sou · GLB3117 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta pris utgör inte en del av testamentets bestäm- melser utan utgår till följd av årliga anslag från . Vid uppbyggandet av de utställningar som skall ingå i centret finns svårigheten att dessa inte som i ett museum i huvudsak kan utgå från befintliga föremål. Sådana finns endast undantagsvis. Materialet måste till övervägande del skapas speciellt för ändamålet. Detta förhållande gör att utställningarna måste göras intresseväckande och fantasi- eggande genom sin konstnärliga utformning. Det ställer särskilda krav på formgivning och utställningsarrangemang och på andra pedagogiska hjälpmedel, som måste vara av högsta internationella klass och ständigt ligga i frontlinjen när det gäller att utnyttja de modernaste visualise- rings- och kommunikationsteknikerna. I klartext innebär detta att man i relation till ordinära utställningsarrangemang måste vara beredd acceptera höga kostnader för dessa installationer, deras underhåll och Inte minst driftskostnaderna blir viktiga att beakta. Utställningarna och arrangemangen i övrigt får under inga om- ständigheter slockna av brist på skötsel och omsorg om hård- och mjukvara. 1.4Ett offentligt åtagande? Namnet och Nobelprisen har sådan prestige att det sannolikt skulle gå att åstadkomma ett Nobelcenter i någon form även i , helt eller till stor del utan offentlig finansiering. Olika industrigrenar med anknytning till prisämnena kan förväntas i någon form medverka till en finansiering av ett sådant center eller delar av detta. En sådan lösning skulle dock - även om fullständigt oberoende garanterades - leda till en knytning till kommersiella intressen som skulle minska tilltron till värde som en belöning av en insats i mänsklig- hetens tjänst oberoende av partsintressen. funnit att det är angeläget att centret till väsentliga delar tillkommer genom offentliga åtaganden i samverkan med . Ytterligare skäl att göra Nobelcentret till ett offentligt åtagande är att centret i snäv mening inte skall vara ett personmuseum kring utan i djupare mening ett vetenskaps- och kulturhistoriskt center med levande anknytning till aktuell forskning där inte minst ungdomar kan erbjudas möjlighet att skapa sig en djupare förståelse för veten- skapliga problem och litterära frågor. Härtill kommer att tillkomsten av ett Nobelcenter kommer att göra det möjligt för en bred svensk publik att dra nytta av det nationella och framför allt internationella nätverk som byggs upp kring nobelprisen. Ett offentligt åtagande omfattar i detta fall därför väsentligt mer än insatser av ekonomiska medel nämli- gen också nära samverkan med universitet, högskola och andra veten- skapliga institutioner. Detta torde också vara grunden för utrednings- direktivens beslut att centret skall förläggas till . Vår uppgift enligt direktiven är således att föreslå en lokalisering i vilket också är i linje med önskemålet att nå största möjliga internationella och nationella exponering och därmed besökarantal. I sin tur innebär det att vi utgått från att placeringen i också måste vara mycket central, dels av tillgänglighetsskäl, dels för att mar- kera centrets nationella och internationella betydelse. Förslaget skall därtill vara möjligt att realisera inom en relativt kort tidsrymd. Efter erbjudande från att samverka i tillkomsten av ett i behandlades frågan 1995 av Kulturutred- ningen som ställde sig positivt till att ställdes till förfogande enligt förslaget. Tanken var då att ett nytt Sjöhistoriskt museum skulle byggas intill . Kostnaden för en sådan byggnad beräknades till ca vartill skall läggas kostnader för inredning och basutställningar, ca . lämnade därutöver inga synpunkter på utvecklingen av ett . Parallellt med diskussionerna i undersöks möjligheterna att inrätta ett freds- prismuseum i . beslutade stadsfullmäktige i att verka för att ett skulle inrättas i staden. hade ställt sig positiv till att utreda möjligheterna att etablera Nobelmuseer i och och uttalat