sou · GLB3167d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Förbundet är en privat organisation vars verksamhet finansieras såväl med statliga som med privata medel. På arbetar omkring 70 personer, varav två på heltid med främjande av livsmedelsexport. Förbundets totala budget ligger på /år. fick genom anslutningsavtalet till EU rätt att –1999 lämna särskilt stöd till livsmedelsindustrin med ca (250 miljoner finska mark), dvs. ca /år. Dessa medel disponeras i huvudsak av Handels- och Industriministeri- et. För livsmedelsindustrins internationalisering beviljades och . Under dessa år har även beviljat medel för livsmedelsindust- rins internationalisering, främst till utställningar och marknadsförings- kampanjer, med 6 respektive . HIM kan bevilja medel för etablering av försäljningskontor, semina- rier, marknadsundersökningar m.m. Finansiering kan lämnas till en- skilda företag av alla storlekar. Detta är ett undantag från , enligt vilka stöd inte får lämnas till enskilda företag. i kan dock genom den finska undantagsregeln få ekonomiskt stöd med maximalt av godkända kostnader. har satsat stora resurser för att främja livsmedelsexporten. Landet har även lyckats väl. är nu – efter – världens största livsmedelsexportör. Två organisationer, SOPEXA och Centre Français du Commerce Extérieur (CFCE), arbetar med exportfrämjan- de. SOPEXA arbetar med jordbruksprodukter och med förädlade livs- medel, medan CFCE närmast motsvarar det svenska , dvs. arbetar med exportfrämjande åtgärder för en mängd olika produkter. SOPEXA, som bildades , hade 262 personer anställda . Huvudkontoret ligger i . Därutöver finns 23 större eller mindre filialer i samt 11 utlandsrepresentanter för samman- lagt 34 länder. Budgeten uppgick till . Verksamheten finansierades till av medel från det franska jord- bruksdepartementet och resten från offentliga organisationer och in- täkter från företag. En del av den statliga finansieringen härrör från inkomster av produktskatter på livsmedel, som tas ut vid export. SOPEXA:s verksamhet är indelad i fem områden – promotion och distribution, marknadsstudier och dokumentation, hotell och restau- rang, reklam samt PR. Vidare finns en marknadsorganisation där bl.a. produktområdena vin och sprit, boskapsuppfödning, förädlade köttva- ror och fisk/skaldjur, mejeriprodukter samt frukt, grönsaker och träd- gårdsprodukter är särskilt representerade. Genom SOPEXA utförs marknadsstudier, mässdeltagande, franska veckor i samarbete med ut- ländska distributörer/livsmedelskedjor, utbildning av återförsäljare m.m. I finns inte mindre än fem organisationer som arbetar med främjande av livsmedelsexporten. Inom finns tion and Commerce (MAPC), som grundades . MAPC arrangerar mässdeltaganden, delegationer, marknadsundersökningar samt erbjuder ett nät av jordbruksattachéer runt om i världen. Verk- samheten finansieras helt med statliga medel, utan direkt koppling till särskilda skatter eller avgifter. Budgeten för exportfrämjandet av livs- medelsprodukter utgör ca /år. I denna summa ingår också exportfrämjandestöd för maskiner och andra jordbruksrelaterade produkter. MAPC lämnar inga subventioner, men arrangerar aktiviteter som alla företag kan dra nytta av vid mässor m.m. Dessa aktiviteter subventioneras främst i nya EU-länder och länder utanför . National genomför promotionaktiviteter för mejeripro- dukter såsom ost, mjölk och smör. Marknadsaktiviteterna utvecklas tillsammans med industrin. Verksamheten finansieras genom avgifter som tas ut av jordbrukare och av mejeriindustrin. Den årliga budgeten är ca . Meat Information Office är också en sektor- organisation som bl.a. organiserar mässdeltagande och arbetar med di- rektmarknadsföring. Budgeten uppgår till ca , varav ca används för exportfrämjande. Stöd till enskilda företag beviljas inte. är ett holländskt som bl.a. ar- rangerar mässor, ger ut exportguider och utför gemensam promotion för potatis och lök. Verksamheten finansieras genom en avgift som är obligatorisk för jordbrukare och tas ut på frivillig basis från handeln. På finns 20 anställda. av budgeten används för exportfrämjande. Dutch Fish Office erbjuder mässdeltagande, gemen- sam TV-reklam, ger ut exportguider m.m. Alla aktörer inom branschen betalar avgifter som varierar beroende på produkt och position inom Av en totalbudget på används för exportfrämjande. 