sou · GLB3107 · 1998-01-01 00:00:00 — Man måste, menar kommittén, beakta att citaten bygger på intervjuer med endast 20 elever. Kommittén väljer ändå att redovisa resultatet från intervjue rna för att de möjligen belyser vad som händer på vägen frå n entusiastiska skolelever i första år till skoltrötta tonåringar. Citat et, som följer, och referatet i det följande är från . 1 intervjuer avser personer som fortfarande går i gymnasieskolan. När ungdomar ser tillbaka på sin skoltid är de flesta överens om at t lågstadieperioden var rolig och spännande. Allt var nytt och fortfarande en lek ... Då lades grunden. Man lärde sig baskunskaper som att läsa, skriva och räkna ... Mellanstadiet har däremot för många karaktären av transportsträcka , vilket eleverna tror beror på läraren, kompisarna och/eller en begynnande skoltrötthet. Man skaffade sig visserligen kunskaper även här, men andra faktorer började konkurrera om intresset. Så utvecklades exempelvis de n sociala kompetensen ... Åren i högstadiet karakteriseras för många elever av perioder a v skoltrötthet ... Sjä lva övergången ... till högstadium upplevdes däremot som positiv. Å nyo handlade det om att man fick prova på något nytt, fick nya lärare och nya kompisar. Den större valfriheten i fråga om ämnesva l upplevdes också som ett plus ... Man kan även notera att eleverna upplever en positiv skillnad i behand- ling när de lämnat högstadiet och kommer till gymnasiet. På gymnasie t behandlas eleverna som vuxna människor som själva får ta ansvar för sina studier. Några elever tycker att de fick ett liknande ansvar redan på högstadiet. Från och med mellanstadiet börjar tendenser till åtskillnad mellan olika grupper framträda. På högstadiet framgår det att vissa elever – åtminstone – väljer att slappa medan andra är fortsatt ambitiösa ... Någr a Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 29 elever nämner hur de ryckt upp sig för att kunna höja sina betyg och därmed öka sina möjligheter att komma in på önskat program. Eleverna i intervjuerna är i stort sett positiva till sin gymnasieutbildning och det program de valt även om de har mycket att säga om vad som inte är bra. Det framträder helt olika bilder av hur elever ser på utbildning i gymnasieskolan beroende på vilket program de går. Eftersom intervju - undersökn ingen är begränsad finns det inte uppgifter om mer än några f å program. Den är trots det intressant som motvikt till den gängse genoms - nittsbilden av en ung människa i gymnasieåldern. Kommittén gör nedan ett referat av . På Estetiska programmet får eleverna utrymme för sin kreativitet. At t vara estet är också en identitet, som gör att man skiljer sig från eleverna på övriga program på skolan. Det går att var a oföretagsam men också att arbeta dygnet runt med sina projekt. Ingen talar om betygshets. Programmet tycks ha en bred social rekrytering. Men vad blir man? Hur ska man kunna försörja sig? Eleverna på Estetiska programmet framstår so m icke-materialister. Att få arbeta med det man vill är viktigare än lönen . Avståndet till t.ex. Industriprogrammet, där det är viktigt att snabbt få et t arbete och tjäna pengar, är stort. Klasskamraterna på Estetiska programmet är ofta tillsammans också . På Industriprogrammet vill eleverna så snabbt som möjligt bli vuxna och komma ut i arbetslivet. Det är också naturligt att arbeta jämsides med skolan. Utbildningen på arbetsplatsen är det viktigaste för där lär man sig mer än under en hel termin i klassrummet. Vad som är viktigt är att lära sig maskinerna och göra ett bra jobb. Betygen är mindre viktiga. De t finns på programmet också elever som inte vill arbeta utan leker och strular – i någon klass kan hälften av eleverna agera så. Valet till Industriprogram- met är ofta styrt av dåliga betyg. Det är bra att programmet inte är så tufft och att det inte finns så mycket läxor. Man verkar inte umgås med klasskam- raterna utanför skolan utan det är fritidsintressena som styr kamratvalet ; fotbollslaget, jobbet osv. Eleverna på Medieprogrammet menar att deras utbildning varken är yrkesförberedande eller studieförberedande. Trots dessa och andra brister i programmet ångrar inte eleverna sitt val. Eleverna har bra betyg frå n , de är ambitiösa, studieintresserade och målinriktade. D e försöke r genom individuella valet eller studier på komvux i någon må n komplettera de ämnen som saknas på programmet fö r att de skall kunna söka till önskad hö gskoleutbildning. Klassen är viktig för eleverna på Mediepro- grammet när de är i skolan. Det är roligt att gå i en klass där alla har samma intressen. 