sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett samtyckesförbehåll skulle kunna utnyttjas av aktieägare med svag ekonomi för att hindra att aktierna tas i anspråk för betalning till aktieägarens borgenärer. I bolagsordningen i ett enmansbolag skulle exempelvis kunna föreskrivas att utmätt aktie inte får försäljas utan bolagets samtycke. Därmed torde hinder mot utmätning av aktierna föreligga med mindre det framgår att bolaget lämnat eller kommer att lämna sitt samtycke till försäljning, jfr NJA 1989 s. 696. Kommittén föreslår därför att ett samtyckesförbehåll inte skall kunna gälla försälj- ning av utmätt aktie eller aktie som ingår i konkursbo. Undantaget skall avse såväl försäljning på exekutiv auktion som försäljning under hand. Av diskrimineringsförbudet i EG-fördraget följer att ett samtyckes- förbehåll inte får utformas så att det diskriminerar rättssubjekt hemma- hörande inom någon annan EU-stat. Det kan tänkas fall där en aktiepost skall överlåtas till någon som redan tidigare äger aktier i bolaget och som, om bolaget ger sitt sam- tycke, skulle få en dominerande ställning i bolaget. Med tanke bl.a. på sådana situationer kan det vara legitimt att i bolagsordningen ha en bestämmelse som ger bolaget möjlighet att ge sitt samtycke till över- låtelse av endast en del av aktierna så att maktbalansen i bolaget bevaras. En bestämmelse om detta har upptagits i punkten 3. Kommittén har övervägt att utgå från principen om akties fria överlåtbarhet och reglera endast vad som skall hända när en ansökan om samtycke avslås. Emellertid måste man räkna med fall där en aktieägarminoritet, som har goda skäl att motsätta sig att ett visst rättssubjekt inträder som aktieägare i bolaget och till stöd för sin inställning kan åberopa innehållet i bolagets samtyckesförbehåll, får uppleva att bolaget genom sin styrelse eller på bolagsstämma ändå lämnar samtycke till aktieöverlåtelsen. I en sådan situation bör det stå öppet en möjlighet för minoriteten att få samtycket överprövat av domstol eller skiljemän. Det är mot denna bakgrund formuleringen i punkten 3 ge eller vägra samtycke skall ses. Bolagsordningen kan alltså utformas antingen så att alla överlåtelser kräver samtycke utom de slags överlåtelser som uttryckligen undantagits, eller så att bara överlåtelser av visst angivet slag faller under samtyckesförbehållet. Ett samtyckesförbehåll kan utnyttjas för att förtrycka en aktieägar- minoritet. Kommittén har därför övervägt möjligheten att ålägga bola- get skyldighet att vid vägran att lämna samtycke, lösa in aktierna. Kommittén har emellertid stannat för att försöka komma till rätta med problemet genom en bestämmelse som ålägger bolaget att vid vägran, anvisa köpare till aktierna om överlåtaren begär det. En föreskrift om detta har upptagits i punkten 4. I bolagsordningen skall således tas in en bestämmelse om vilka som skall erbjudas att överta aktierna, om samtycke vägras, med uppgift om den ordning i vilken erbjudandet skall lämnas till dessa personer in- bördes, jfr 3 kap. 3 § första stycket 2 ABL. Det torde ofta ställa sig naturligt att föreskriva att erbjudandet i första hand skall riktas till dem som redan tidigare är införda i aktieboken såsom ägare till aktier av visst slag, men det är också möjligt att föreskriva att t.ex. viss person i första hand skall få sådant erbjudande. I bolagsordningen skall också anges hur villkoren för övertagandet skall bestämmas (punkten 5). Bestämmelsen ger aktieägarna fria händer att föreskriva t.ex. att aktierna skall övertas till marknadsvärdet eller substansvärdet. De kan också föreskriva att ordinarie bolagsstämma skall bestämma villkoren för övertagande aktier som sker fram till nästföljande ordinarie stämma. Som ytterligare exempel kan nämnas föreskrift om att beloppet skall motsvara nominella värdet eller den på aktien belöpande andelen av bolagets behållna tillgångar beräknade enligt reglerna om kontrollbalansräkning. Om den valda värderingsmetoden skulle bereda någon otillbörlig