9.2.2Exportfrämjande i – Food From Det nuvarande Food From startade sin verksamhet genom att beslutade att för en fyraårsperiod anslå för exportfrämjande åtgärder för svenska förädlade livsmedel. avsatte ytterligare till Food From för fortsatt verksamhet –1997. De tilldelade medlen har sitt ursprung i de statliga medel som avsattes för omställningen av jordbruket och har genom Statens jordbruks- verk ställts till Food From förfogande. som pengarna avsattes hade drivit ett motsvarande projekt delvis finansierat av prisregler- ingsmedel på jordbruksområdet med syfte att i samarbete med svenska företag främja export av svenska livsmedel. För att fortsatt dra största möjliga fördel av internationella organisation, exportkun- nande och service beslutades att verksamheten inom Food From Swe- den skulle bedrivas i nära samarbete med . Administrativt ligger Food From som ett särskilt projekt under . På samma sätt bedrivs inom två andra särskilda projekt, som också delvis finansieras av statliga medel, "Underleverantörer till fordonsindustrin" och "Internationalisering av svensk programvaru- industri". Food From skiljer sig dock från de övriga två genom att det drivs som ett självständigt och separat projekt med egen beslut- ande styrgrupp. Styrgruppen för Food From utses av och ansvarar för medlens användning. Styrgruppen formulerar inrikt- ningen för hur projektmedlen skall användas och beslutar om anslag till olika delprojekt. Ursprunget till medlen för Food From påverkade valet av personer som skulle leda arbetet. Den av tillsatta styrgruppen fördelades mellan LRF (3 poster), övriga livsmedelsindust- rin (2 poster) samt och en post var- dera. Styrgruppen kompletterades med en operativ grupp bestående av två personer, en med erfarenhet från From Sweden- projekt och en marknadsförare från LRF. Denna organisation har varit och är ansvarig för att driva projektet . Målsättningen för Food From verksamhet är att medverka till en ökad export av i förädlade livsmedel, främst baserade på svenska jordbruksråvaror. Detta har skett genom att i projektsamverkan underlätta för fler företag att börja exportera, respektive öka sin export, samt genom att stärka profilen för svenska livsmedel i utlandet. De an- slagna medlen har främst använts till projekt som syftar till att: öka kunskaper och kompetens inom industrin avseende strategiut- veckling, handlingsprogram och exportmarknadsföring av livsmedel samt öka kunskaperna om nya eller delvis förändrade förutsättning- ar för svensk livsmedelsexport. En central del i detta internationali- seringsprogram har varit utbildningsprojektet , som riktat sig till företagsledare och exportchefer inom livsmedelsindustrin, underlätta och förbättra marknadsföringen av svenska livsmedel, t.ex. genom mässdeltagande eller andra länderaktiviteter, utveckla och marknadsföra en gemensam svensk livsmedelsprofil som kan fungera som komplement till företagens egen profil, utveckla marknadsbevakning, kontakt- och nätverksbyggande främst Prioriterade länder har varit de nordiska länderna, , Eng- land, och i viss utsträckning . Styrgruppen för Food From och har låtit utvärdera Food From verksamhet –1996. Arbetet har utförts av () och utvärderingen avrapporterades . I det föl- jande redovisas i sammandrag denna utvärdering. Syftet med DTCG:s utvärdering har varit att undersöka vilka resul- tat som uppnåtts genom Food From verksamhet, vad de inne- burit för livsmedelsindustrin och livsmedelsexporten, att sammanställa de deltagande företagens synpunkter på verksamheten och behovet av en fortsatt verksamhet. Därutöver har även förvaltningen av projektet samt en kartläggning av hur