sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom direktiv 1994:102 beslutades att tillsätta en särs kild utredare för att kartlä gga och analysera fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. utså gs landshö vding , , till utredare. Utrednin gen har antagit namnet Kvinnomak- tutredningen. tillkallades såso m vetenskapliga experter , professor i sociolo gi vid , . , FD och uni versitetslektor vid Hö gskolan i , , professor i nationalekonomi vid , , docent i företa gsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändrin g vid Linköpin gs universitet samt , professor i arbets marknadspolitik vid universitet. Sekreterare i utredningen har varit , universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändrin g vid Linköpin gs universitet, och biträdande sekreterare och . Inom ramen för K vinnomaktutredningen publiceras ett antal monografier och antologier. Experterna har i egenskap av redaktörer och monografiförfattare s varat för ur val och utformning av de olika skrifterna, medan de enskilda artikelförfattarna ans varar för innehål- let i sina egna bidrag. Experter och artikelförfattare har arbetat under vetenskaplig självständighet. Utredningsarbetet skall vara klart före den 31 dece mber 1997. Skrifter publiceras dock successivt. Föreli ggande skrift, , makt och jämställdhet, utgör en a v rapporterna i projektet i familjen. Redaktörer är och . SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar , Offentliga Publikationer, på uppdrag av Regeringskansli- ets förvaltningskontor. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Svara på remiss. Hur och Varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: Tryck: Gotab, 1997 1 Bör kvinnor förvärvsarbeta? Attityder till kvinnors förvärvsarbete i , och 7 Inledning – Välfärdsstat, familj och arbete – Välfärdsstater som Gender Regimes – Data – Kön, generation och attityder – Bör kvinnor förvärvsarbeta? Lojalitet, tid och pengar Hur kvinnor och män argumenterar om jämställdhet i familjer Frågan om jämställdhet – en introduktion – Är familjen källan till kvinnors – Strukturell makt och makt i social interaktion – Reciprocitet, gemenskap och rättvisa – Jämställdhet, makt och reciprocitet – en kort samman- fattning – Jämställdhet i praktiken – fyra exempel – Slutord Familj, makt och ekonomiska resurser– den nya familjeekonomin Inledning – modell av familjen – Den axiomatiska familjemodellen – Den strategiska familjemodellen – Diskussion, sammanfattning och slutsatser Makt, kön och BNP Makt att beskriva verkligheten – Vad är BNP och nationalräkenskaper? – Hur har man sett på det oavlönade hemarbetet? – Hur mäter man hemarbetet ? – Alternativa beräkningar av ekonomisk tillväxt och inkomstfördelning – Vilka förespråkar att det oavlönade hemarbetet åsätts ett värde? – Vad är det man önskar uppnå? – Tid, värde och produktion – Skulle kvinnors ekonomiska ställning stärkas? 5 Lika hushåll, olika ekonomi. Ekonomiska problem bland samboende män och kvinnor Att dela hushåll och pengar – Ekonomiska svårigheter och ekonomisk självständighet – Skillnader mellan mäns och kvinnors ekonomiska situation – Svårigheter med de löpande utgifterna – Avsaknad av ekonomisk buffert – Modellanpassningar – Slutsatser 6 Mitt ditt eller vårt? Familjers interna fördelning av pengar 123 Inledning – Kapitlets uppläggning – Teoretiska utgångspunkter – De intervjuade: metoddiskussion – Vardagens ekonomi hos några svenska par – Sammanfattande diskussion Tid för barn, tid för arbete. En undersökning av svenska hushålls tidsanvändning Inledning – Hushållens tidsanvändning – En statistisk analys av hushållens Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor Inledning – Hur kan familjelivet skapa könsojämlikhet på arbetsmarknaden? – Familj, tidsanvändning och inkomster över livscykeln – Vad betyder hushållsarbetet för könsojämlikheten? – Inkomstojämlikhet och yrkessegregering – Familj och karriärutveckling. 