ber 1996. 1945-1950 Diskussioner i och förslag om en norsk nationalgåva till 1955 Tomten överlämnas vid en ceremoni med statsministrarna när- varande 1960 invigs i närvaro av och statschefer, de båda kungarna. 1975 tillsätts av Utbildnings- departementet 1976 övertar temporärt förvalt- ningen av . Från att verksamheten tidigare drivits i egen regi engageras nu en entre- prenör, , för hotell- och restaurangdriften 1977 Ny förvaltningsform, aktiebolag, införs och Svenskhemmet A/S konstitueras 1996 tillsätter en utredning för översyn av förvaltningsform