Food From systerorganisationer i ett antal europeiska länder arbetar ingått i utvärderingen. De delprojekt som Food From bedrivit är utbildning, kartläggningar och information, gemensamt svenskt delta- gande i mässor utomlands och andra gemensamma länderaktiviteter samt Sverigeprofilerande aktiviteter. Fram till be- viljades anslag till enskilda företagsprojekt. Syftet med dessa har varit att kunna ge starthjälp på nya marknader eller för nya produkter, främst från det svenska jordbruket. På grund av för statligt stöd har sådant stöd upphört att beviljas. Projektmedlens fördelning (90,per ) anges i tabell 9.6. 4ABELLProjektmedlens fördelning (använda och reserverade) i Food From verksamhet per . Utbildning/info/kartläggning Projektledning/adm/lokal Källa: Food From . Mässor har varit den enskilt största posten och har tagit av den totala budgeten (34,0 av ) i anspråk. Food From har framför allt medverkat som organisatör av en svensk pavil- jong eller monter på livsmedelsmässor i . De mässor man med- verkat vid är ANUGA (), SIAL (), IFE (), Food and () och Grüne Woche (). Dessutom har man deltagit i Show i . Food From insatser som organisatör vid mässorna anses ha varit betydelsefull. Den samordnade insatsen gör att de svenska före- tagen, som alla är små på exportmarknaderna, tillsammans får större styrka. Food From har lyckats få flera nya företag att visa upp sig och sina produkter utomlands. Mer än hälften av de företag som medverkade i någon av de mässor där Food From erbjudit en gemensam monterplats deltog inte i mässor . Den deltagar- avgift som subventionerats av Food From har varit av betydel- se för de flesta företags beslut att deltaga. Ännu mer värdesätts dock den tidsbesparing i förberedelserna som företaget gör. Av de företag som deltagit i mässor anser 38 av 49 företag att detta är en viktig as- Det kompletterande värde som Sverigeprofilen ger företagets egen profil vid ett gemensamt framträdande uppskattas av 30 företag. Flera företag önskar att Food From framöver åtar sig att kartlägga de specialmässor som finns och kommunicerar med vilka företag som kan ha intresse av att delta på dessa. Företagen önskar bätt- re uppföljning av mässaktiviteterna och säger sig också vilja vara del- aktiga i uppföljningen. Flera företag önskar att Food From sat- sade mer på säljaktiviteter av typen riktade insatser mot kedjor och in- köpare. De insatser som gjorts inom området Sverigeprofil har syftat till att utveckla och marknadsföra en gemensam svensk livsmedelsprofil som kan fungera som komplement till företagens egen profil. av totalbudgeten (19,5 av ) har använts för Sveri- geprofilerande aktiviteter. Enligt en majoritet av företagen måste profileringsarbetet bedrivas kontinuerligt och det är ett tidskrävande arbete som enskilda företag inte kan klara på egen hand. Food From arbete anses därför vara värdefullt. Det framhålls att det är Sverigeprofilens innehåll som är avgörande, inte svenskheten i sig. Det finns värden som är mycket aktuella för konsumenterna, t.ex. renhet, djuromsorg och miljö. Det anses vara en viktig uppgift för Food From att utveckla de fördelar som har avseende dessa värden och b ygga upp Sveri- geprofilens innehåll med hjälp av dessa värden. Den svenska plattform som byggs upp utomlands skall kunna fungera som en kvalitetsstämpel för de svenska livsmedelsföretagens varumärken. Man konstaterar att inget enskilt företag kan klara detta arbete, en samordnad insats be- hövs. anser företagen att arbetet framöver bör utföras i ett när- mare samarbete med företagen. Det är viktigt att använda konkreta säljaktiviteter som ett medel i arbetet, företagens produkter måste följa med utvecklingen bättre än . Företagens kännedom om vilka mål och delmål som finns i arbetet med Sverigeprofilen är låg, vilket anses vara ett hinder för att utnyttja detta arbete ännu mer i företagens egna exportaktiviteter. De medel som avsatts för området utbildning, information och kartläggningar har haft till syfte att öka kunskaper