9 Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa – skillnader mellan kvinnor och män 224 Inledning – Teoretiska och metodologiska överväganden – Datamaterial, variabler och analysstrategi – Empiriska resultat – Sammanfattande diskussion 10 Invandrarkvinnor utmanar männens roll. Maktfördelning och konflikter i iranska familjer i 262 Inledning och syfte – En statistisk analys av familjeinstabilitet bland invandrare – Några teoretiska ansatser om orsaker till familjeinstabilitet – En empirisk studie av maktkonflikter i iranska familjer i – 11 Arbetslöshet, kön och familjeliv Inledning –Arbetets betydelse för arbetslösa män och kvinnor – Arbetslöshet och fördelning av hushållsarbete – Välmående och relationens kvalitet –Sammanfattande diskussion I denna volym till presenteras forskning som belyser den fördelning av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som äger rum i familjen. Det handlar om hur kvinnor och män organiserar familjens ekonomi i stort och med ekonomi menar vi då också det oavlönade arbete som sker i familjer- na i form av hushållsarbete samt omvårdnad och uppfostran av barn. Dels sker i familjer en fördelning av inkomster och konsumtion och dels sker en fördelning av arbetsuppgifter. I boken har vi samlat bidrag från forskare inom de akademiska disciplinerna sociologi och nationalekonomi. Det är rapporter från pågående forskningsprojekt som inte direkt initierats av Kvinnomak- tutredningen, men som är av stor betydelse för utredningens förståelse av de fördelningsprocesser som sker i familjen. Den forskning som redovisas har bedrivits med ett antal olika metoder och olika typer av data. Urvalet av författare har gjorts efter en invente- ring av pågående forskning inom området . En undersök- ning om fördelningen av makt och ekonomiska resurser i familjer som direkt initierats av utredningen kommer att presenteras i en separat volym med titeln: Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen. Vi hoppas att dessa två rapporter tillsammans ger en intressant och nyanserad bild av vad den samhällsvetenskapliga forskningen kan säga om hur det står till med jämställdheten i olika familjer i . De forskare som bidragit till denna volym har arbetat på olika sätt och med delvis olika teoretiska perspektiv. Ändå finns några gemensamma utgångspunkter. Familjen ses inte som en given ekonomisk enhet, utan alla författare utgår ifrån en teoretisk eller empirisk problematisering av att det sker en fördelning av inkomster, arbete och makt i alla familjer. Denna fördelningsprocess innehåller både ett makt- och ett könsperspektiv. Syftet med den forskning som redovisas här är att beskriva och förstå dessa fördelningsprocesser, både deras resultat och mekanismerna bakom dem. Den teoretiska diskussionen inom nationalekonomin om hushållen och hushållsmedlemmarna som ekonomiska aktörer diskuteras i bokens kapitel 3 av . Han visar bl.a. på en ny ansats inom nationalekonomin som analyserar hur fördelningen av ekono- misk makt och ekonomiska resurser i familjer sker genom olika typer av förhandlingar. I denna teoriutveckling sker också ett närmande mellan nationalekonomisk och sociologisk teori. Ett annat gemensamt tema för flera av bokens kapitel är att det i finns en strävan mot jämställdhet mellan kvinnor och män, men att denna strävan stöter på många hinder. I ett internationellt jämförande perspektiv kan man dock beskriva som ett land där jämställdheten trots allt kommit en bit på väg. Detta framgår av bokens första kapitel där presenterar data om attityder till jämställdhet i , och . Både när det gäller attityder till kvinnors förvärvsarbete och till arbetsdelning- en mellan könen har svenska män och kvinnor en mer positiv inställning till jämställdhetssträvanden. Men visar också på betydande skillnader mellan kvinnor och män och mellan olika åldersgrupper i alla de tre länderna. Särskilt när det gäller de yngre kvinnorna blir hennes slutsats att skillnaderna i attityder mellan de tre länderna