sou · GLB370 · 1998-01-01 00:00:00 — Ä n viktigare och värdefullare blir organisationerna i detta avseende om deras engagemang internationellt och vid svåra påfrestningar på samhället i fred får den inriktning och det innehåll som utredningen har föreslagit. Utredningen har tagit del av "Direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser". Ett resultat av utredningens förslag beträffade totalförsvarsupplysningens inriktning torde bli en ökad kunskap om säkerhetspolitik och totalförsvar hos kvinnor. Verksamheten inom frivilligorganisationerna som rör den fredstida nationella och internationella dimensionen bör attrahera kvinnor och göra dem mer benägna att engagera sig inom organisationerna. Utredningens förslag om en förenklad administration av de statliga anslagen, liksom begränsningen av antalet medelstilldelande centrala myndigheter kommer, enligt utredningens mening, att resultera i mindre omfattande arbete och därmed minskade kostnader vid berörda myndigheter och frivilliga totalförsvarsorganisationer. Besparingarna kommer till del att behöva utnyttjas för vissa studier och utredningar samt information och utbildning om de förändringar i regelverk och annat som måste tillkomma för att utveckla och förankra utredningens förslag. Några mer exakta kostnadsberäkningar har inte varit möjliga att åstadkomma på den korta tid som utredningen har haft till förfogande. Förslagen leder säkert också till att organisationerna i större utsträckning får tillfälle att genomföra verksamhet i stället för att administrera den. Organisationernas uppgifter - främst de s.k. avtalsslutande - kommer att öka kvantitativt och kvalitativt med anledning av den vidgade hotbilden. Utredningens förutser för sin del en tyngdpunktsförskjutning i anslagstilldelningen till de för totalförsvaret mest betydelsefulla organisationerna inom en i huvudsak oförändrad ekonomisk ram för den frivilliga totalförsvarsverksamheten. Den närmare fördelningen av anslagen bör, som har föreslagits, utredas och genomföras av Ö CB och Försvarsmakten gemensamt i samverkan med berörda myndigheter och organisationer enligt de riktlinjer för urval och prioriteringar som utredningen har föreslagit i det föregående. Utvärdering av nuvarande system för de frivilliga försvarsorganisationernas verk - samhet En särskild utredare skall pröva om nu gällande system för finansiering av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet är ändamålsenligt. Utredaren skall vidare föreslå sådana förändringar av systemet som möjliggör en prioritering mellan de frivilliga försvarsorganisationerna vid tilldelning av statliga medel. Prioriteringen skall göras med utgångspunkt i den betydelse respektive organisation har för totalförsvaret. Ett nytt system för finansiering av de frivilliga försvarsorgani sationernas verksamhet infördes (prop. 1993/94:100, bil. 5, FöU 1993/94:09, rskr. 1993/94:295, 296). Syftet med systemet är att ge de frivilliga försvarsorganisationerna goda förutsättningar att verka med ekonomisk trygghet genom att de medel som tilldelas organisationerna blir relativt oberoende av eventuella variationer i utbildningsverksamheten. Ett annat syfte med systemet har varit att få till stånd ett förtydligande av de frivilliga försvarsorganisationernas ställning som enskilda frivilliga sammanslutningar och en förbättring av möjligheter till mål- och resultatstyrning när det gäller de statliga resurser som avsätts för frivilligverksamheten. Det tidigare finansieringssystemet innebar att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna i sin helhet utgick som statsbidrag. Systemet innebär bl.a. att statliga medel till de frivilliga försvarsorganisationerna utgår dels som stöd till organisationerna, dels för den utbildning som bedrivs inom organisationerna för att tillgodose behov inom olika delar av totalförsvaret. Den ena delen avser bidrag till ledning/administration, rekrytering och försvarsupplysning och finansieras genom ett särskilt anslag. Den andra delen avser de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet och finansieras ur anslagen till funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst, funktionen Arbetskraft och funktionen Hälso- och sjukvård inom det civila försvaret samt till Försvarsmakten. Regeringen har totalförsvarsproposition (prop.1996/97:4) Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 framhållit den betydelse regeringen lägger vid de frivilliga försvarsorganisationerna och deras verksamhet. Inte minst betonas deras värdefulla insats för att föra folkförsvarstanken vidare. Särskilt betydelsefullt är här att medlemmarna representerar ett tvärsnitt av befolkningen. Förutsättningarna för de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet kommer att förändras framför allt mot bakgrund av totalförsvarets ändrade inriktning. Bl.a. kommer det vidgade säkerhetsbegreppet och kravet på anpassningsförmåga att innebära delvis nya uppgifter för totalförsvaret både nationellt och internationellt. Detta kommer i sin tur att innebära nya uppgifter även för de frivilliga försvarsorganisa tionerna. bedriver de frivilliga försvarsorganisationerna även internationellt arbete. 