sou · GLB392 · 1998-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen dåvarande chefen för , statsrådet , att tillkalla ett råd för mång- fald inom massmedierna med uppdrag att överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfalden och motverka skadlig ägar- och maktkoncent- ration inom massmedierna. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. som ordförande justitierådet . Ledamöter är journalisten , professorn , TV-produ-centen , verkställande direktören , professorn och civilekonomen . Exper- ter i rådet är hovrättsassessorn , departementssekrete- raren , medieforskaren och re-daktören Som huvudsekreterare i kommittén har förordnats departementssek- reterare , som sekreterare kammarrättsassessorn och som biträdande sekreterare fil. I rådets direktiv anges att rådet skall följa utvecklingen och kartlägga och analysera problem när det gäller konkurrens och mångfald inom massmedierna , särskilt tendenser till koncentration av ägande och andra former av inflytande över medierna. Rådet har i detta syfte givit ut en serie arbetsdokument vilka förteck- nas i bilaga 2 till detta betänkande. Rådet har också upprättat en databas med uppgifter om ägande av medieföretag m.m. Rådet får härmed överlämna betänkandet Medieföretag i – Ägande och strukturförändringar i press, radio och TV. Betänkandet har huvudsakligen utarbetats av . I rådets uppdrag att föreslå åtgärder ingår lagstiftning som ett av oli- ka tänkbara medel att stärka mångfald och motverka skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna. De överväganden som rådet har att göra i denna del kompliceras emellertid av utvecklingen inom EU. Efter långvarigt förberedelsearbete har nämligen inom kommissionen utarbetats utkast till direktiv som in- nebär att överskridande av vissa marknadsandelar i fråga om dagstid- ningar, ljudradio och television skulle bli i princip förbjudet. Kommis- sionen har dock ännu inte beslutat att lägga fram ett förslag till direktiv eftersom de utkast som förelegat har mött starkt motstånd. Det är omöjligt att förutse med säkerhet om ett direktiv som innebär bestämda förpliktelser för medlemsstaterna kommer att antas av EU- organen. I detta läge anser rådet att det inte skulle vara tillräckligt me- ningsfullt att redovisa några överväganden i lagstiftningsfrågan. Rådet återkommer emellertid till frågan. För sammanfattning av delbetänkandet hänvisas till avsnitt 7. Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen................ Förändringar inom ägarsfärer .................................. Ägarinflytande i familjeägda tidningar ..................... Stiftelser och konsortier....................................................... Förändringar inom ägarsfärer .................................. Försäljningen av A-presstidningarna ........................ Försäljningar inom centersfären .............................. 1.3.5 Ägarinflytande i organisations- och stiftelseägda Dagspressägarnas postition på marknaden.................................. Ägarnas totala marknadstäckning ........................................ Nationellt spridda morgontidningar......................... Samverkansformer inom dagspressen.......................................... 4.1.1 Redaktionell samverkan på nationell nivå ................ 4.1.2 Redaktionell och teknisk samverkan på Tidningstyp/tidningsstorlek..................................... Nätverksbildningar 1993 - 1994 Förändringar mellan nätverk 1995 - 1996 Utvecklingstendenser ...............................i privat lokalradio Försäljning av rättigheter ..................................................... Övriga svenskspråkiga kanaler .............................. Dagspress-, televisions- och radiobranscherna................... IT-utvecklingen och medieägandet..................................... Förteckning över arbetsdokument från Rådet för mång-fald 1Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen När den moderna dagspressen i växte fram var de flesta tidningarna