är förvånansvärt små i jämförelse med de betydande skillnader som finns i fråga om kvinnors arbetskraftsdeltagande och socialpolitikens utformning i de tre länderna. Ett jämförande perspektiv finns också i kapitel (kapitel 10) om iranska invandrarfamiljer. Han visar att de höga skilsmässotalen i invandrarfamiljer inte i första hand bör förstås som en effekt av invandrares svårigheter i allmänhet utan att de också har sin bakgrund i att erfarenheterna av invandringen är olika för kvinnor och män. För många iranska kvinnor har invandringen inneburit en förstärkt position i familjen och att de har fått större handlingsmöjligheter. Att detta lett till fler skilsmässor kan i första hand förstås som en effekt av den relativa jämställdheten mellan kvinnor och män i . visar hans kapitel fruktbarheten i att förstå relationer mellan makar i termer av tillgång till maktresur- ser av olika slag. I kapitel 3 analyserar och jämställdhetens förutsättningar och vad jämställda relationer kan innebära i praktiken. Därvid belyser de bl.a. de dolda förhandlingar som pågår även mellan makar som anser sig vara relativt jämställda. Familjens organisering bygger numera inte längre i första hand på pliktnormer och i kapitlet analyseras de teoretiska förutsättningarna för att se familjen som ett gemenskapsprojekt. I fyra fallstudier visar författarna på variationer i jämställdhetens former. Även om de fyra familjer som studeras i kapitlet inte objektivt sett är helt jämställda, bygger de på en loja litet mellan makarna där den gemensamma ekonomin antagligen är en central faktor i deras upplevelse av att leva jämställt. Trots den i ett historiskt och internationellt perspektiv relativa jämställdheten i svenska familjer finns betydande skillnader i fördelningen av arbete mellan män och kvinnor i de allra flesta familjer. En skarp skiljelinje gäller fördelningen mellan betalt och obetalt arbete, dvs. mellan förvärvsarbete och arbete i hemmet i form av hushållsarbete och ansvar för barn. I kapitel 4 går igenom den nationalekonomiska diskussionen om hemarbetets värde och dess betydelse för utformningen av ekonomisk statistik, t.ex. beräkningar av BNP. Många kvinnoorganisationer har rest krav på att det oavlönade hemarbetets ekonomiska värde skall beräknas och i kapitlet diskuteras olika tänkbara metoder för och konsekvenser av ett sådant förfarande. visar dock att det inte finns något självklart och enkelt sätt att värdera hemarbetet och att olika metoder skulle ge betydande skillnader. Hon framhåller även det dubbelbott- nade i att genomföra sådana beräkningar. Om man väljer en metod som skulle ge hemarbete ett högt värde skulle man också riskera att framhålla att det knappast är lönsamt för kvinnor att lönearbeta. Om man å andra sidan väljer en metod som skulle ge ett lågt värde riskerar man att nedvärdera hemarbetet, men skulle det framhäva betydelsen av kvinnors lönearbete. I ett annat kapitel (kapitel 7) analyserar och förändringar i hur individerna fördelar sin tid vad gäller betalt och obetalt arbete med hjälp av tidsanvänd- ningsdata. Författarna beskriver hur tidsanvändningen i stort har blivit mer lika mellan kvinnor och män bl.a. genom att kvinnor ökat antalet timmar i förvärvsarbete och männen ökat sitt deltagande i hushållsarbete något. Ändå finns mycket stora skillnader i tidsan- vändning mellan kvinnor och män, och det gäller framför allt i familjer med små barn. I småbarnsfamiljer tycks skillnaderna mellan kvinnor och män ha ökat när det gäller tid för förvärvsarbete. Kvinnor minskar (andra faktorer konstanthållna) sin arbetstid mer 1993 än 1984 när de har små barn, men för männen gäller det motsatta. De minskade sin arbetstid mer 1984 än 1993; 1993 påverkades deras arbetstider inte alls av att de hade små barn. En möjlig tolkning är att kostnaderna, i form av minskat förvärvsarbete, för det ökade barnafödandet och den förlängda föräldraförsäkringen helt kommit att bäras av de unga kvinnorna. Även