30 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill På Naturvetenskapsprogrammet läser eleverna ämnen som öppna r portarna till högskolans teoretiska utbildningar. Betygen betyder mycket och det gäller att förstå kod en, vilken kunskap respektive lärare kräver för att ge höga betyg. Detta är väl så vik tigt som intresse för naturvetenskap. Läxor är en naturlig del av tillvaron och livet utanför skolan är också skola. Ma n umgås mest med klasskamrater. Eleverna på detta program är de mest beresta. Elever på Naturvetenskapsprogrammet uttalar sig negativt om grupparbe- ten, rätt meningslöst faktiskt, medan elever på Industriprogrammet anser att det är viktigt att kunna samarbeta eftersom det krävs i det framtida yrkeslivet. Kommittén hade gärna sett att det gått att göra en undersökning a v vilken syn man har på sin gymnasieutbildning efter att ha varit ute i arbetslivet eller studerat på högskolan ett tag. Eftersom de första elevern a som gått den nya gymnasieskolan med ny läroplan, nya kursplaner och nya betygssystemet gick ut har detta inte varit möjligt. De elever som gick ut programgymnasiet respektive 1996 hade delvis andra föru tsättningar. Kommittén kan dock redovisa resultatet av en mycket begränsad pilotstudie2 om vad före detta elever tycker att gymnasieskolan var bra respektive dålig på. Pilotstudien omfattar ungdomar i två kommuner som har ungdomspraktik. av ungdomarna i pilotstudien anser att gymnasieskolan var bra på att utveckla deras förmåga att läsa och förstå texter medan endast anser detsamma om att tala och uppträda inför andra. I båda fallen är det en ungefärlig spännvidd på mellan elever som gått på program med yrkesämnen respektive övriga program till de senare s fördel. anser att gymnasieskolan utvecklat deras förmåga att använda engelska. Detta resultat kan jämföras med elevers uppfattning om undervisningen3. Endast hälften av eleverna ansåg att de fått väldig t mycket eller ganska mycket ny kunskap i engelska i gymnasieskolan. anser att gymnasieskolan var bra på – och dålig på – att utveckla förmågan att klara matematiska uppgifter. Också när det gälle r engelska och matematik har elever som gått på Samhällsvetenskaps- oc h Naturvetenskapsprogrammen en positivare syn än de som gått på program med yrkesämnen. 2Skolverkets Sammanfattning och kommentarer kring en pilotstudie riktad till skolans avnämare 3Den nya gymnasieskolan - steg för steg, s. 133 och Elevers värdering av si n gymnasieutbildning; nr 90 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 31 I samtliga mera personlighetsrelaterade förmågor såsom att kunna samarbeta med andra, att ta initiativ och hitta nya lösningar, att vara flexibel, att vara ordningsam, noggrann och punktlig, att vara serviceinriktad och att tro på sin egen förmåga i olika situationer har de som gått program me d yrkesämnen en mera positiv bild av hur gymnasieskolan påverkat dem än vad de har som gått Samhällsvetenskaps- eller Naturvetenskapsprogram . Skillnaderna är i vissa avseenden stora, såsom när det gäller flexibilitet (respektive ), ordningsamhet (respektive ) och att vara serviceinriktad (respektive ). 