privatägda, i regel av en familj med anknytning till utgivningsorten. Politiskt betecknade sig tidningarna i allmänhet som konservativa eller liberala, dock utan att ha några direkta organisa- toriska band till de politiska partierna. Tidningsföretagen utgav endast en huvudtidning, ibland med lokala avläggare. Redan i slutet av 1800- talet byggde dock Axel , med som bas, upp första tidningskedja. har en rad förstatidningar utbjudits till för- säljning, ofta i samband med generationsskiften i ägarfamiljerna. I hu- vudsak har fyra typer av överlåtelser ägt rum, nämligen till privatägda tidningsföretag, nybildade stiftelser, existerande stiftelser samt konsor- tier med tidningsföretag som ägare. En rad av de familjer som fortsatt som tidningsägare har köpt upp tidningar i närliggande områden och bildat regionala tidningskedjor. Exempel på detta är familjen som med Nya Wermlands-Tid- ningen som bas förvärvat samtliga flerdagarstidningar i med undantag för den socialdemokratiska . Den geografiska expansionen har gått vidare till ett par tidningar i till gränsande områden i . Främst för att rädda tidningarna från att förlora den moderata inriktningen har Ander- gruppen även förvärvat ett par tidningar, Nordvästra och , i andra regioner. Familjen med koncernbolaget har utvecklat sin verksamhet på liknade sätt som . Kring sin ursprungliga tidning har familjen byggt upp en kedja som omfattar samt- liga flerdagarstidningar i , fyra tidningar i samt en i . Familjen nöjde sig länge med Vest- manlands , men har under ledarskap köpt upp samtliga lokaltidningar i , däribland två från 10 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen Bengtsson-gruppen, och dessutom ett par förstatidningar i Västergöt- land. domineras av familjen som till lagt större delen av Lidmanspressen. Den senast bildade tidnings-kedjan är genom förvärvet av och . Med något undantag består de familjeägda tidningsked- jorna av förstatidningar. Upplösning av och förstärkning av ställning De två regionala kvällstidningarna, GT och , slogs 1990 samman till . Tanken var att fusionen skulle ge stordriftsfördelar och sänka kostnaderna per exemplar. Den nya tidningen fick dock svå- righeter att attrahera de två tidigare tidningarnas läsekretsar. av fallande upplaga och växande e konomiska problem löstes fusion- en upp i ett par steg. började de två tidningarna att ges ut under sina ursprungliga namn av separata redaktioner. 1996 övertog två bolag helägda av Stampen och AB utgivningen av GT respektive . kommer tid- ningarna att samarbeta om spelbilaga, söndagsbilaga, TV-bilaga m.m. 1 och GT erbjuder dessutom varandra artiklar om allmänna nyheter, sport och nöjen om det inte är mycket exklusivt material.2 sålde Stampen GT t ill för 100 m iljoner kronor under förutsättning att godkänner affären. Det av kontrollerade Stampen motiverade försäljningen med att bolaget ville koncentrera sin dagspressverksamhet till morgontidningsmarknaden. ledning förklarade att de två kvällstidningarnas samarbete när det gäller annonsförsäljning och distribution kommer att byggas ut samt att kommer vi också att utveckla ett redaktionellt samarbete mellan tidningarna. försäkrades att ingen skall vara orolig för att namnet GT kommer att försvinna. Till skillnad från som drivs av ett systerdotterbolag till konkurrenten kommer således GT att bli ett dotterbolag direkt under , vars ledning sannolikt kommer att vara representerad i västkustkonkurrentens styrelse. huvudägare förklarar skillnaden med att det var ledning som ville genomföra affären som ligger i linje med vår tradition att ge våra dotterbolag stor handlingsfrihet. 