i kapitel 8 analyseras förändringar i arbetstider mellan män och kvinnor i olika stadier i familjecykeln. Här visar utifrån ett stort datamaterial hur kvinnors förvärvsarbetstid (och hushållsarbetstid) förändras dramatiskt i och med att det finns barn i familjen. Detta tycks också ha betydelse för mäns och kvinnors löner. Mäns löneutveckling tycks främjas av att de bildar familj. För kvinnor däremot fösämras löneutvecklingen i och med att de bildar familj. Dessa samband mellan lön och familj studeras mer ingående i andra rapporter från . Hörnqvist analyserar vidare frågan om mäns och kvinnors löner påverkas på olika sätt i olika yrkesgrupper beroende på om de är mans- eller kvinnodomine- rade. En hypotes som framförts är att kvinnor väljer kvinnodominera- de yrken eftersom dessa bättre låter sig kombineras med ansvar för hem och familj i den bemärkelsen att kvinnor inom dessa yrken inte lönemässigt straffas för förvärvsfrånvaro och deltidsarbete i samma utsträckning som inom mansdominerade yrken. Hörnqvists empiriska resultat ger visst stöd åt denna hypotes. De visar att kvinnors humankapitalavkastning och humankapitaltillväxt är mindre inom kvinnodominerade yrken, men finns det i dessa yrken inga negativa effekter på lönen av förvärvsfrånvaro eller familjerelaterade förhållanden och deltidsarbete är lönemäsigt gynnat. I denna mening tycks alltså kvinnodominerade yrken ge bättre möjligheter att kombinera avlönat yrkesarbete med oavlönat hushållsarbete. I ett kapitel av (kapitel 11) diskuteras synen på och betydelsen av förvärvsarbete och hushållsarbete för kvinnor och män genom en studie av familjer med erfarenhet av arbetslöshet. En del tidigare forskning om effekterna av arbetslöshet har visat att kvinnor drabbas mindre hårt av arbetslöshet än vad män gör. Men undersökning tyder på att detta inte är fallet i . Att ha ett förvärvsarbete är lika viktigt för kvinnor som för män och konstaterar att hushållsarbete inte är något bra substitut för ett förlorat förvärvsarbete. Han analyserar också fördelningen av hushållsarbetet i familjer där någon eller båda är arbetslösa. I de flesta av dessa familjer är det fortfarande kvinnan som står för merparten av hushållsarbetet. I familjer där kvinnan arbetar heltid och mannen är arbetslös är det t.ex. dock mannen som svarar för det mesta av matlagningen i nästan varannan familj. Man kan tvista om huruvida detta är en stor eller en liten andel. Egentligen borde väl ha männen lagat maten i alla dessa familjer. Ändå visar siffrorna på en viss flexibilitet i normerna för vem som gör vad i hushållet. Att män har högre inkomster än kvinnor är väl dokumenterat och analyseras ingående i andra rapporter från . I denna rapport finns några kapitel som analyserar vad denna sneda och ojämna inkomstfördelning får för konsekvenser i familjen. Leder den till maktskillnader och ojämlikhet eller sker det en utjämnande omfördelning av pengar i familjerna? Eller är det så att kvinnor med lägre inkomster också har mindre ekonomiska resurser till sitt förfogande? visar i kapitel 5 utifrån en analys av ett stort statis- tiskt material att andelen familjer som upplever ekonomiska problem och har svårt att klara löpande utgifter ökat markant . Och denna ekonomiska stress har drabbat kvinnor i högre utsträckning än män. Skillnaderna mellan män och kvinnor har ökat och de är mer uttalade i familjer med lägre inkomster. De tycks också vara större i de familjer där kvinnan står för en större del av inkoms- terna. Utifrån djupintervjuer med både män och kvinnor i tio småbarns- familjer har undersökt deras rutiner för och diskussioner om hur deras ekonomi ska skötas (kapitel 6). diskuterar också teoretiskt olika möjligheter att förstå användningen av pengar. Hon finner komplicerade mönster av förhandlingar och procedurer, vilka gradvis tycks leda fram till en allt mer gemensam ekonomi. Men i alla familjer finns en spänning mellan att fördela pengarna gemensamt till gemensamma