1996/97:4 framhålls vikten av det samarbete som vissa av de frivilliga försvarsorganisationerna bedriver med de baltiska staterna liksom vikten av att stödja de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att öka detta samarbete. Enligt förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet förstås med frivillig försvarsorganisation en organisation som "främjar totalförsvaret och som omfattar försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret". Förordningen slår således fast vilka uppgifter en frivillig försvarsorganisation måste ägna sig åt för att anses vara en sådan organisation. Regeringen har inte tagit ställning till frågan om en inbördes prioritering av uppgifter eller organisationer utifrån betydelsen för totalförsvaret. 1996/97:4 framhålls som ett viktigt syfte med utvärderingen att stärka kopplingen mellan finansieringssystemet och möjligheterna att stödja sådan verksamhet som är särskilt värdefull för totalförsvaret. Vidare bör belysas frågan om ett ökat kommunalt inflytande över statsbidragen till den frivilliga försvarsverksamheten. De förändringar inom totalförsvaret som väntas beröra de frivilliga försvarsorganisationerna ger anledning till att se över de regler för tilldelning av statliga medel till dessa organisationer som tillämpats . Den särskilde utredaren skall pröva om nu gällande system för finansiering av de frivilliga försvarsorganisationernas verksam het är ändamålsenligt. Utredaren skall vidare föreslå sådana förändringar av systemet som möjliggör en prioritering mellan de frivilliga försvarsorganisationerna vid tilldelning av statliga medel med utgångspunkt i den betydelse - kortsiktigt och långsiktigt - respektive organisation bedöms ha för totalförsva- ret. Vid utvärderingen skall bl.a. följande behandlas *Har nu gällande finansieringssystem inneburit att syftet med systemet, bl.a. förbättrad mål- och resultatstyrning, stabilitet och ökad självständighet för de frivilliga försvarsorganisationerna, kunnat uppnås? *Myndigheters stöd och bistånd - en kartläggning. *Finns det behov av ett ökat kommunalt inflytande över statsbidrag för den frivilliga * Hur skall utformningen av finansieringssystemet ändras om ett syfte skall vara att prioritera de organisationer som bedöms bedriva en särskilt värdefull totalförsvarsverksamhet? När det gäller frågan vilka faktorer som skall påverka bedömningen av olika frivilligorganisationers betydelse för totalförsvaret bör den särskilde utredaren i sina överväganden ta hänsyn till och analysera bl.a. följande. - Indelningen av de frivilliga försvarsorganisationerna i i)avtalsorganisationer, dvs. organisationer som rekryterar och utbildar för befattningar i krigsorganisationen, såsom Frivilliga automobilkårernas riksförbund, kvinnliga bilkårers riksförbund, Frivilliga motorcykelkårens riksförbund, Frivilliga flygkåren, Frivilliga radioorganisationen, Svenska , Svenska blå stjärnan, röda korset, och , ii)befälsutbildande organisationer, dvs. organisationer som vidareutbildar för befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, såsom , Flygfältsing enjörsföreningarna, , och samt i fråga om frivillig befälsutbildning Hemvärnsbe fälets riksförbund, , Svenska arméns och flygvapnets reservofficersförbund, och , iii) färdighetsutvecklande organisationer, dvs. organisationer som utbildar för att öka den enskildes personliga färdighet, såsom Frivilliga skytterörelsen, , och . -Antalet medlemmar i en frivillig försvarsorganisation -De långsiktiga utbildningsuppdrag som respektive myndighet ger de frivilliga försvarsorganisationerna för bemanning i krigsorganisationen - De syften med verksamheten som anges i organisationernas stadgar. Vidare skall utredaren överväga hur organisationernas verksamhet för totalförsvaret kan främjas utan att den enskildes behov/rätt att få verka för en ideologi begränsas. I betänkandet (SOU 1992:132), Utredningen om frivillig