3.3Ökande eller minskande sociala skillnader? Som kommittén närmare redovisar i kapitel 5 har elevers val av utbildning starka samband med deras sociala bakgrund. Den sneda sociala rekryteringen till högskolan uppstår vid valet av gymnasieutbildning, något som den nya gymnasieskolan förhoppningsvis kommer att förändra. Me n uppgiften är inte lätt. Som kommittén berör i kapi tel 6 finns det i gymnasieskolan två kulturer, yrkeskulturen och den akademiska kulturen. Dessa traditioner märks i lokaldispositioner, i tjänstefördelningar, i samarb etsformer m.m. på skolorna. I extrema fall märks de också i enskilda lärares inställning till elever på olika program. Eleverna själva bidrar också till att förstärka uppfattningen av olik a program som förnämare än andra, vilket i sig är en spegling av samhällets syn på olika arbeten. Detta syns i intervjuerna med 20 gymnasieungdomar. En elev på Naturvetenskapsprogrammet: Ja, vi anser att vi är högst på skolan. En elev på Estetiska programmet: Vi är inte värda lika mycke t som naturare. En kurskamrat kompletterar med att lärarna tycker om esteterna för att de är fria och pratglada och trevliga. En elev på Mediepro- grammet anser att de är snäppet högre för att de är både praktiska oc h teoretiska på något vis. Det anses också vara finhetsskillnader mellan olika grenar t.ex. på Estetiska programmet. En elev på Industriprogrammet säger att alla ser oss ... som IN-drägg, sämsta delen. sammanfattar intervjusvaren så: Program som förbereder för hö gre studier har ett högre statusvärde enligt eleverna. Grunden för dess a slutsatser får de i sin omgivning, i hemmet, bland kamraterna men också i skolan. är de oftast nöjda med sina program. De har fått arbet a med sina intresseområden och vidareutveckla dem. De utvecklar sin identitet, 32 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill hittar olika värden på sitt program och de flesta vet vad de ska inrikta sig på när de har slutat gymnasieskolan. I utvecklingsplanen menar regeringen att timplanernas utformning kan ge sken av att Samhällsvetenskaps- och Naturvetenskapsprogrammen utgjort mönstret för den reformerade gymnasieskolan och att det är dessa program som är viktiga. Regeringen framhåller att programmen med yrkesämnen behöver stärkas till innehåll och uppläggning samt utvecklas kvalitativt på egna meriter. Kommittén finner det högst anmärkningsvärt om också lärare geno m mindre väl valda kommentarer medverkar till social stämpling av olika program i gymnasieskolan. En del av dessa statusskillnader – också mellan olika lärarkategorier – kan vara en följd av att yrkeslärare har betydlig t kortare akademisk utbildning än lärare i kärnämnen. Det är emellertid också en fråga som berör både skolpersonalens och elevernas etiska förhållnings- sätt. En av ambitionerna med förändringarna av gymnasieskolan de senast e decennierna har varit att minska de socialt betingade skillnaderna mellan olika utbildningar på gymnasial nivå. Att detta inte skett och att det finn s tecken på att de sociala skillnaderna tvärtom ökar anser kommittén vara ett misslyckande inte bara för skolan utan också för samhället. Det fordras en medvetenhet om dessa tendenser hos alla som finns i eller har ansvar fö r skolan. Gymnasieskolans personal och avnämare har en stor uppgift att stärk a kvaliteten inom utbildningarna på de olika programmen och att därmed bidra till att statusskillnaderna minskar och självkänslan hos lärare och elever ökar. Resultatet från SCB:s välfärdsundersökningar visar nämligen tecken på att den som SCB kallar förlängda etablerin gsprocessen (att få fast arbete och egen bostad) leder till ökade skillnader i ungdomsgruppen. För mä n respektive kvinnor, för ungdomar i glesbygd respektive städerna och fö r ungdomar med olika etnisk bakgrund blir villkoren alltmer olika. Det ställs allt större krav på att föräldrarna bistår sina barn oc h därmed riskerar socioekonomiska skillnader inom föräldragenerationen att på ett mera direkt sätt påver ka olika ungdomars levnadsvillkor.4 Den sociala bakgrunden har alltså åter fått större betydels e för ungdomars levnadsvillkor. Ungdomar har, jämte invandrare och ensamstående kvinnor med barn, de största svårigheterna på arbetsmarknaden och med försörjningen. Ungdo - marnas försörjningsproblem drabbar också familjen. 