och kompetens inom industrin avseende strategiutveckling, handlingsprogram och export- marknadsföring av livsmedel samt att öka kunskaperna om nya eller delvis förändrade förutsättningar för svensk livsmedelsexport. Området har tagit av den totala budgeten (11,3 av ) i anspråk. En central del i detta internationaliseringsprogram har varit utbild- ningsprojektet , som riktat sig till företagsledare och exportchefer inom livsmedelsindustrin. Av enkätsvaren framgår att utbildningsverk- samheten, i synnerhet Expilprogrammet, varit uppskattat. De som del- tagit tycker att utbildningen har fungerat som en katalysator i exportar- betet och skapat ett mervärde internt i företaget. Allra störst nytta till- mäter företagen de nätverk som bildats . Många expor- tansvariga ser gärna anpassningar av programmet så att även personer i företagens ledningsgrupp samt yngre exportmedarbetare kan erbjudas lämplig exportutbildning. Det faktum att deltagaravgiften subventione- rades av Food From bedömdes vara ganska viktig för beslutet att delta för hälften av företagen. Mest avgörande för företagens beslut att delta var att programmet var skräddarsytt för livsmedelsindustrin och medverkan av andra företag i branschen. Även nationella exportträffar och seminarier, förutsatt att innehållet är konkret, uppskattas av de flesta företag, just för sitt bidrag till nät- verksbyggande. De övriga länderaktiviteterna handlar i första hand om projekt som gett svenska livsmedelsföretag möjlighet att träffa utländska inköpare och distributörer samt olika marknadsföringsaktiviteter, bl.a. via varuhus. Av den totala projektbudgeten har (2,9 av ) använts för dessa projekt. Det är ett begränsat antal företag som deltagit i dessa projekt. Pro- jekten värderas emellertid högt av de personer som intervjuats. Åsikten att inköpsträffar kan utvecklas på bekostnad av mässdeltagande är ge- mensam för flera av de intervjuade. Food From har även stött enskilda företagsprojekt. De en- skilda företagsprojekten har tagit i anspråk av totalbudgeten – dvs. Syftet med att bevilja anslag till en- skilda företag har varit att kunna ge en starthjälp på nya marknader el- ler för nya produkter, främst från det svenska jordbruket. Genom satsningen på enskilda företagsprojekt har ett antal företag genomfört marknadsstudier som sannolikt hade senarelagts eller blivit mindre utan stöd från Food From . Det framgår att Food From har varit ganska ensamma som potentiell bidragsgivare och stödet har på så sätt genererat satsningar på export som inte skulle ha kommit till stånd i samma utsträckning utan bidrag. Enkät- och inter- vjusvaren tyder på att denna verksamhet har uppskattats av företagen, men den har i mångas uppfattning också varit kontroversiell. Med hänvisning till för statligt stöd fattade styrgruppen ett beslut om att denna verksamhet skulle upphöra . När det gäller förvaltningen av projektet anges i utvärderingen att projektet har förvaltats väl. Många företag anser att de ansvariga effektivt har lyckats förvalta och utveckla projektet med begränsade resurser. Styrgruppens uppdrag har varit att ansvara för medlens användning, formulera inriktning för projektmedlens använd- ning samt att besluta om anslag till de olika delprojekten. Viss kritik riktas från företagens sida beträffande styrgruppens sammansättning. Sex av tio företag anger att gruppen är representativt sammansatt. And- ra har invändningar mot sammansättningen och tycker bl.a. att det sak- nas internationell erfarenhet och att gruppen är "LRF-tung". Generellt efterlyses en större andel företagsrepresentanter. De företag som före- träder ekologiska produkter känner sig dåligt representerade i nuvaran- de styrgrupp. De flesta är dock nöjda med kontakten med styrgruppen. Beredningsgruppen har bestått av en person från och en person från LRF, vilka arbetat respektive av en heltid för projektet. Beredningsgruppens uppdrag har varit att driva de projekt som initierats av styrgruppen, bereda projektansök- ningar, ansvara