att ett endast kunde tänkas i och pris- utdelarnas regi. I en skrivelse till regeringen erbjöd sig stiftel- sen att driva ett i och föreslog att konkreta diskussioner skulle inledas mellan stiftelsen och regeringen i syfte att kartlägga de ekonomiska och fastighetsmässiga förutsättningarna för att realisera ett sådant museum. En utgångspunkt för diskussionerna borde enligt stiftelsens åsikt vara att denna svarade för driften medan det all- männa tillhandahöll byggnaden. Stiftelsen hade då gjort vissa förberedande utredningsinsatser genom vilka ett huvudalternativ till lokalisering utkristalliserat sig i form av museets nuvarande b yggnad. eftersträvade för sin del nya lokaler i anslutning till Vasa- museet. Bakgrunden till framställningen var utöver tidigare nämnda förhållanden att stiftelsen erhållit propåer om inrättandet av Nobel- museer i , , och . Frågan remitterades till som i ett delbetänkande yttrade sig över dels lämpligheten att överlåta b yggnaden till , dels den framtida lokaliseringen av museets samlingar. Härvid övervägdes också flyttning av samlingarna till andra städer än . Under förutsättning att museets nuvarande byggnad säljs till föreslog utred- ningen att nya lokaler anordnas för ett sammanhållet sjöhistoriskt museum vid Galärvarvet i i anslutning till . För- slaget förutsatte att försäljningsintäkterna och eventuellt komplette- rande finansiering genom t.ex. donationsmedel skulle vara tillräckliga för att finansiera en sådan lösning samt att , som donerade medel för uppförandet av Sjöhisto- riska museets byggnad, medgav att intäkterna från en försäljning av denna får disponeras på föreslaget sätt. uppgav i sitt yttrande över utredningen att den inte hade något att invända mot en sådan disposition av donationen. Utredningen redovisade att kostnaden, grovt räknat, för en ny museibyggnad åt mu seet om ca 7 500 kvm (bruttoarea ca 9 900 kvm) kunde uppskattas till (inkl. ränta, exkl. moms) vilket skulle ge en balanshyra på . För inredning, utrustning och flyttning hade beräknat och för b yggande av nya basutställningar . Försäljningspriset för den befintliga museib ygg- naden uppskattades till . under- strök att kostnadsuppgifterna på grund av tidsbrist inte grundades på beräkningar utan endast på bedömningar. Beräkningarna torde ha utgått från uppskattade kostnader för uppförande av en ersättningsb yggnad för vid . Vad beträffar inrättandet av ett redovisade utredningen i övrigt inga överväganden. Utredningens förslag tillstyrktes i stort av remissinstanserna. Beträf- fande lokaliseringen av ett till museets nuvarande lokaler anförde att detta skulle kunna leda till ett givande samarbete mellan och då man i sin ägo har många av efterlämnade föremål. Här- efter inkom med en förnyad fram- ställning till regeringen i syfte att åter aktualisera frågan. Till skrivel- sen fogades beskrivningar av projektet. Regeringen anmälde Kulturproposition (1996/97:3, s. 141) att den avser att återkomma till med förslag i frågan om lokalisering av . Parallellt har i frågan om inrättandet av ett fredsprismuseum i Norska Nobelinstitutets regi diskuterats vidare. Utgångspunkten för diskussionerna, som de förs av institutet, är att skall till- handahålla byggnad, By svara för anp assning av byggnaden för dess ändamål och svara för verksamheten. närvarande diskuteras att utnyttja någon av Banks tidigare byggnader vid Bankplatsen i på 2 700 respektive drygt 6 000 kvm. Den större av dessa disponeras av Museet för Samtidskunst. Norsk Museumsutvikling har ställt sig positiv till förslaget under förutsättning av att finansieringen kan ordnas. Mangfald, minne, møtestad (NOU 1996:7) rekommenderade att lokalfrågan studerades vidare. Enligt är den mindre byggnaden mest lämpad för den tilltänkta verksamheten. Fortsatta diskussioner förs mellan och det norska . Överläggningar mellan regeringen och kommun har enligt uppgift ännu inte ägt rum. Frågor om finansiering och lokalisering är således i skrivande stund ännu föremål för överväganden. 