fördel eller nackdel, kan enligt andra stycket jämkning ske. Det är angeläget att frågan om samtycke inte hålls öppen . Av bolagsordningen bör framgå vilken tid som står till bolagets förfogande för att bereda och avgöra ärendet. Vad som fram- för allt kan kräva tid är sökandet efter någon som är villig att överta aktierna och som har betalningsförmåga. Man måste räkna med att bolaget kan tvingas erbjuda en serie av personer att överta aktierna innan en överenskommelse kan nås. Tiden bör dock inte få överstiga räknat från den dag ansökan inkom till bolaget (punkten 6). Är ansökan ofullständig bör fristen räknas från den dag ansökan kompletterats. En aktieägare som är missnöjd med att bolaget vägrat eller givit samtycke bör ta ställning till om han är beredd att processa i saken eller om han låter sig nöja. I enlighet härmed före- skrivs i punkten 7 att av samtyckesförbehållet skall framgå den tid, minst två och högst räknat från den dag bolaget sänt under- rättelse till aktieägaren om sitt beslut, inom vilken en sådan talan skall väckas. I gällande rätt föreskrivs att tvist om hembud skall prövas av skilje- män (3 kap. 3 § ABL). Ett skäl för denna ordning är att skiljeavgöran- det i motsats till ett avgörande av allmän domstol inte kan överklagas på materiella grunder och att det slutliga avgörandet därför normalt kommer snabbare. Mot detta skall ställas att hembudsförbehåll före- kommer framför allt i privata aktiebolag och att kostnaderna för ett skiljeförfarande är avsevärda. Det är kommitténs uppfattning att lagen inte bör ange någon preferens för skiljeförfarade utan lämna det öppet huruvida tvist om hembud, förköp och samtycke skall prövas av allmän domstol eller skiljemän. Saken bör i stället regleras i bolagsordningen. Det är angeläget att en samtyckestvist snabbt bringas till sitt slut. I enlighet härmed föreskrivs i punkten 8 att i bolagsordningen skall anges den tid inom vilken vederlag för övertagna aktier skall erläggas, vilken tid inte får överstiga en månad räknat från den tidpunkt då lösen- beloppet blev bestämt, jfr 3 kap. 3 § första stycket 4 ABL. I andra stycket har upptagits en motsvarighet till 3 kap. 3 § andra stycket andra meningen ABL. Bestämmelsen tar sikte på det fallet att en tillämpning av villkoren för övertagande enligt punkten 4 framstår som otillbörlig. Som exempel kan anföras ett förbehåll som föreskriver att aktierna skall övertas till nominella beloppet eller ett visst pris som inte på länge har justerats med hänsyn till penningvärdets förändring och bolagets utveckling. Men jämkning kan också komma i fråga om bestämmelsen i bolagsordningen om värderingen av aktierna tillämpas på ett otillbörligt sätt, exempelvis genom att bolaget föreslår att övertagande skall ske till likvidationsvärdet trots att bolaget skall fortsätta sin verksamhet och bolagets värde med detta förhållande som utgångspunkt för beräkningen kan antas vara betydligt högre än likvidationsvärdet. Paragrafen är ny. Kommitténs förslag utgår från att frågan om samtycke skall prövas av bolaget innan överlåtelsen sker. I enlighet härmed föreskrivs i första meningen att ansökan om samtycke till överlåtelse av aktie skall göras skriftligen hos bolagets styrelse. Det kan vara lämpligt att överlåtaren sänder ansökan med mottagningsbevis eftersom tidsfristen för sam- tyckesprövningen löper från den dag behörig ansökan inkommit till bolaget (7 § första stycket 6). Ansökningshandlingen skall vara undertecknad av överlåtaren och innehålla uppgift om den tilltänkte förvärvaren. Att uppgift om för- värvaren skall lämnas motiveras av att i de små privata aktiebolag som det normalt är fråga om, aktieägarens personliga kvalitéer vanligen är av betydelse vid samtyckesprövningen. I ansökan skall alltid anges huruvida aktieägaren önskar att bolaget erbjuder aktierna åt någon annan för det fall samtycke till överlåtelsen vägras. Uttrycker han inte någon sådan önskan, bör han ha rätt att när som helst återkalla sin ansökan utan att ha