4 Om avsikten är att GT och skall fortsätta att konkurrera med varandra kommer det troligen inte att Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 11 vara problemfritt för styrelserna att planera sina respektive tidningars kampanjer. Om däremot det aviserade redak-tionella samarbetet kommer att bli omfattande kan ägarstrukturen vara rationell. Genom köpet kommer att öka sin andel av den totala dagspressmarknaden till (se tabell 2.1), motsvarande tal på kvällspressmarknaden uppgår t ill 7,6 och 57,0 (se tabell 3.4). Av de dagstidningar som utges i de tre storstäderna kommer att äga sex av elva (tolv om Metro medräknas). har brottats med svårigheter på flera olika plan. Trots att koncernens två tidningar, och , är dominerande i utgivningsområdet med en hus- hållstäckning på har verksamheten gått med bety-dande förluster vilket undergrävt den finansiella ställningen. 5 Verk-ställande direktören avgick efter en schism med ägarna och styrelsen.6 har ägts av fam iljen / /Zeilon. Ägarna har inte varit verksamma på tidningen annat än på styrelsenivå. gick dock en av huvudägarna in och övertog ansvaret för ledaravdel-ningen, vilket ledde till att chefredaktören sade upp sig. avveck-lade sitt engagemang på ledarsidan, varefter ansvarsför-delningen mellan den nyutnämnde chefredaktören och ägaren åter blev den gängse i icke ägarledd press. På förändrades ägarbilden i . Stampen och Lidköpingspress övertog av aktierna ge- nom en nyemission på , medan syskonen behöll . Representanter för de nya ägarna övertog majoriteten i styrelsen, där även VD ingår. 12 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen Affärerna med GT och innebär att ställning på de västsvenska tidningsmarknaderna förändras. Genom köp av GT bryts dominerande position på dagspressmarknad, även om han i egenskap av huvudägare av den överlägset största morgontidningen fortfarande har en mycket stark ställning. I är den näst största morgontidningen med en täckning på . Genom att bli största ägare i regionens ledande tidning kommer Stampen och dess huvudägare att få en helt dominerande ställning på morgontidningsmarknaden i hela . På den lokala etermediemarknaden kontrollerar Stampen som bolaget är en av huvudägarna i i och . kommer att inleda ett samarbete på flera fronter med , ägd av familjen . NLT kommer att tryckas på tryckeri . Läsarna av tredagarstidningen erbjuds prenumeration på G-P de dagar då NLT inte utkommer. 9 NLT har en exceptionellt stark ställning i utgivningskommunen med en hushållstäckning på . täckningstal uppgår t ill på vardagar och . Bonnierföretagen lade ett bud på 10, som kontrolle- rar av kapitalet och av rösterna i . För varje röststark C-aktie bjuds en röstsvag A-aktie samt kontanter, främst för att täcka skatteavbränningar. Bonnierföretagen börjar med att köpa en majoritet av rösterna och en minoritet av kapitalet i (sannolikt HB Nya innehav). Därefter kommer Bonnier-företagen att ta över hela . När affären är slutförd kommer Bonnierföretagen och systerföretaget att kontrollera av kapitalet och av rösterna i (se tabell 1.1). Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 13 Bonniersfärens aktieinnehav i före och efter försäljning av innehav. Källa: för . bakgrund är att sålde merparten av sitt innehav av aktier i (nuvarande ) till firma , som då ägdes av tre av hans söner, , och . och hans barn löstes 1953 ut ur firma , moderbolag för Bonnierföretagen. Firmans aktieinnehav i fördes då över till det nybildade handelsbolaget 11, där de tre brödernas släktgrenar ägde ungefär en tredjedel var. Ägandet och kontrollen över bolaget reglerades av ett konsortialavtal som gäller . De tre grenarna utsåg var sin le- damot och suppleant i Dagens . I samband med att introducerades på börsen 1965 utgavs en ny serie med röststarka C-aktier. Genom att byta till sig C- aktier kunde även i fortsättningen kontrollera aktiemajoriteten trots att deras andel av aktiekapitalet minskade till . förvärvade B onnierföretagen en del av aktiepost. Parallellt med och har enskilda medlemmar innehaft aktier i . har vissa förändringar skett av ägandet inom . gren har successiv minskat sin andel till , medan ökat sin så att han är den störste enskilde delägaren. Han invaldes 1992 som supp- leant i utanför sin grens två platser. I övrigt har ägarförändringar inte påverkat grenarnas representation i styrelsen. Genom