4 Sammanfattning av Tillvarons trösklar - Ungdomars levnadsvillkor och framtidsut- sikter (SOU 1994:77) av Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 33 Den sociala bakgrunden har, som bl.a. forskning visat5, betydelse också för ungdomars val av idrott, musiksmak och kulturvanor . Han anger som exempel på detta arbetarklassbarn som spelar fotboll och barn till högre tjänstemän som spelar golf och tennis, seglar och åker slalom. Det handlar också om att föräldrarnas kulturella kompetens vidarebefordras till barnen och därmed förstärker den sociala reproduktionen. Trondman har visat på tendensen att kvinnor och män hanterar den sociala inlåsningen på olika sätt – de unga arbetarklasskvinnorna läser mera, är mer intresserade av kultur och har börjat vrida sina intressen mo t framtiden. Den framtida arbetsmarknadens krav på breddad kompetens- och beteenderepertoar drabbar de unga lågutbildade arbetarklassmännen hårdare än andra ungdomsgrupper. Det hjälper inte ens att flytta – de har ingen arbetsmarknad att flytta till. Unga män vill också i högre grad stanna på hemorten, det visar redovis- ningen av enkäter som gjort till ungdomar som är i gymnasieåldern eller strax över. 6 Av kvinnorna vill färre stanna på hemorten. Mer än hälften av ungdomarna anser att de har något speciell t gemensamt med människorna på hemorten. En delvis motstridig uppgift om ungdomars benägenhet att hålla sig kvar i sitt sociala sammanhang ger svaret på frågan om ungdomarna kan tänka sig bo utomlands. ka n tänka sig bo utomlands och kan tänka sig bo utomlands under större delen av sitt yrkesverksamma liv. 3.4Ungdomars inställning till arbete Det har under florerat en myt om att ungdomar inte är intresserade av att arbeta. Ungdomspolitiska kommittén7 menar att detta har sin grund i att man i den allmänna debatten blandat samman forsknings- resultaten om ungas syn på det ideala arbetet och ungdomars intresse för att arbeta över huvud taget. redovisar me d hänvisning till ett antal forskare att unga människor lika väl som andra vill 5Anteckningar från seminariet Arbetarklassens pojkar efter industrialismen, utgiven i en rapport från Barn- och ungdomsforskningskonferens den 29november 1996: Att få bli vuxen - om ungdomars etablering på olika marknader 670-talisternas värderingar; redovisningar av resultat av enkäter som genomfört (med undantag av 1995), samt 70- talister Om värderingar förr, nu och i fra mtiden av , och ; utgiven av Natur och kultur 7Unga och arbete, SOU 1997:40 34 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill arbeta och att de oroas av att bli arbetslösa. Också i den enkät so m genomförde i samarbete med SCB höste n 1996 blev resultatet att unga vill ha arbete. har i princip tillställ t ungdomar i främst gymnasieåldern enkäter om deras syn i olika värderings- frågor. 1996 svarar ungdomarna att arbetslösheten är den viktigast e samhällsfrågan. I en undersökning om hälsorisker 8 anser var fjärde ung människa att arbetslösheten är ett mycket stort hot mot den egna hälsan och det egna livet. Motsvarande andel för den övriga befolkningen var drygt var tionde. Enligt Ungdomspolitiska kommitténs undersökning av vad ungdomar som är 15–anser vara det största pro blemet svarar arbetslösheten bland unga. Också ungdomar anser således att det är viktigt att ha ett arbete. När det sedan gäller frågan om vad som är viktigast i arbetet tyck s ungdomar ha olika värderingar när det gäller tillfälliga arbeten och de t riktiga arbetet, dvs. ungdomar skiljer på de jobb de försörjer sig på jus t , alternativt tillfälliga arbeten jämsides med studierna, och på de arbeten som de hoppas kunna skaffa . Det tillfälliga arbetet värdera s efter materiella kriterier. Unga människor har andra prioriteringar när det gäller det riktiga arbetet. Enligt enkätsvaren till anser både män och kvinnor, som är i gymnasieåldern, att det viktigaste är att arbetet är intressant. Därnäst är det viktigast att man har trevliga arbetskamrater. På tredje plats kommer hög lön. hade ungdomarna en anna n prioritering. Då ansågs det viktigast att ha trevliga arbetskamrater oc h därnäst att ha hög lön. Först på tredje plats kom då att ha intressant a arbetsuppgifter. Gemensamt är att möjlighet till karriä r kommer ganska långt ner i prioritering. 