ådragit sig någon betal- ningsskyldighet för de kostnader som bolaget kan ha haft t.ex. för sammankallande av bolagsstämma för prövning av hans ansökan. Anmäler han återigen att han önskar att aktierna övertas av någon annan, om samtycke inte kan ges åt den av honom föreslagne för- värvaren, kan han inte återkalla sin ansökan. Hithörande frågor kan, om det anses lämpligt, regleras i bolagsordningen. Några uttryckliga bestämmelser i lag anser kommittén inte vara påkallade. Om aktieägaren önskar att aktierna övertas av någon annan, om samtycke inte kan ges åt den av honom föreslagne förvärvaren, skall av ansökan framgå samtliga villkor för överlåtelsen. Skulle överlåtaren förtiga något ekonomiskt åtagande som förvärvaren gjort, riskerar han att aktierna övertas av någon annan på de uppgivna villkoren varvid åtagandet faller bort. Paragrafen är ny. Ett samtyckesförbehåll kan missbrukas. En hänsynslös majoritets- aktieägare kan t.ex. genomdriva att bolaget vägrar samtycke till en överlåtelse för att på så sätt tvinga en minoritetsaktieägare att sälja aktierna för ett billigt pris till majoritetsaktieägaren eller någon som han anvisar. Det kan också inträffa att majoriteten i styrelsen eller på bolagsstämman, i strid med föreskrift i bolagsordningen om när sam- tycke får ges, lämnar samtycke till en aktieöverlåtelse. För att förhindra en chikanös tillämpning av ett samtyckesförbehåll föreskrivs i första meningen att bolagets beslut i fråga om samtycke skall vara motiverade. Som ett exempel på skäl som kan anföras för ett avslags- beslut kan nämnas att den tilltänkte aktieförvärvaren driver verksamhet som konkurrerar med bolagets och att han, om samtycke lämnas, med stöd av 9 kap. 12 § sista stycket ABL kan få del av vissa affärs- hemligheter. Kommittén har övervägt att föreskriva en skyldighet att i bolags- ordningen ange vilka skäl som bolaget får åberopa för att ge eller vägra samtycke. Det skulle uppenbarligen öka minoritetens rättssäkerhet. Emellertid förutser kommittén svårigheter vid utformningen av en sådan bolagsordningsbestämmelse. För att bestämmelsen skall öka förutsebarheten och därmed rättssäkerheten måste skälen för att ge eller vägra samtycke ha en förhållandevis hög grad av konkretion. En bestämmelse som säger att samtycke skall lämnas, om inte sakliga skäl talar däremot, ger inte mera ledning än som redan finns att hämta i lagtexten. Kommittén har därför stannat för att inte föreslå någon sådan skyldighet. Ingenting hindrar emellertid att frågan om vilka skäl som bolaget får anföra i samtyckesfrågor frivilligt regleras i bolagsordningen. Som legitima skäl kan t.ex. anges omständigheter som anknyter till bolags- ordningens bestämmelser om verksamhetsföremålet eller som har samband med bolagsorganens och aktieägarkretsens sammansättning, bolagets konkurrenter eller kundkrets. Av 7 § första stycket punkten 7 följer att frågan om tillämpningen av ett så utformat samtyckes- förbehåll kan överprövas av allmän domstol eller av skiljemän på talan antingen av den som vill överlåta sina aktier eller av någon annan aktieägare i bolaget. Har överlåtaren i ansökan angivit att han önskar att bolaget erbjuder aktierna åt någon annan för det fall samtycke till överlåtelsen vägras, måste bolaget anvisa någon som är villig att överta de aktier som avses med ansökan och som kan antas vara god för betalningen för aktierna. Har bolaget vid utgången av den i 7 § första stycket 6 angivna två- månadersfristen inte förmått anvisa någon som övertar aktierna, är bolaget skyldigt att sända meddelande enligt 10 § om att samtycke lämnats. Paragrafen är ny. Den aktieägare som gjort ansökan om samtycke skall enligt första meningen alltid underrättas om utgången genom rekommenderat brev. Om frågan om samtycke har prövats av bolagsstämma har samtliga aktieägare genom kallelsen till stämman fått kännedom om samtyckes- Den som är intresserad av utgången får delta i stämman eller på annat sätt själv ta reda på om samtycke lämnats eller ej. Prövas