3Allmänna lokalkrav genererade av verksamhetsidén Om ett Nobelcenter skall ha den förväntade betydelsen måste det ha en central placering i . Vidare måste b yggnaden ha en stark arkitektonisk integritet. Centret får inte upplevas som litet eller dess utbud som begränsat. Generositet i exponeringar och utbud blir avgörande för möjligheterna att skapa ett attraktivt besöksmål. Med ledning av besökssiffror vid olika museer i tror vi att centret bör dimensioneras för ca 400 000 besökare/år vilket motsvarar en byggnad om mellan 8 . 3.1En central placering med full integritet och hänsyn till stadsbilden Utredningen bedömer att om Nobelcentret skall kunna spela den fram- trädande roll i publikmedvetandet och i det internationella samfundet som förutsatts kräver detta i första hand en mycket central placering med stark exponering i , nära till internationella kommunikationer och med möjligheter att anordna av- och påstigning och parkering i samband med turistbusservice. Kravet är så starkt att det bör ta över eventuella synergieffekter med annan mer perifert belägen verksamhet. Under alla omständigheter måste centret framstå med egen identitet och kan inte ingå som en delaktivitet i ett större komplex. Byggnadens läge skall också vara sådant att den tillför stadsbilden kvaliteter och inte skadar estetiska eller kulturhistoriska värden. Utredningen har bl.a. av detta skäl inte velat gå vidare med förslag som kan tänkas medföra skada på natur- och kulturvärden, vilka förslag för övrigt inte vore möjliga att realisera med hänsyn till naturresurslagens bestämmelser. Detta innebär mycket begränsade möjligheter till lokalisering på Norra eller . 24 Allmänna lokalkrav genererade av verksamhetsidén 3.2Byggnaden och dess utformning Det har framhållits ovan att en Nobelcenterb yggnad måste ha en stark egen identitet. En sådan identitet skall markeras inte bara i fråga om läge utan också ifråga om utformning. Byggnaden måste genom sitt formspråk uttrycka sin betydelse. Höga arkitektoniska krav måste såle- des ställas på byggnaden. Väljs någon befin tlig byggnad måste denna ha en individuell utformning som gör den till en attraktion i sig. En sådan byggnad skall naturligtvis också k unna anpassas till Nobelcent- rets speciella lokalbehov utan att väsentliga kulturvärden spolieras. Med speciella lokalbehov menas stora öppna rum som kan utnyttjas för de utställningslandskap som ligger i centrets grundidé. Det handlar också om en byggnad av betydande storlek. Genom förstudier i sam- band med diskussionerna om utnyttjande av museets byggnad framkom att denna med sina ca 7 000 kvm bruksyta nätt och jämnt förmår inrymma det tänkta programmet. Utredningen är klar över att i en verksamhet som den tilltänkta finns inga absoluta minimikrav på sammanlagda bruksytor. Det torde därför i och för sig vara möjligt att på olika sätt disponera aktiviteterna så att det kan rymmas inom ett ännu mindre utrymme. Dock får inte sparsamheten med utrymme dri- vas på bekostnad av möjligheten att skapa omväxlande och rika aktivi- teter. Centret får inte upplevas som litet eller dess utbud som begränsat. Generositet i exponeringar och utbud blir avgörande för möjligheterna att skapa ett attraktivt besöksmål. Nedanstående beräkningar samt överväganden beträffande möjlig publiktillströmning, ger också underlag för en sådan slutsats. 3.2.1Hur många besökare blir det? Rubrikens fråga är givetvis svårbesvarad. Mycket hänger på hur väl centret lyckas genomföra sin verksamhetsidé. Dess konkurrensfördelar ligger i begreppet med det nätverk av kunskap som namnet representerar och den dramatiska mediaexponering som sker i samband med den årliga prisutdelningen samt att utställningarna kommer att aktualiseras i takt med utdelade priser. Dess nackdel ligger i att utställningarna måste byggas upp i huvudsak utan stöd av autentiska föremål. Några jämförelsetal avseende besöksantal på Stockholmsmuseer kan tjäna som diskussionsunderlag. Siffrorna gäller besöksantal och är avrundade. Allmänna