1989 var trevliga arbetskamrater fyra gånger viktigare. 1996 var intressant arbete viktigare ä n karriärmöjligheter. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns yrkesdrömmar är som vänta t ganska stora. Här redovisas de åtta populäraste yrkena. 8 Kan man kommunicera om det som inte kan förutses? i Det gamla riket, och (red. Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 35 Om man jämför de yrken som ungdomarna föredrar med de m som ungdomar satte främst (undersökningen är e j uppdelad på kön) återfinner vi reseledare, ingenjör, konstnär och säljare . Journalistyrket var 1989 bland de fem populäraste yrkena men har 1996 åkt ner till 12:e plats. 1994 var journalistyrket fortfarande ett av de fyra populäraste yrkena tillsammans med reseledare, konstnär och polis. Militär som 1989 hörde till de fem lägst prioriterade yrkena har 1996 stigit brant i intresse. Kvar bland de lågt prioriterade yrkena är präst (plats 41) oc h industriarbetare (plats 43 hos kvinnor och 29 hos män). Vissa yrken röner således ett stabilt intresse/ointresse mellan åren medan andra skiftar i intresse. av kvinnorna och av männen (1994) skulle kunna tänka sig att starta eget företag. 3.5Vad gör ungdomarna ? Kommittén refererade till forskning om hur ungdo- mars sociala bakgrund påverkar deras val av idrott, musik och kultur. Det kan därför vara intre ssant att redovisa det resultat dier fått fram om ungdomars fritidsintressen – även om det inte är uppdelat på socialgrupp. av ungdomarna idrottar mins t en gång på sin fritid. Sjunger/spelar något instrument gör medan gör 36 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill något annat ospecificerat. gör ingenting på sin fritid. Resten skriver, filmar/fotograferar, spelar teater och dansar. Var fjärde man läser aldrig en bok och fyra av tio läser en bok . Kvinnorna läser mera – läser aldrig en bok. Tre fjärdedelar läser en dagstidning ; männen i något högre grad. Nästan hälften a v kvinnorna läser en veckotidning . Mer än hälften utövar musik – från v arje dag till en gång . Mer än hälften går på teater – från (0,) till en gång (48,). Knappt hälften musicerar aldrig och likadant är det med teaterbesöken. ser video en gång eller en gång . 60–går på bio en gång . Mer än hälften har gjort en längre utlandsresa utan att någon vuxen varit med. Var femte läser utländska tidningar . Ungdomarna föredrar informell temporär kultur, typ musikfestiva - ler/rockkonserter, jazz- och rockklubbar, konstutställningar, filmfestivaler, fria teatergrupper framför kulturinstitutioner såsom museer, bibliotek , symfoniorkestrar, regionteatrar. Bland de permanenta kulturinstitutionerna sätter ungdomarna biblioteken främst och i andra hand museerna. Teatrar, orkestrar, studieförbund kommer långt efter. Bland de temporära kulturformerna prioriterar männen rockkonserter, filmfestivaler och rockklubbar medan kvinnorna sätter filmfestivaler i första rummet, följt av rockkonserter och på tredje plats internationellt kulturutby- te, t.ex. italiensk kulturvecka. Mer än hälften av ungdomarna anser att hemortens historia har ett värde för dem. Hälften av de tillfrågade kvinnorna skulle kunna tänka sig att delta i en studiecirkel om hembygden medan endast av männen skulle det. av ungdomarna är medlem i eller stöder ekonomiskt en idrotts- för ening. Andra efterfrågade organisationer stöds av , nämligen , , , , någon motorförening, något politiskt parti eller någon annan folkrörelse. 3.6Vad anser ungdomar vara viktigt för dem själva och i samhället? Ungdomars värdering av vad som är viktigast för dem varierar mellan åren. Kompisarär viktigast och därnäst hälsan för de ungdomar som svarade 1992 var hälsan viktigare än kompisarna. På frågan vad de tror är viktigast om 10–sätter de familj, hälsa, arbete och pengar främst. Skillnaderna är inte stora mellan svaren 1989 och 1996. Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 37 Viktigast om 10–: Så här svarade ungdomarna : 2.Någon att älska och bo med 4.Vara tillsammans med familjen Så här svarade ungdomarna : Ungdomarna anser familjen vara viktig för att de vill ha en fast punkt i tillvaron och därnäst för att de vill ge barnen en bra uppväxtmiljö. At t ungdomarna sätter arbete över huvud taget framför intressant a arbetsuppgifter kan ha samband med arbetslösheten. Till de allra lägst prioriterade områdena hör politik och föreningsliv . Dessa områden är också lägst prioriterade av det som ungdomarna anse r viktigt . tror att partipolitiska frågor kommer att intressera dem . Endast tre av fyra ungdomar säger att de kommer att utnyttja sin rösträtt som förstagångsväljare – svarar att de inte vet om d e kommer att göra det. Skillnaderna i politiskt intresse är inte stora mella n kvinnliga och manliga svar. 1989 fick ungdomarna ange vilket av nio alternativ som svarade mot deras bild av det ideala framtidssamhället. Ungdomarnas rangordnade svar var en frisk natur, garanterad social trygghet, en levande landsbygd, lag och ordning samt ett pulserande storstadsliv. 1996 frågade man om hur samhällets resurser borde prioriteras. De båda högst prioriterade alternativen för både kvinnor och män var hälso- och sjukvård samt skola/utbildning. De följande tre hade kvinnor och män satt i något olika ordningsföljd men annars överensstämde de. De var social trygghet, miljö och energi samt arbetsmarknaden. I båda fallen kommer kultur långt ner på listan. ansåg ungdomarna at t sjukvården, miljön och skolan borde prioriteras vid fördelningen a v samhällets ekonomiska resurser. På frågan om vilken samhällsinriktning bör sträva mot vägd e bland kvinnorna önskan om ett samhälle där ekologin står i fokus tyngst 38 Vad ungdomar i gymnasieåldern vill medan industrisamhället vägde tyngre hos männ en (1990) (mycket stor andel svarade dock vet ej). av kvinnorna ville avveckla kärnkraften medan av männen ville ha kärnkraften kvar (1991). var önskan om ett samhälle med ekologin i fokus i högre grad ett kvinnligt än ett manligt önskemål. Både kvinnor och män trodde att miljöförstöringen skulle bli det största problemet värld. var biosamhället det högst prioriterade samhället bland både kvinn or och män (också detta år med stor andel vet ej.) Både kvinnor och män ansåg att människan är e n destruktiv kraft som skövlar naturen. När det gäller vilken typ av samhälle som ungdomarna är mest tilltalade av är skillnaderna mellan kvinnor och män stor. av kvinnorna men endast av männen vill ha ett samhälle där alla har de t ungefär lika bra men med höga skatter. av kvinnorna och av männen vill ha ett samhälle där en begåvad, flitig, duglig människa har möjlighet att få det betydl igt bättre än de flesta. Skillnaderna har ökat . På frågan vilka samhällsfrågor som är de viktigaste svarar ungdomarna – både kvinnor och män – att det är arbetslösheten och miljöfrågor. Vilka frågor som därnäst är de viktigaste har kvinnor och män olika uppfattnin g om – dvs. de har olika uppfattning om prioriteringsordningen men har ändå ganska lika uppfattning om vilka frågor som står högt på listan över viktiga samhällsfrågor. De samhällsfrågor som kommer därn äst i prioritering omfattar av svaren. Vad ungdomar i gymnasieåldern vill 39 Invandringen som viktig samhällsfråga kommer som synes på fjärd e plats för männen och på åttonde plats för kvinnorna. Skillnaden mella n kvinnor och män i synen på invandringen kommer till uttryck också i andra frågor. av kvinnorna och av männen anser att det är för många invandrare på arbetsmarknaden i (respektive svarar vet inte). I en enkät ansåg fler både kvinnor och män att de t fanns för många invandrare på ar betsmarknaden. En majoritet av kvinnorna tror att invandrare är lika brottsbenägna som svenskarna medan en knap p majoritet av männen tror att invandrare är mer brottsbenägna. av kvinnorna och av männen tycker det kommer för mång a flyktingar till .