fråga om samtycke av styrelsen är det inte säkert att aktie- ägarna känner till saken. Med hänsyn till risken för en rättsförlust om styrelsen lämnar samtycke i strid med bolagsordningen, föreskrivs i andra meningen att om samtycke har lämnats av styrelsen, en kopia av beslutet skall sändas till samtliga i aktieboken införda aktieägare med känd postadress. Aktieägarna skall underrättas som den som gjort ansökan om samtycke. Genom underrättelsen bereds aktieägarna tillfälle att väcka talan som avses i 7 § första stycket 7. Någon under- rättelse till aktieägarna behövs inte om styrelsen vägrat samtycke. Paragrafen är ny. Ett samtycke som bolaget har lämnat under vissa förutsättningar bör inte gälla och inte heller om förutsättningarna förändras väsentligt. I förevarande paragraf tidsbegränsas bolagets samtycke räknat från den dag underrättelse enligt 10 § avsändes till aktieägaren. Tiden har betydelse när bolaget har givit sitt samtycke in , dvs. utan att någon viss förvärvare har angivits och utan att några villkor för överlåtelsen har föreskrivits. Har bolaget lämnat samtycke till överlåtelse till viss angiven person, kan aktieägaren inte sänka priset eller sälja aktierna på i annat avseende sämre villkor än han uppgivit för bolaget. Det motiveras av att en aktieägare annars skulle kunna uppge ett pris som gör det omöjligt för bolaget att finna någon annan köpare och på så sätt få fria händer att sälja aktierna till vem han vill. Han kan inte heller begränsa för- säljningen till en del av de aktier som omfattas av samtycket. Paragrafen är ny. Fråga om samtycke förutsätts bli prövad på ansökan av den som överväger att överlåta aktier i bolaget och alltså normalt långt innan den nye ägaren ansöker om att bli införd i aktieboken. Undantagsvis kan det emellertid hända att saken inte kommer under bolagets prövning förrän en aktieöverlåtelse redan har skett. Om bolaget då vägrar samtycke, är frågan vilka rättsverkningar som är nödvändiga för att upprätthålla respekten för samtyckesförbehållet. Kommittén har stannat för att en överlåtelse utan bolagets samtycke är ogiltig. En bestämmelse om detta har upptagits i förevarande para- graf. Den innebär att om någon överlåter samtyckespliktiga aktier och underlåter att begära bolagets samtycke till överlåtelsen, så är över- Ogiltigheten kan läkas genom att bolaget i efterhand ger sitt samtycke. Om bolaget vägrar samtycke kan saken komma under prövning av allmän domstol eller skiljemän. Leder denna rättsliga prövning inte till att samtycke lämnas, kvarstår naturligtvis ogil- tigheten. Det är inte möjligt att läka ogiltigheten genom vidare- överlåtelse av aktierna till någon som är i god tro. Något godtrosför- värv är som regel knappast tänkbart med hänsyn till att samtyckes- förbehållet skall framgå av aktiebrevet (5 kap. 3 § första stycket 5). När en aktieöverlåtelse är ogiltig följer av allmänna regler att prestationerna skall gå åter, dvs. parterna skall lämna tillbaka vad de mottagit. Finns egendomen inte i behåll, skall parten i stället utge ersättning för dess värde. Paragrafen, som är ny, överensstämmer nära med bestämmelserna om samtycke i 7 §. Någon motsvarighet till 7 § första stycket 1 finns emellertid av naturliga skäl inte. En annan skillnad är att ett förköpsförbehåll kan omfatta alla slags överlåtelser, även överlåtelse av utmätt aktie och aktie som ingår i konkursbo, punkten 1. En aktie som i en utmätningssituation skulle kunna försäljas endast med bolagets samtycke skulle i praktiken sakna kreditvärde. Det gäller däremot inte en aktie som är underkastad för- köpsrätt. Punkten 2 motsvarar 7 § första stycket 3. I förköpsförbehållet skall anges vilka som skall ha förköpsrätt och den ordning i vilken de inbördes skall erbjudas förköp, punkten 3. Skall aktierna erbjudas de förköpsberättigade i viss turordning, skall alltså detta framgå av förbehållet. Skall aktierna erbjudas två eller flera förköpsberättigade innebär bestämmelsens sista led att det av förbehållet skall framgå