lokalkrav genererade av verksamhetsidén 25 Erfarenheten är att nya museer uppnår en besöksnivå som sedan inte går att fullt ut upprätthålla. Således hade första året över en miljon besökare. Utredningen finner det rimligt att utgå från att Nobelcentret kan stabiliseras omkring ett besöksantal som bör ligga väsentligt över men under . Minst 300 000 besök/år borde således kunna vara ett rimligt antagande. Med hänsyn till att institutet inte får upplevas som för trångt och bli svårt att vidareutveckla har vi stannat för att i våra beräkningar utgå från ett antagande om ca 400 000 besökare. Det kan här nämnas att Det norska Nobelinstitutt antar att man kommer att kunna locka åtminstone 130 000 besökare till sitt fredprismuseum inom den betydligt mindre folkrika där det mest besökta museet når upp till ca 350 000 besökare (Kon-Tiki). Nobelcentret kan således med utgångspunkt dels från verksamhetspro- grammet, dels från ett beräknat besökarantal om upp till ca 400 000/år - med en beräknad volym om max 1 500 personer närvarande vid speciella tillfällen - dels också från erfarenheter av nyinrättade museer beräknas behöva följande programytor (ytmåtten avser lokalarea, dvs. bruksytan utan konstruktioner etc. och är ungefärliga): -Utställningar (utrymmen för fasta ämnesutställningar, tillfälliga utställningar, Panteon eller introduktions- utställning, multimediaexponeringar) Entré med reception och information inkl. separat Butik och bokshop inkl. biutrymmen (lager, personal- 26 Allmänna lokalkrav genererade av verksamhetsidén - Kapprum, toaletter (ca 30 toaletter med förrum för- delade på entréer och i utställningar), skåp, - Kafé/restaurang med möjlighet till separat kvälls- - Hörsal, biosalong för 450 pers + scen/podium - Biutrymmen till hörsal (apparatrum, förråd, Loger med toaletter o dusch - Separat foajé till hörsal - Bibliotek och arkiv inkl. bildarkiv och arkiv - Grupprum för undervisning och föreläsningar, 3 st - Arkivmagasin (arkivklass m styrt klimat. inlånat material vid tillfälliga utställningar) Inlastning, uppackning m.m. (ca 25 tjänsterum varav ledning 3 pers, program- verksamhet 4 pers, bibliotek och arkiv 4 pers, forskar- och doktorandrum, biljetter, bokning, information 5 pers, marknadsföring 4 pers, drift- och lokalansvar 4 pers) Utställnings- och multimediaproduktion 5 pers (inkluderar IT-verksamhet) Summa lokalarea för verksamheten Personalrum (matrum, vilrum, omklädning, toaletter) Summa lokalarea för verksamhet och personal - Kommunikationsytor (av ovanstående Total lokalarea () Allmänna lokalkrav genererade av verksamhetsidén 27 - Driftutrymmen (fläktrum, undercentraler, hiss- maskinrum m.m.), schakt och trapphus Övrig area (ÖVA) SUMMA bruksarea (BRA) I ovanstående sammanställning har inte tagits med tillgång till in- hägnad lastgård eller lastplats. Den sålunda beräknade bruksarean mot- svarar enligt gängse beräkningssätt ca 10 000 kvm bruttoarea, dvs. lokalarea plus omslutande byggnadsdelar (BTA). Utredningen har av detta dragit slutsatsen att den borde inrikta sina undersökningar av alternativa lägen från utgångspunkten att den erforderliga bruttoarean uppgår till mellan 8 000 och 10 000 kvm BTA. 4Samarbetsformer och samverkan kring ett Nobelcenter Det finns ett starkt intresse från olika institutioner att samverka kring vetenskaps- och litteraturinformation i ett Nobelcenter. stad är beredd till konkret medverkan i tillkomsten av ett sådant center som kan få stor betydelse för stadens utveckling. är beredd att anslå medel för forsknings- information vid centret och , och Tekniska Högskolan är intresserade av att doktorand- tjänster knyts till Nobelcentrets pedagogiska verksamhet. Vi har i överläggningar med olika parter funnit att det finns ett starkt gemensamt intresse av att ett Nobelcenter skapas i . Det gäller såväl den högklassiga vetenskapsinformations- och kulturverk- samhet som centret skall bedriva samt dess betydelse som en slagkraf- tig och samlad manifestation av betydelse i den