för ekonomisk kontroll, utbetalningar, redovisningar, avrapporteringar av delprojekt inom totalprojektets ram samt effektbe- dömningar, samt att fortlöpande avge slutrapporter till styrgruppen. Utöver detta har beredningsgruppen varit Food From ansikte utåt. Beredningsgruppen har också haft en vik- tig roll i planeringen, både kort- och långsiktigt, av verksamheten. Be- redningsgruppen har också till sig knutit en informell referensgrupp av duktiga exportörer inom olika branscher från både små och stora före- tag som varit "bollplank" i strategiska frågor och för att förankra och få bekräftelse på nya idéer. Utvärderingen visar att de allra flesta företag som haft kontakt med beredningsgruppen är nöjda. I viss utsträckning anser företagen att verksamheten blivit för byrå- kratisk. Byråkratin upplevs både av företag och beredningsgrupp ha varit störst i samband med de enskilda företagsprojekten. Stöd till en- skilda företagsprojekt beviljas dock inte längre. Projektuppföljning är den aspekt på verksamheten som de flesta önskar skall förbättras. Sam- tidigt har man förståelse för att resurserna inte räckt till, men menar att uppföljningen av de olika projekten är en outnyttjad potential hos Food From . 9.2.2.5Food From framtida inriktning och roll Utvärderingen visar att företagen som varit engagerade i Food From verksamhet har ett tydligt intresse av att verksamheten skall fortsätta. Food From uppfattas som en viktig stödfunktion för många företags exportarbete. Från såväl företagen som för berednings- gruppen råder enighet om att man verksamhet hittat en inriktning på projektet som är ändamålsenlig. Fördelningen mellan kompetenshöjande aktiviteter, gemensamma länderaktiviteter och Sve- rigeprofilen anses vara bra. Utvärderingen påpekar att en fortsatt verk- samhet handlar bör utveckla och koncentrera insatserna inom respekti- ve område. Beredningsgruppen anser att man framöver bl.a. bör flytta fram po- sitionerna och vara en resurs i arbetet med att identifiera affärsmöjlig- heter och hjälpa företagen att matcha dessa. Hjälp att utveckla af- färspositionen, att tänka i processer och hantera behov inom marknads- föringsområdet är exempel på tjänster som beredningsgruppen anser efterfrågas bland ett växande antal företag. När företagen tillfrågas framkommer dock önskemål om mer prak- tiskt orienterade uppgifter för Food From . T.ex. att Food From skall bevaka vad andra länder gör för att främja konkurrenter- nas exportsatsningar och att bevaka kommande trender av avgörande slag för exportarbetet. Flera intervjupersoner nämner att Food From skall inneha rollen som den första naturliga kontaktytan för livsmedelsföretagens exportärenden. Food From anses ha en given roll som diskus- sionspartner och en samordnande länk med internationell erfarenhet. Vidare anser man att det är väsentligt att stödja och utveckla nätverks- byggandet mellan exportchefer inom livsmedelsindustrin, både i små och större fora. En återkommande synpunkt är att verksamhetsuppföljningen måste prioriteras högre än vad som gjorts . Bland de mindre företagen som lämnat kommentarer finns önskemål om att Food From roll gentemot denna grupp förtydligas. Ut- värderingen konstaterar att det råder viss osäkerhet kring vad dessa företag egentligen kan förvänta sig av Food From . Även From roll mot de ekologiska företagen behöver tydliggöras enligt utvärderingen. I en fortsatt satsning önskar beredningsgruppen att organisations- formen tydliggörs, bl.a. för att undvika splittring mellan olika arbets- uppgifter till följd av deltidsarbete och för att kunna undvika antyd- ningar om jävsproblematik. Det finns även behov av någon ytterligare resurs, inte för att öka verksamhetsvolymen utan för att kunna upprätt- hålla en god kvalitet på verksamheten. Det centrala är att bättre kunna möta företagens behov, att kunna komma i gång snabbare med de pro- jekt som initieras, driva projekten effektivare samt följa upp och do- kumentera i större utsträckning. Det finns företag som gärna ser att beredningsgruppen upp av "trainees", som stationeras på i utlandet. Företagen skulle genom dessa kunna få hjälp med inledande marknads- studier till rimligt pris. Huvudmännen i en fortsatt verksamhet bör enligt beredningsgrup- pen vara staten och livsmedelsindustrin. 