utgifter och att använda pengar själv till egen konsumtion. Hon finner också vissa skillnader i konsumtionsmönster mellan män och kvinnor, där män tenderar att spendera sina pengar på någon form av fritidsintresse, medan kvinnor spenderar sina pengar på barnen. Männens egna utgifter tycks ofta vara större men mer sällsynta, medan kvinnor i viss mån tycks spendera mindre summor mer regelbundet på t.ex. enstaka klädes- plagg eller tidningar. Det är därför svårt att säga något generellt om huruvida män eller kvinnor har mer resurser till eget förfogande. En skilsmässa innebär däremot uppenbart nya ekonomiska villkor för både män och kvinnor. I kapitel 9 undersöker de ekonomiska konsekvenserna av skilsmässor i . Resultaten visar att dessa konsekvenser är olika för män och för kvinnor. Även om det finns betydande metodiska problem med att jämföra den ekonomiska standarden i olika typer av familjer tyder resultaten på att frånskilda kvinnor har en sämre ekonomisk standard än frånskilda män trots att kvinnorna ökar sitt förvärvsarbete i betydande utsträck- ning. För de som lever i ett nytt förhållande tycks det däremot inte finnas några tydliga ekonomiska konsekvenser av skilsmässan och inte heller några skillnader mellan kvinnor och män. Om vi skulle våga oss på att helt kort skissera några slutsatser rörande familj och jämställdhet utifrån de forskningsresultat som presenteras i denna volym skulle det bli som följer. Vi tycker oss se att det finns en tendens mot en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män i de flesta familjer. Denna tendens blir särskilt tydlig i en jämförelse med andra länder. Ändå är jämställd- heten långt ifrån att bli fullständig. Det är nog så att attityderna går före, men att handlandet släpar efter. Det finns en uttalad vilja till jämställdhet, men hindren för att förverkliga den i praktiken är många. Däremot tycks dessa hinder inte längre i samma utsträckning utgöras av strikta normer för vilka arbetsuppgifter kvinnor respektive män kan och bör utföra. Detta förefaller luckras upp både i arbetslivet och i hemmen. Arbetsfördelningen mellan marknadsarbete och icke-marknads- arbete har blivit lite mer jämställd genom att kvinnorna ökat sitt marknadsarbete och männen ökat hushållsarbetet något. Men den dominerande bilden är trots allt den stora kvarstående skillnaden mellan mäns och kvinnors tidsfördelning. Detta blir speciellt påtagligt när man betraktar tidsfördelningen ur ett livscykelperspektiv. Då framträder tydligt det faktum att det fortfarande i mycket stor utsträckning är den enskilda kvinnan, och kvinnorna som kollektiv, som bär tidskostnaderna för barnen i form av minskat marknadsar- bete. Detta har i sin tur ofta långsiktiga konsekvenser för kvinnors inkomster, löneutveckling och positioner i arbetslivet jämfört med mäns. Och detta sker trots att betydelsen av att ha ett avlönat förvärvsarbete är minst lika högt värderat av kvinnor som av män. Det finns också vissa tecken på att marschen mot jämställdhet avstannat och att förändringar kanske blivit svårare att förverkliga för de enskilda paren. Trots de positiva attityderna till jämställdhet bland yngre män och kvinnor ökade skillnaderna vad gäller hur förvärvsarbetet påverkas för kvinnor respektive män med små barn. Ökat barnafödande i kombination med det ojämställda utnyttjandet av (den förlängda) föräldraledigheten kan ha varit en bidragande orsak till detta, men även ändrade och hårdare villkor i arbetslivet kan ha spelat en roll. Även en försämrad familjeekonomi i vissa småbarnsfamiljer tycks ha som effekt att kvinnornas position försämras relativt sett. Fastän attityder och normer förändrats i för jämställdheten positiv riktning kan således de yttre hindren ha blivit större. För män och kvinnor att tillsammans faktiskt och praktiskt förverkliga ett jämställt vardagsliv kan svårigheterna att nå målet ha ökat. Bör kvinnor förvärvsarbeta? Attityder till kvinnors förvärvsarbete i , och