hur aktierna skall fördelas mellan dem som önskar utöva sin förköpsrätt. I bolagsordningen skall anges hur villkoren för förköp skall bestäm- mas (punkten 4). Det är naturligtvis i första hand priset som därvid är av intresse. Kommittén räknar med att man i flertalet fall kommer att föreskriva att förköp skall ske till ett pris som säljaren godtar. Med en sådan föreskrift kan det aldrig bli tvist rörande köpesummans storlek (jfr punkten 6) och bestämmelserna i andra stycket om jämkning blir aldrig tillämpliga i fråga om priset. Den aktieägare som önskar sälja anmäler detta till bolaget och uppger sitt pris. Vill ingen av de för- köpsberättigade betala detta behåller aktieägaren sina aktier med rätt att sälja dem till vem han vill för minst samma pris som han uppgivit i sin förköpsanmälan. Detta är en ordning som nära överensstämmer med vad som föreskrivs i många aktieägaravtal. Som angivits i kommentaren till punkten 5 av 7 § är det emellertid möjligt att – på samma sätt som sedan gammalt gäller beträffande hembud – föreskriva att aktierna skall förköpas till ett på visst sätt bestämt pris. I bolagsordningen kan för att ta ett exempel att ordinarie stämma skall bestämma till vilket pris förköp skall ske av aktier fram till nästföljande ordinarie stämma. Som ytterligare exempel kan nämnas föreskrift om att priset skall motsvara nominella värdet eller den på aktien belöpande andelen av bolagets behållna tillgångar beräknade enligt reglerna om kontrollbalansräkning. Med en sådan föreskrift i bolagsordningen kan tvist uppstå om priset. Den kan också föranleda säljaren eller den förköpsberättigade att påkalla jämkning enligt andra stycket. Tidsfristerna i punkten 5 och 6 skiljer sig från motsvarande bestäm- melser i 7 § första stycket 6 och 7. En aktieägare som önskar överlåta förköpspliktiga aktier skall anmäla detta till bolagets styrelse (14 §). Styrelsen skall genast vidarebefordra anmälan till dem som enligt bolagsordningen har förköpsrätt (15 §). De förköpsberättigade skall, om de önskar utöva sin förköpsrätt, anmäla detta till bolagets styrelse annars prekluderas förköpsrätten. Den tid som står dem till buds skall framgå av bolagsordningen. Förköpsförbehållet får inte innebära att de förköpsberättigade har en så begränsad tid till sitt förfogande att de i praktiken inte kan göra sin rätt gällande. Tiden bör å andra sidan inte vara så lång att den vållar olägenheter för aktieägaren och den han önskar överlåta aktierna till. I punkten 5 har fristen satts till lägst en och högst räknat från den dag anmälan om möjlighet att utöva förköp gjordes hos bolagets styrelse. Om parterna kommer överens om överlåtelse av aktierna till den förköpsberättigade krävs inte några särskilda åtgärder av dem. Det kan emellertid vara lämpligt att köparen anmäler sitt förvärv för införing av aktierna i aktieboken. Det kan annars bli komplikationer när han i sin tur vill sälja aktierna och ett nytt förköpsförfarande skall äga rum. Kommer parterna återigen inte överens om huruvida förköpsrätt föreligger eller om köpesummans storlek måste den förköpsberättigade väcka talan eller påkalla skiljeförfarande för att förhindra att hans förköpsrätt prekluderas. Den tid som står honom till buds för att an- hängiggöra denna talan skall framgå av bolagsordningen. I punkten 6 har fristen satts till minst en och högst räknat från den dag förköpsanspråket framställdes hos bolaget. Av förköpsförbehållet skall framgå huruvida tvist om förbehållet skall prövas av skiljemän eller av allmän domstol. Har det senare alternativet valts, kan det slutliga avgörandet i extrema fall föreligga först efter prövning i tre instanser. Ett avgörande av skiljemän kan inte klandras annat än på formella grunder och är alltså normalt snabbare. Erfarenheten visar emellertid att tappande part inte sällan väljer att angripa en skiljedom genom att klandra den vid allmän domstol under påstående att grovt rättegångsfel förekommit. Upptas en sådan talan till prövning kan avgörandet