transaktionen kommer de enskilda medlemmarna i familjen att få aktier i , motsvarande av kapitalet och av rösterna. Familjemedlemmarna, sammanlagt ett 35- 14 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen tal personer, kan således sälja sina innehav utan att kontroll över hotas. Bonnierföretagen ägs av ättlingar till bröderna . I finns som nämnts även ättlingar till en tredje bror, , representerade. Genom att Bonnierföretagen övertar röststarka aktier kommer gren inte längre att ha något inflytande över . Bonnierföretagens bud på visar vilja att behålla kontrollen över , som det ger de enskilda med- lemmarna möjlighet att realisera en del av sin förmögenhet i kontanter. Det är dock inte sannolikt att stora delar av familjens privata innehav säljs ut snabbt. De största delägarna i är de inom famil- jen som har stora tillgångar utanför den bundna familjeförmögenheten, varför de inte har något direkt behov av att sälja sitt innehav i Marie- berg. En viss koncentration av ägandet sker genom att gren förlorar inflytande. Släkten sålde en post B-aktier, motsvarande 18,7 pro- cent av aktiekapitalet och av rösterna. emitte- rades en ny röstsvag B-aktie för varje gammal aktie oavsett aktieslag, vilket minskade huvudägarnas andel av rösterna. Fördelningen mellan släktgrenarna förändrades inte genom transaktionerna. 13 De röststarka icke börsnoterade A-aktierna, är helt i släkten ägo, som vid års- skiftet 1996/97 kontrollerade av rösterna och av aktiekapitalet. äger genom en post i VLT, motsvarande av rösterna och av aktie- kapitalet.14 ägs av släkten . Genom aktieförsäljningar har de av släkten kont-rollerade aktierna minskat från av rösterna. Största enskilda posten innehas av en familjekontrollerad stiftelse (av rösterna), de övriga aktierna är uppdelade på ett tjugofemtal medlemmar av släkten. Familjen låste större delen av sitt innehav genom ett konsortialavtal.15 Flera andra tidningsföretag som Herenco (av rösterna), (7) och (4) har köpt aktier i , Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 15 men släkten har genom konsortialavtalet och uttalanden markerat att den har för avsikt att fortsätta att kontrollera tidningen. startade en femdagarstidning, Metro, som distribuerades gratis vid tunnelbane- nedgångar och på pendeltågstationer. Innehållet består i huvudsak av korta TT-telegram. Metro saknar ledar- och kultursida, åsikter uttrycks av fristående krönikörer. Tidningen blev snabbt en framgång och kunde redan första året redovisa en mindre vinst. 16 Enligt TS-statistik dis- tribuerades Metro 1995 i 198 300 exemplar, vilket kan jämföras med Dagens Nyheters och Svenska Dagbladets upplaga i Stockholmsre- gionen på 285 200 respektive 100 700 exemplar. 17 börja-de Metro även ges ut . startade en tvådagarstidning med utgivning då Metro inte kom ut. Distributionsföretaget , ägt av () och (20), var obenäget att ta in en helgtidning i sin apparat. Om företaget vägrade skulle det dock komma att förlora i statligt samdistributionsstöd och sannolikt bryta mot konkurrenslagen. Pressens Morgontjänst valde till slut att ta in Metro Weekend som kund. I debatten kring presstödets utformning hade det uppmärksammats att dubbla presstöd kunde utgå för helt likartade publikationer. Ett om- stritt fall vid sidan av Metro och Metro Weekend utgjorde de två tid- ningarna och . Mot den bakgrun- den föreslog regeringen att om flera publikationer är att anse som en och samma publikation trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt material och utkommer under olika namn kan i beslut om presstöd anse dem vara en publikation. Med den nya skriv- ningen skulle Metro och Metro Weekend betraktas som en publikation och Metro Weekend skulle därigenom mista rätten till samdistribu- tionsstöd. 