9.2.2.6Betalar sig gemensamma åtgärder för att befrämja export? Företagen anser att Food From skall bedömas utifrån perspek- tivet att det är en långsiktig satsning. En period är inte tillräck- lig för att kunna avläsa resultat i termer av ökad export och ökad med- vetenhet om svensk mat utomlands. Enigheten bland företagen är dock stor om att de medel som staten satsat på att främja livsmedelsexporten har resulterat i en större ackumulerad satsning från företagen på export än vad som annars skulle varit fallet. Företagen upplever själva att man vågat satsa mer på export till följd av Food From aktiviteter och det stöd man kunnat få, dels från Food From och dels de nätverk som etablerats inom branschen. Det framhålls också att företagen genom att arbeta internationellt erhåller värdefulla impulser som ofta leder till produktutveckling. Vis- sa företag pekar på att man funnit nya koncept för sina produkter vilket fått till följd att man nu har ökat avsättningsmöjligheterna. Andra fö- retag säger att man gjort väsentliga nyinvesteringar i maskiner, i vissa fall enbart till följd av exportarbetet. De exportsatsningar som gjorts har bidragit till att svenska företag känner sig bättre rustade att möta konkurrensen från import på hemmaplan. Exportaktiviteterna gör det möjligt att snabbare ta till sig information om konkurrenternas aktiviteter och viktiga trender inom handeln. Flera personer anser att det statliga stödet behövs i ett före- byggande syfte om svenska företag skall k unna möta konkurrens uti- från och kunna försvara sina marknadsandelar på hemmamarknaden. Att döma av enkätsvaren räknar företagen med att kunna bibehålla den sysselsättning som finns och det verkar även finnas en poten- tial att få fram nya arbetstillfällen. Ungefär hälften av företagen bedö- mer att såväl antal anställda som företagens exportandel kommer att öka . Det nämns också att det bör finnas ett intresse för sta- ten i denna utveckling eftersom det inom livsmedelsindustrin finns möjligheter att skapa arbetstillfällen också i glesbygdsområden. För alla varor, inklusive jordbruksprodukter och förädlade livsmedel råder fri handel mellan EU:s medlemsländer. Vad gäller handel mellan EU:s medlemsländer och tredje land är EU en tullunion med gemen- samma tullar gentemot tredje land. De priser som har bestämts av EU för majoriteten av dess jord- bruksprodukter är ofta högre än rådande världsmarknadspriser, vilket har stimulerat produktionen. De överskott av jordbruksprodukter som uppstått måste, för att inte pressa priserna inom EU, avsättas på världs- marknaden, i regel med exportbidrag. Producenter av förädlade livsme- del inom EU som använder sig av jordbruksråvaror producerade inom EU, får genom de högre priserna på jordbruksråvarorna högre kostna- der än deras konkurrenter i tredje land, vilket medför att produkterna kommer i ett ofördelaktigt kostnadsläge när de exporteras från EU. För att avhjälpa detta förhållande lämnar EU ersättning till export av bidrag för den högre råmaterialkostnad som är en del av producentpriset. Det är endast EU som kan fastställa och lämna exportbidrag. Med- lemsländerna har således inte rätt att lämna särskilda bidrag för att främja exporten av produkter till länder utanför EU. EU:s exportbi- dragssystem omfattar i princip alla oförädlade och förädlade jord- bruksprodukter. Till jordbruksprodukter räknas även trädgårdsproduk- ter. De sammanlagda beloppen för exportbidrag från EU uppgick till ca för förädlade livsmedel. De svenska fö- retagen erhöll exportbidrag med , varav ca för jordbruksråvaror och för bearbetade livsmedelsprodukter. erhöll mejerisektorn bidrag med . Största exportbidragen inom denna sektor lämnades för export av smör