internationella utvecklingen inom vetenskap, teknik och humaniora i där väl- ståndsutveckling är starkt knuten till kunskapsutveckling. Ännu vikti- gare är dock den möjlighet till internationella kontakter och utblickar som centret kan förmedla. Namnet och ses således som en starkt under- utnyttjad potential när det gäller att förmedla en positiv Sverigebild - en bild som kan upprätthålla eller skapa förtroende och goodwill. Det kan hävdas att kännedomen om är större utom- lands än vad kunskapen om är. tion i utlandet, som har till uppdrag att samordna sådan information från självständiga parter som , , och Invest in , har därför inför utredningen framhållit betydelsen av centret och att det får en sådan placering att det kan upplevas av utländska besökare. För del bedöms Nobelcentret ha sådan betydelse för stadens utveckling att staden, som framgår av kapitel 5, är beredd att konkret medverka i centrets tillkomst. Det handlar här inte bara om 30 Samarbetsformer och samverkan kring ett Nobelcenter stadens ekonomiska utveckling utan också om tillkomsten av ett nytt icke-kommersiellt kulturutbud i stadens centrum av ett delvis nytt slag. Från vetenskapssamhällets sida gäller att de institutioner som utser pristagare, nämligen och , är starkt positiva till tillkomsten av centret. Detsamma gäller som svarar för litteraturpriset. Medlemmarna i de skilda priskommittéerna har således engagerat sig i att ta fram programmet för centret och dess verksamhet. Detta engagemang kommer att fortsätta och borga för att verksamheten hålls på en hög nivå. finner det värdefullt att centrets inriktning blir den föreslagna, således att det vetenskapliga arbetssättet sätts i fokus (hur ställs de vetenskapliga frågorna och hur hänger den proces- sen samman med sin tidsepok). Nämnden ser centret som en viktig möjlighet att sprida forskningsinformation till nya målgrupper utan akademisk tradition och finner det rimligt att bidra till cent- rets forskningsinformation med årliga belopp i storleksordningen . har dokumenterat intresse av forskningsin- formation till skolor i naturvetenskapliga ämnen. Således driver Fysikum vid ett pilotprojekt med stöd av som syftar till att bygga upp ett vetenskapslaboratorium där skolklasser kan tillbringa med intressanta och avancerade fysikexperiment i vetenskaplig omgivning. Bakgrunden till projektet är iakttagelsen att de naturveten- skapliga utbildningarna tappat mark och uppfattningen att detta till en del beror på att undervisningen i dessa ämnen inte har förnyats i till- räckligt snabb takt. De kunskaper som lärs ut, säger man, ligger ofta långt från forskningsfronten och eleverna känner därför inte den spän- ning och stimulans som är drivkraften bakom god forskning. Tanken är att projektet skall flytta in i ett blivande Vetenskapens hus som universitet planerar att inrätta i anslutning till det man begärt tillstånd få uppföra vid . Forskningsinformationen vid Nobelcentret kommer att få en mer övergripande karaktär och fokusera på andra frågor än det experimen- tella. Nobelcentrets verksamhet skiljer sig därför också från det Science Center som diskuterats. Någon dubblering av verksamheterna behöver därför inte befaras. Däremot bör Nobel- centret kunna dra nytta av erfarenheterna från de här nämnda, praktiskt experimentinriktade verksamheterna samt bygga upp en givande sam- verkan. Vidare har deklarerat starkt intresse av att samarbeta med Nobelcentret. Vidare ingår det i Nobelcentrets verksamhetsidé att knyta doktoran- der i prisämnena till centrets pedagogiska verksamhet och då inte bara Samarbetsformer och samverkan kring ett Nobelcenter 31 den naturvetenskapliga delen. Bakom det ligger samma tanke som redovisats ovan: endast kontakten med den levande, aktuella forsk- ningen kan göra forskningsinformationen fängslande. Från universite- tets och Tekniska Högskolans sida ser man positivt på ett sådant sam- arbete, som dock inte kan finansieras över eller högsko- lans budget. Vi finner för vår del att det