medverkan i totalförsvaret, som i vissa delar låg till grund för förslagen i prop. 1993/94:100, bil. 5, FöU 1993/94:09, rskr. 1993/94:295, 296) om nuvarande finansieringssystem, diskuterades inte frågan om en kategoriindelning. Dock togs frågan upp i samband med att indelningen i s.k. A- och s.k. slopades där utredningen menade att indelningen och beteckningarna lätt kan ge intryck av att vara grundade på en kvalitetsmässig rangordning. Inom har tillsatts en interdepartemental arbetsgrupp benämnd Föreningsbidragsgruppen som har till uppgift att före redovisa förslag angående mål- och resultatstyrning för bidrag till ideella föreningar. Föreningsbidragsgruppens rapport bör beaktas i utredarens kommande arbete. Redovisning av uppdraget m.m. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir.1994:23), om att redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) och om att beakta jämställdheten mellan könen (dir. 1994:124). Förslag som lämnas av den särskilde utredaren skall belysas även ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Förslag som leder till ökade utgifter eller minskade inkomster för staten skall åtföljas av förslag till omprioriteringar eller andra finansieringsvägar. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Föreningsbidragsgruppen har haft i uppdrag att stärka resultatstyrningen av statsbidragen till föreningslivet i . Vår inriktning har varit att utarbeta en generell mall för styrning och uppföljning av statliga bidrag som betalas ut till föreningslivet. varit att finna former för styrning att ställa krav på återkoppling av använda bidrag skiljer sig i många fall från de styrförutsättningar som gäller för andra verksamheter som helt eller delvis har statlig finansiering; regleringsbreven har en begränsad verkan som styrinstrument vad gäller verksamhet som inte bedrivs i statlig regi. En annan huvuduppgift har varit att finna ändamålsenliga krav vad gäller återkopplingen av använda bidrag. Vi har delat in de mångfacetterade föreningsbidragen i tre grupper till vilka vi hänför olika typer och mängder av resultatinformation. Föreningsbidragen har det varit föremål för en mängd utredningar. En del av dessa har haft hela föreningslivet som utgångspunkt och andra har haft enskilda föreningsbidrag i fokus. I flera av utredningarna har påtalats att uppföljning och utvärdering av dessa bidrag inte varit tillräckligt utvecklad. Som förslag har framförts att föreningsbidragen borde inlemmas i den statliga budgetprocessen i övrigt. Det har också varit utgångspunkten för Föreningsbidragsgruppens arbete. Den statliga budgetproceseen har genomgått flera omfattande förändringar. Av vikt för styrningen av föreningsbidragen är t.ex. att vid flertalet tillfällen uttalat att all statligt finansierad verksamhet skall resultatstyras. Vidare är beslut om rambudgetmodell med utgifttak och ramar för 27 utgiftsområden sådant som påverkar styrningen av föreningsbidragen. Från och med 970101 finns också en lag för statsbudgeten och en ny förordning om myndigheternas årsredovisning. Kartläggningen ger vid handen att anpassningen av föreningsbidragen till den statliga budgetprocessen är på gång men att mycket återstår att göra. I detta sammanhang bör man komma ihåg att bidrags- och transfereringssytemen i inte har varit föremål för någon omfattande resultatstyrning.Resultatstyrningsprocessen har istället mer varit inriktad på styrningen av myndigheternas förvaltningsanslag. Beloppen som staten betalat ut till föreningslivet har utvecklats i samma takt som den statliga konsumtionen; i reala värden har de ökat med . För föreningsbidragen innebär det att de 1994/95 uppgick till ca . Styrningen av dessa bidrag handlar om att ställa återkopplingskrav som visar nyttan av de utbetalade bidragen. På denna punkt är bilden ganska varierande. Generellt kan sägas att de beloppsmässigt stora bidragen har en mer utvecklad form av återrapportering än de mindre. Det som saknas i styrningen av föreningsbidragen kan sammanfattas i två huvudpunkter. Den ena är att det i vissa fall saknas ett ändamålsenligt styrinstrument; regleringsbreven är i första hand tillämpliga på verksamhet driven i statlig regi. Punkt nummer två handlar om att statsmakterna inte alltid kombinerar de olika komponenter som förknippas med en utvecklad resultatstyrning på ett ur styrsynpunkt effektivt sett. fordras vanligtvis mål (övergripande mål verksamhetsberättelse som har verksamhetsmålen i fokus och ibland en mer djuplodande utvärdering av bidraget. Kartläggningen ger också vid handen