dra ut . Oavsett när det slutliga avgörandet faller skall emellertid köpesumman enligt punkten 7 er- läggas inom tid som skall anges i bolagsordningen. Denna tid får inte överstiga en månad räknat från den tidpunkt då köpesumman blev bestämd (jfr 3 kap. 3 § första stycket 4 ABL). Bestämmelsen innebär att i bolagsordningen kan föreskrivas exempelvis att köpesumman för- faller till betalning när skiljedom meddelas eller när dom som meddelas av allmän domstol vinner laga kraft. Paragrafen är ny. Anmälningsförfarandet har beskrivits under 13 §. Som framgår av förevarande paragraf skall den aktieägare som ämnar överlåta sina aktier erbjuda aktierna till förköp genom en skriftlig anmälan till bolagets styrelse. Med hänsyn till de korta tidsfristerna i 13 § är det viktigt att aktieägaren redan i anmälan anger sina villkor för förköp. Villkoren kan få betydelse även om förköp inte kommer till stånd. Paragrafen är ny. Som redovisats under 14 § skall en aktieägare som önskar sälja förköpspliktiga aktier anmäla detta till bolagets styrelse. Styrelsen skall enligt första stycket anteckna anmälan och dagen för denna i aktie- boken (anmärkningskolumnen). Anmälan skall genast vidarebefordras till dem som enligt bolagsordningen har förköpsrätt. De förköpsbe- rättigade skall, om de önskar utöva sin förköpsrätt, anmäla detta till bolagets styrelse. Sådan anmälan skall styrelsen också enligt andra stycket anteckna med uppgift för anmälan. Tidsuppgifterna har betydelse vid en tvist huruvida förköpsrätten prekluderats. Enligt tredje stycket skall den som enligt 13 § första stycket 6 väckt talan eller påkallat skiljeförfarande skriftligen anmäla detta hos bola- gets styrelse, som skall göra anteckning om detta. Försummar han att anmäla riskerar han att aktieägaren säljer de omtvistade aktierna med stöd av 16 §. Att tvisten blivit avgjord kommer till bolagets kännedom i samband med att en ny ägare till aktierna begär införing i aktieboken. Någon särskild plikt att till bolaget anmäla att tvisten blivit slutligt avgjord föreskrivs därför inte. Styrelsens anteckningar får praktisk betydelse för den befrielse från förköpsförbehållet som anges i 16 §. För att underlätta aktieomsättningen föreskrivs i fjärde stycket en skyldighet för styrelsen att till den berörde aktieägaren utfärda intyg av vilket framgår huruvida aktieägaren är behörig enligt 16 § att fritt överlåta sina aktier. Vad som krävs för att den som köpt förköpspliktiga aktier med stöd av 16 § skall bli införd i aktieboken behandlas i kommentaren till den paragrafen. Paragrafen är ny. Beträffande skälen för bestämmelsen hänvisas till framställningen under 11 § som innehåller en motsvarande bestäm- melse för samtyckesförbehåll. I andra meningen har aktieägarens befrielse från förköpsförbehållet tidsbegränsats . Utgångspunkten för beräkningen av denna tidsfrist påverkas av vad som förekommer under förfarandet. Anmäler sig inte någon förköpsberättigad till styrelsen löper aktie- ägarens frist från utgången av den tid som avses 13 § första stycket 5. Anmäler sig återigen någon förköpsberättigad, men kommer förköp inte till stånd, börjar sexmånadersfristen löpa vid utgången av den tid som avses i 13 § första stycket 6. Om slutligen förköpsfrågan dras inför domstol eller skiljemän, börjar fristen löpa från den dag ett lagakraft- vunnet avgörande föreligger, jfr vad som sagts om detta under 13 § första stycket 7. I 15 § har föreskrivits att styrelsen skall anteckna anmälningar i samband med erbjudande om förköp. På grundval av dessa anteck- ningar skall styrelsen på begäran utfärda intyg varav framgår huruvida ett erbjudande om förköp föranlett eller inte föranlett något förköps- anspråk . Har förköpsanspråk framställts skall i förekommande fall av intyget framgå huruvida anmälan skett om att talan anhängiggjorts inom föreskriven tid. Med stöd av ett sådant intyg kan aktieägare som önskar utnyttja en befrielse enligt 16 § från ett förköpsförbehåll styrka sin behörighet att överlåta sina aktier.