20 Pressens Morgontjänst kunde därmed avböja att distribuera Metro Weekend utan att komma i konflikt med konkurrenslagstift- ningen. beslöt med hänvisning t ill de konsekvenser som den ändrade regleringen skulle föra med sig att lägga 16 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen ner Metro Weekend. Tidningen uppgavs vid nedlä ggningen ha 52 858 prenumeranter.21 Metros och Metro Weekends inträde på den stockholmska dagstid- ningsmarknaden gav upphov till flera motåtgärder från de etablerade konkurrenterna. minskade antalet delar på vardagar och satsade på ett mer koncentrerat innehåll, medan helgut- gåvorna ökade i omfång. Samma sommar började att erbjuda helgprenumerationer . 22 Med en tunnare vardagstidning hoppades nå de läsare som klagade på att de inte hann läsa tidningen och därför nöjde sig med Metro. Med ut- ökad helgläsning och möjlighet till helgprenumeration försökte man möta Metro Weekend. har byggt upp en företagsgrupp för gratistidningar. Hubo Press ger ut sex lokaltidningar i söderort med en sammanlagd upplaga på 316 000 exemplar 23, medan Närmedia ger ut med en total upplaga på 314 000 exemplar och som ut- kommer i fjorton editioner och totaldistribueras på respek- tive marknad.24 bildade t illsammans med det danska börsnoterade bolaget ett till lika delar ägt bolag, , för utgivning av gratistid-ningar i och i andra länder. Det nya bolaget köpte och av Den danska Søndags-avisen distribueras i 1,4 miljoner exemplar i 13 editioner. startade en ny gratistidning Avisen, som sprids i närmare 800 000 exemplar i tre editioner för olika delar av Storstockholm.27 Bolaget har aviserat sitt intresse att ge ut gra- tistidningar i de större städerna i . Flera av de större landsorts- tidningarna har börjat förbereda söndagsutgivning och/eller egna gratistidningar för att möta en eventuell konkurrens i sina respektive sprid-ningsområden. 28 I startade sön-dagsutgivning, följd av . Arbetet Ny-heternas västsvenska edition började komma ut även och har därigenom kunnat öka sitt presstöd. Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 17 En ny specialinriktad fyradagarstidning, Dagens Politik, startades höst- en 1995. Som finansiärer stod som tryckte tidningen, som svarade för prenumerationshanteringen, Riksmedia som skötte annonsförsäljningen samt sund.29 Målgruppen utgjordes av cirka 100 000 -150 000 besluts- fattare.30 Trots att tidningen snabbt fick ett gott anseende beslöt ägarna att lägga ner den. Orsaken var att varken a nnons- eller upplageförsäljningen hade nått de uppställda målen. Upplagan uppgick till 6 000 exemplar mot kalkylerade 10 000. Tidningen gick med bety- dande förluster och ägarna såg inga möjligheter att i rimlig tid vända 1.1.4Ägarinflytande i familjeägda tidningar Även om de familjeägda tidningarna är den dominerande ägarformen så svarar gruppen för nära hälften av titlarna och något över hälften av den samlade upplagan. Ofta betraktas den familjeägda pressen som enhetlig ur ägarinflytandesynpunkt. En närmare analys vi-sar dock att det finns betydande skillnader mellan de olika familjernas makt, beroende dels på hur sammanhållen familjen är, dels på vilka po-sitioner medlemmarna intar i företagen. Ledningen av ett familjeföretag tenderar ofta att förändras vid varje generationsskifte. I den första generationen har i regel grunda- ren/köparen kommit att inta en mycket stark position i egenskap av en- sam majoritetsägare (tabell 1.2). I den kategorin återfinns och som genom att lösa ut sina kusiner kom- mit i samma starka situation som deras respektive farfäder en gång ha- de. Finansmannen är dominerande ägare i Finanstid- ningen, medan Bo Präntare ensam har övertagit den tidigare som behållit sin socialdemokratiska profil. 18 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen Tabell 1.2 1996. Upplaga, generation och ägarpositioner. CR, AU, CR, AU, CR, AU, Källa : Uppdaterade uppgifter från årsredovisningar för berörda företag 1995 Anm: 1Företaget kontrolleras av A= en person, B = syskon, C = kusiner, = släkt. 2AU = ansvarig utgivare = chefredaktör = kulturredaktör = styrelseordförande = styrelseledamot = verkställande direktör = verkställande ledamot. 