att förnyelseincitamenten i bidragsgivningen till ideella föreningar och organisationer är små. En orsak skulle kunna vara att de uppföljningar och utvärderingar som gjorts inte givit underlag för större förändringar. Medvetenheten om att resultatstyrningen av bidragen behöver utvecklas ytterligare ger dock också inforrnation om ett bidragssystem med små inneboende möjligheter till effektivisering. Föreningsbidragsgruppen föreslår att alla s.k. föreningsbidrag skall kategoriseras som organisations-, verksamhets- eller projektbidrag. Denna indelning syftar till att bestämma graden av resultatstyrning av de olika bidragen. Den enskilt viktigaste komponenten som bestämmer till vilken kategori de olika bidragen hänförs är hur syftet för bidragsanslaget är formulerat. Resultatstyrningen av föreningsbidragen kommer också framgent att utvecklas och de närmare formerna såsom t.ex. målformuleringen för ett enskilt bidragsanslag kommer att kunna prövas i det löpande budgetarbetet. Vidare föreslår vi att utöver styrinstrument som regleringsbrev och förordningar skall staten också kunna teckna avtal med bidragsmottagande föreningar och organisationer. För att stimulera en förnyelse inom bidragsgivningen till ideella föreningar och organisationer föreslår vi att i de fall bidragen är förordningsstyrda så skall förordningarna fokusera på kriterier m.m. för att erhålla bidrag. Förordningarna skall inte konstrueras så att de namnger enskilda organisationer som mottagare av bidraget. Slutligen föreslås att enhetligheten stärks vad gäller möjligheten att fördela bidragen och deras övriga administration. När rätten att fördela statsbidrag läggs ut på annan instans än statlig myndighet/departement skall detta regleras med stöd av lag. Förordning (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet 1 § Med frivillig försvarsverksamhet avses i denna förordning verksamhet som främjar totalförsvaret och som omfattar försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret. En organisation som bedriver frivillig försvarsverksamhet benämns i denna förordning frivillig försvarsorganisation. De frivilliga försvarsorganisationerna anges i bilaga till förordningen. 2 § En myndighet med uppgifter inom totalförsvaret får ingå ett skriftligt avtal med en person som tillhör en frivillig försvarsorganisation (en frivillig) om att denne skall tjänstgöra inom totalförsvaret. Personer som har ingått sådana avtal benämns avtalspersonal. Innan ett avtal enligt första stycket ingås, skall myndigheten kontrollera med den frivilliga försvarsorganisationen att den frivillige är lämplig för tjänstgöringen. 3 § Myndigheter med uppgifter inom totalförsvaret skall, var och en inom sitt verksamhetsområde, efter hörande av berörda frivilliga försvarsorganisationer och de samarbetsorgan som organisationema kan ha bildat, 1.ange målen för utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalförsvaret, 2.ange vilken utbildning som myndigheten anser bör genomföras, 3.lämna organisationerna underlag för upplymingsverksamhet, 4.teckna avtal enligt 2 §, 5.registrera och krigsplacera sådan personal som ingått avtal. 6.i övrigt stödja den frivilliga försvarsverksamheten. 4 § Avtal om tjänstgöring får ingås med den som fyllt eller, om tjänstgöringen avser Försvarsmakten, Den som skall tjänstgöra i Försvarsmakten skall vara svensk medborgare. Av avtalet skall framgå tjänstgöringens art, tjänsgöringsskyldighetens omfattning samt tjänstgöringstidens längd. 5 § har upphävts genom förordning (1995:695). 6 § Om förmåner i samband med tjänstgöring enligt denna förordning finns särskilda bestämmelser. 7 § Föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna förordning får utfärdas, efter hörande av berörda myndigheter och organisationer, av Försvarsmakten i fråga om verksamheten inom det militära försvaret och av i övrigt. De frivilliga försvarsorganisationema utgörs av , Frivilliga automobilkårernas riksförbund, Frivilliga flygkåren, Frivilliga motorcykelkårernas riksförbund, Frivilliga radioorganisationen, Frivilliga skytterörelsen, , Svenska blå stjärnan, Föreningen korset i fråga om medverkan i totalförsvarets sjukvård och i verksamheten för civilbefolkningens skydd i krig, , , Svenska , , , , , kvinnliga bilkårers riksförbund, samt i fråga om frivillig befälsutbildning Svenska Arméns och , och Denna förordning träder i kraft , då kungörelsen (1970:301) om frivillig försvarsverksamhet skall upphöra att gälla. I fråga om avtal som ingåtts före förordningens ikraftträdande gäller äldre bestämmelser.