vore angeläget om Univer- sitet, och Tekniska Högskolan skulle kunna erhålla särskilda statsanslag för att bedriva en sådan verksamhet och anser att ett belopp om /år bör avsättas i anslaget för högre undervisning för att finansiera en doktorandtjänst i vart och ett av prisämnena fysik, kemi, fysiologi/medicin och litteratur. Som ytterligare motiv för detta kan anföras att det är ett välkänt pedagogiskt faktum att inlärning och förståelse underlättas av att man själv undervisar i samband med läroprocessen och således tvingas bearbeta sina nyvunna kunskaper. Den breda representation från forskningsvärlden som finns i Nobel- stiftelsens beslutande organ gör att det för en god samverkan med olika institutioner väsentliga nätverket redan existerar. 5 Förslag till finansieringsmodell Anskaffande av fastigheter och motsvarande för inrättande av ett Nobelcenter med nobelprismedel saknar stöd i testa- mente. Annan finansiering måste sökas. I erbju- dande ingår att svara för centrets driftskostnader genom medel som anskaffas på annat sätt. Vi finner det rimligt att staten och staden gemensamt svarar för byggande och underhåll av b yggnaden varvid staden tillhandahåller tomt och svarar för framtida fastighets- underhåll medan staten åtar sig b yggnadskostnaden. Genom in- rättande av doktorandtjänster vid Nobelcentret inom prisämnena tillförs dess forskningsinformation kvalitativa resurser. Anslag från kan förväntas. Vid en diskussion om hur finansieringen av det tilltänkta Nobelcentret skall ske är det väsentligt att utgå från att annan användning än utdel- ning av de stipulerade nobelprisen och omkostnader i samband med detta saknar stöd i testamente och stiftelsens stadgar. Förvärv av exempelvis fastigheter med hjälp av de donerade medlen kan således endast ske i placeringssyfte. är därför hän- visad att finansiera sin del av ett åtagande i ett Nobelcenter genom medel som på annat sätt ställts till stiftelsens förfogande. Stiftelsen har inför utredningen, liksom i tidigare sammanhang, anfört att man finner det naturligt att Stiftelsen svarar för uppb yggandet av utställningar och annan utrustning i centret, liksom för personal och driftskostnader (inkl. bevakning) utöver fastighetsunderhåll. Stiftelsen bedömer det möjligt att på egen hand ordna finansiering till ett sådant åtagande. Övriga insatser skulle således enligt denna modell vara skattefinansierade. Vidare har Stiftelsen, som tidigare redovisats, framhållit att vissa doktorandtjänster från borde kunna knytas till centret och att doktoranderna härvid skulle bistå med visningar och liknande vid sidan av den egna forskningen. Vi biträder denna åsikt av motiv som framgår av föregående kapitel och anser att de relevanta utbildnings- 34 Förslag till finansieringsmodell institutionerna bör tilldelas medel som gör det möjligt att realisera förslaget om doktorandtjänster knutna till Nobelcentret. Vi har inhämtat att Nobelcentrets verksamhetsidé bedöms vara av så stort intresse att anser sig kunna ställa i utsikt substantiella årliga anslag till den forskningsinformation som skall äga rum inom den tilltänkta programverksamheten. Vid överläggningar med har framgått att staden under vissa förutsättningar beträffande Nobelcentrets läge bör kunna svara för tomt-, plan-, bygglovs- och anslutningskostnader samt kostnaden för underhåll av b yggnaden. För statens del skulle det så- ledes gälla att svara för själva byggnadskostnaderna. Beträffande storleken av statens och övriga medintressenters enga- gemang som skulle bli följden av denna modell, som utredningen för sin del vill tillstyrka, återkommer utredningen i kapitel 7 och 8. 6Alternativa lokaliseringar och kostnader Vi har gått igenom tidigare förslag till lokalisering av Nobelcentret och i samråd med studerat ytterligare ett antal alternativ. Vi har därvid i princip uteslutit alla mindre centrala plat- ser liksom platser inom . Av bl.a. samma skäl utesluter vi återanvändning av som skulle med- föra nybyggnad för detta museum inom .