3.För koncernens fyra tidningar i avser upplageuppgifterna 1995. När företaget går vidare till barnen uppstår det risker för konflikter, det kan gälla företagets inriktning, fördelning av poster inom företaget, politisk inriktning etc. I presshistorien finns flera exempel på svåra brödrakonflikter. löste ut sin bror, medan bröderna Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 19 och fortsatte att styra sina tidningar trots stora meningsskiljaktigheter. styr en ny brödrageneration övervakade av fadern. I familjen i delar tre bröder på ägandet av koncernen. I den tredje generationen, kusinerna, kan ett problem vara att flera delägare inte arbetar inom företaget och ställer krav bli utlösta, vilket kan skapa finansiella problem för de kvarvarande. I en fjärde genera-tion rör det sig i regel om så många medlemmar att man kan tala om en familj, utan snarare en släkt eller klan. Med ett stort antal delägare med små poster kan företagen tendera att likna icke-familje- ägda bolag med stor ägarsplittring. finns tre klaner, , och , med ett stort antal medlemmar. I har familjen utövat sitt ägande (av rösterna) via ett par helägda bolag, och . Ägar- splittringen inom dessa bolag är stor med ett sextiotal delägare, varav ett fyrtiotal myndiga, varav ingen förfogar över inte . Ett trettiotal medlemmar i släkten kontrollerar VLT (av rösterna), varav ingen mer än . Släkten kontrollerar aktiemajoriteten i Östgöta Corre- spondenten genom dels ett konsortium för släktens innehav, dels en fa- miljekontrollerad stiftelse, vilka tillsammans har av röster-na. Den största privatägda posten uppgår till . En delägarens inflytande i företaget avgörs inte bara av ägarandelen utan i hög grad av vilken position som han eller hon intar. I samtliga fa- miljeägda tidningsföretag ingår en eller flera representanter i styrelsen, i regel som styrelseordförande. Ägarsidan finns således alltid företrädd när de övergripande besluten för tidningarna fattas, som investeringar, budget, policybeslut, chefsutnämningar etc. Många av ägargrupperna deltar dessutom i den exekutiva ledningen av företagen i egenskap av chefredaktör eller verkställande direktör. Endast i , i och i har stått utanför sina tidningars dagliga arbete. lämnade och sina befattningar som koncernchefer för respektive . Flera stora tidningskoncerner som Stampen, och Herenco styrs dock fortfarande direkt av ägarna. Sammanfattningsvis kan det således vara stora skillnader i infly- tande mellan en ägargrupp med ett samlat ägande som utövar den direkta redaktionella och ekonomiska ledningen av företagen jämfört med en klan med stor ägarsplittring som endast påverkar via styrelsen. 20 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen Den andra typen av tidningstransaktioner har varit överlåtelser till stif- telser. Metoden att bilda stiftelser har i första hand använts för att bevara tidningens politiska huvudinriktning. bildade en rad konservativa intressenter en stiftelse som övertog aktiemajoriteten i . Tidningen hade haft problem med sina ägare, bland annat ett par konsortier, och familjen . Genom att lägga tidningen i en stiftelse med representanter för bland annat näringslivet, ämbetsmannavärlden och försvarsväsendet hoppades grundarna att säkerställa tidningens politiska kurs .32 I sam-band med en ekonomisk kris för tidningen 1973 bildade 180 företag ett handelsbolag som gick in som ägare vid sidan av stiftelsen, som det garanterade att täcka tidningens eventuella förluster. har en grupp storföretag framför allt från Wallenbergsfären, med Investor som drivande, övertagit aktiemajoriteten i tidningsbola-get, där stiftelsen fortfarande har en minoritetspost. Förlust-täckningsgarantierna försvann i och med den senaste rekonstruktionen. Tidningen domineras således åter av privata intressen, men inte som i de andra privatägda tidningsföretagen av en familj. I landsorten har en rad ledande tidningar förvärvats av eller överlå- tits till stiftelser. Det gäller till exempel de moderata tidningarna Tidningar, och Barometern liksom de liberala, , , , och .