I detta kapitel jämförs attityder till familj och förvärvsarbete bland kvinnor och män i , 1 och . Dessa tre länder kan sägas tillhöra tre olika kategorier eller typer av välfärdsstater. Det sätt på vilket förhållandet mellan kvinnor och män struktureras i relation till familj, ekonomiskt oberoende och tillträdesregler för sociala rättigheter varierar väsentligt länderna emellan. Kvinnors arbetsmarknadsdeltagande har ökat i de flesta västeuropeiska länder men är, med undantag för de skandinaviska länderna, fortfarande relativt lågt i förhållande till mäns. Variationerna mellan västvärldens länder är dock stora både vad gäller det totala kvinnliga arbetsmark- nadsdeltagandet och beträffande i vilken utsträckning olika grupper av kvinnor arbetar. I är den kvinnliga förvärvsfrekvensen hög och deltidsarbete är relativt vanligt bland framförallt småbarnsmödrar (SOU 1996:56, s. 45)2. En stor andel kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn och andra serviceyrken. I och deltar långt färre kvinnor på arbetsmarknaden men i övrigt är mönstret snarlikt. Den största andelen förvärvsarbetande kvinnor återfinns i och framförallt i inom vård, utbildning och andra serviceyrken (, 1995:143–145; UN, 1995:34–37). Även om tyska och särskilt italienska kvinnor arbetar deltid i mindre utsträckning än svenska kvinnor, utgör de ändå en tydlig majoritet av det totala antalet deltidsarbetande i respektive land. Sammantaget är , och tre länder som både uppvisar stora 1De ekonomiska och sociala skillnaderna mellan västra och östra är omfattande. Av tids- och utrymmesskäl utelämnas därför helt de nya tyska delstaterna ur analysen. 2Bland deltidsarbetande kvinnor med barn i förskoleåldern dominerar helt så kallad lång deltid, det vill säga 20–. Bland kvinnor med barn i åldern 0–arbetar omkring hälften deltid och hälften heltid (SOU 1996:56, s. 45). skillnader vad beträffar kvinnors och mäns förhållande till stat, familj och arbetsmarknad men också vissa grundläggande likheter. Genom att analysera kvinnors och mäns attityder till kvinnors lönearbete kan vi se hur åsikter överensstämmer eller skiljer sig åt inom och mellan grupper av kvinnor och män i olika åldrar i , och . Är det rimligt att anta att kvinnors ökade vilja att delta på arbetsmarknaden ger förändrade attityder till vad som är kvinnliga eller manliga arbetsuppgifter inom en familj? Hur överens- stämmer attityderna bland yngre respektive äldre medborgare med de institutionella förhållandena i respektive land? Resultaten tolkas utifrån dess implikationer för välfärdsstaten och gender regimes, ett begrepp som diskuteras närmare nedan. 1.2Välfärdsstat, familj och arbete Skillnaderna länderna emellan kan kortfattat beskrivas i termer av statens förhållande till familjen och de praktiska möjligheter som står kvinnor till buds i valet mellan hemarbete och förvärvsarbete. Såväl som är präglade av historiska erfarenheter av totalitära regimer men också av kristdemokratiska partiers inflytande över utformningen av ländernas socialpolitik. I dessa båda länderna dominerar en avmätt inställning till statliga interventioner i männi- skors privatliv och en tilltro till familjen som främsta sociala och ekonomiska företrädare för individen. Varken via den tyska eller den italienska arbetsmarknadspolitiken uppmuntras gifta kvinnor att förvärvsarbeta 3. I representerar staten och den förda politiken en annan syn på familjen och individen. Olika politiska medel har i snarare använts som instrument för att minska sociala ojämlikheter och individens sociala och ekonomiska beroende av sin närmaste omgivning. De likheter som framträder mellan de tre länderna gäller demogra- fiska aspekter, såsom stigande giftermålsålder, ökande antal äldre och sjunkande nativitet. Dessutom har allt fler kvinnor i såväl som i och gymnasial och eftergymnasial utbildning och allt fler söker sig ut i arbetslivet. har kvinnor i allmänhet huvudansvaret för hem- och omsorgsarbete 4.