sou · GLB3158d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Det ska bli en doktorsavhandling. Apropå Lunds nollbehov av aktiv rekrytering till komvux , innan , säger han att det inte är konstigt: – har ju en struktur som är välkänd med en hög utbildningsnivå bland kommuninvånarna. Att det bland de 500 som kom till informationsmötena inför lyftet var många som redan var motiverade och t.o.m. hade ganska bra på fötterna tycker han inte heller är underligt: – Problemet är och har alltid varit att nå den grupp som är mest utbild- ningsstigmatiserad, alltså har dåliga erfarenheter av skolan sedan tidi- gare. Ett motiveringsproblem som är gigantiskt. Det är en situation som inte på något sätt är unik för och inte för heller. Det är likadant i många länder. – Det handlar om att söka upp människorna där de finns och att motivera dem för något de inte är motiverade för. För även om kvalifikationskraven har höjts på arbetsmarknaden så finns en del av de lågkvalificerade jobben kvar, och i vissa fall skulle de här människorna klara jobben i alla fall. Ändå får de höra att det är bra om du skaffar dig den här utbildningen osv. Det sägs vara en investering , men den här gruppen ser inte utbildning som någon investering – investerar gör man i en bil eller andra konkreta ting. – Och kan vi med emfas säga att de står bättre rustade på arbetsmark- naden om de tar den här utbildningen? Teoretiskt, ja – det finns två huvudskäl till att utbilda sig och det är för att man ska kunna öka sin konkurrenskraft och stärka sin personliga utveckling. Men ett grundpro- blem är att vi inte kan säga till de här människorna att det väntar guld och rekrytering, vägledning och lokal samverkan gröna skogar, säger . För det vet vi inte. Utbildning är i alla fall en av nycklarna till arbetsmarknaden och är generellt en bra satsning menar han: –Alldeles riktigt har man också förstått att det handlar om pengar och underlättat den delen. Men gäller det att diskutera hur man ska nå fram till människor med utbildningskomplex. –Det löser man inte med broschyrer. Det finns en övertro på det här i landet. Jag är rädd för att man ofta förväxlar information och vägled- ning. Man inrättar infotek och olika institutioner, och så tror man att folk Men det gör inte alla! Och om man ställer informationen i centrum går man miste om människors behov av att diskutera sina problem med en annan människa. – Nej, här behövs uppsökande verksamhet. På finns en syojour (vägledningscentrum) som är öppen för allmänheten och helt fristående från alla myndigheter. Hit kommer många människor. Men när man flyttar ut hela verksamheten till exempel- vis ett affärscentrum som Mobilia och fångar upp människor där de är, märker man ett klart lyft i besöksfrekvensen efteråt, berättar . – Myndigheterna gör så stort nummer av när de ska gå ut till folk – nu är det Arbetsförmedlingens Dag eller Dag. Det blir så jippobetonat. Stäng tillfälligt i stället om det behövs, och gå ut där folk är. Ställ dig i en bankomatkö, dela ut litet papper och snacka med folk medan de väntar! är det mycket populärt att framhålla Internet som en jättekanal för att nå människor så fort det handlar om information. Men vill inte nämna Internet i det här sammanhanget. Han tror inte att den grupp människor det handlar om här har så stor tillgång till Internet. – Nej, här handlar det i stället om det personliga mötet och om att avdramatisera utbildningen. Många har inte bara dåliga erfarenheter av skolan , de lägger skulden på sig själva också, de kan inte se hela systemet, att det var den sociala bakgrunden t.ex., säger . I Lovéns två rapporter om arbetsvägledning i närbild berättar t.ex. vuxna arbetslösa om varför de avbröt sin skolgång : Jag hade ju inte något föräldrastöd som liksom tvingade mig in på utbildning... Och när man är då en tonåring och på väg uppåt, så ser man inte framtiden framför sig som man gör ....och inte utan det här föräldrastödet. ...Jag är 40 och har alltså ingen riktig utbildning. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Och så gjorde man ju det då, för herregud är man , så jag menar, man bryr sig inte. För man fattar inte, även om alla säger det till en att nu är det viktigt. Men man bryr sig inte förrän man kommer upp och man tänker att fan... liksom nu har jag inte kommit någonstans och det är mitt eget fel. Hur viktigt mötet med vägledaren är, och hur viktigt det är att de som arbetar med det här verkligen kan lyssna och vet vad de gör och säger, avspeglas också i de vuxna arbetslösas berättelser: ... för varje människa har ju problem i och med att de kommer till arbetsförmedlingen. ...så det måste vara en viss sorts folk som sitter där. – Människor lägger skulden på sig själva för sin avbrutna skolgång, men det är inte detsamma som att de vill tillbaka till skolan igen, säger . Kan man nu ändå motivera dem till det genom upp- sökande verksamhet i samband med , är det viktigt att ge lärarna resurser för att kunna stödja de elever extra, som behöver det. Annars blir det ju bara ett nytt misslyckande. har ett par synpunkter till när det gäller : – Varför ska bara den här gruppen lyftas? Ska man kanske titta på fler grupper? Människor som har arbete och har skaffat sig treårig gymna- siekompetens – kanske skulle de behöva komplettera något? Danskarna t.ex. har ju sin möjlighet att oavsett studiebakgrund ta ledigt en eller ett par terminer för studier med ersättning motsvarande a-kassa, om bara någon annan sätts in på arbetsplatsen i deras ställe. Och är det alltigenom bra att ska utformas lokalt? Kan man lita på kommu- nerna? – Om komvux förlorar platser i en kommun nu därför att de här resurserna i stället läggs på andra utbildningsanordnare så blir det ju bara ett nollsummespel! – I vissa lägen skulle jag vilja att man drog åt snaran hårdare runt halsen på kommunerna och öronmärkte vissa resurser. säger att vi måste lita på kommunerna, men det kan man inte alltid, menar och nämner t.ex. praktisk arbetslivsorientering, PRAO, som var garanterat i men som urvattnats mycket i vissa kommuner, eller en del kommuners metod att inte marknadssätta skolhyrorna utan lägga sig högre och ta vinsten till andra områden. rekrytering, vägledning och lokal samverkan – Men det här är minerad mark, och ett generellt problem varje gång man genomför större reformer, säger och försöker på- minna sig om funderat över det . Och så återgår han till mer konkreta idéer runt . När man väl nått fram till gruppen svårmotiverade, och eventuellt haft personliga samtal, kanske man skulle kunna ordna vägledningsgrupper, där människor med olika erfarenheter skulle kunna diskutera sin situation. De här grupperna, som måste vara små, skulle kunna fungera som en sorts referensgrupper också under den , och därmed bli ett extra stöd. Tanken att de fackliga organisationerna själva ska försöka fånga upp dem som är svårmotiverade till utbildning ställer han sig tveksam till. Då är det bättre att vägledarna kommer ut till arbetsplat- serna, att man samarbetar: – Jag vet från min första studie att det inte är självklart att man lyssnar bra bara därför att man har en viss typ av erfarenhet. Det är viktigt att kunna se människors svårigheter och behov och det är inget som kom- mer automatiskt. , (1991) Arbetsvägledning i närbild. , : Arbetsvägledning i närbild – vad hände sedan? Utveck- lingsarbete nr 1/1994. /i , Utveck- lingsavdelningen. rekrytering, vägledning och lokal samverkan rekrytering, vägledning och lokal samverkan Uppsökande verksamhet vid komvux i Rekrytering till vuxenutbildning ska hanteras som mark- nadsföring av vilken vara som helst. Det tror man i alla fall i : – Egentligen borde man marknadsföra utbildning på samma sätt som man marknadsför varor i snabbköpet – göra handtextade skyltar med extraerbjudanden, säger , rektor vid komvux i kommun i . Alla kommuner i landet borde också gå ihop om en gemensam mark- nadsföring av vuxenutbildning, något i stil med Varför ska du läsa vidare? – Jo därför att...!, tycker Gagnefrektorn. Det skulle kunna bli en slagkraftig uppföljning till lokal och regional rekrytering, inte minst i . Om 288 kommuner gick samman om förspel på biogra- ferna, montrar på mässor och reklamsnuttar på TV och med proffs som utformade marknadsföringen skulle det visserligen kosta pengar, men det skulle få stor genomslagskraft. Dessutom skulle större och/eller rikare kommuner hjälpa till att dra lasset åt de mindre och fattigare. I små kommuner på landsbygden är det nämligen inte alls som i vissa storstadsområden – man dränks inte i ansökningar till komvux. Hur motiverar man vuxna att utbilda sig i en liten landsbygdskommun med 16,5 procents arbetslöshet och där den traditionella sysselsättningen, allt som har med byggnadsindustri att göra, krympt till en bråkdel av vad den tidigare var? En kommun med 64 byar men ingen riktig centralort där de flesta av de 10 000 invånarna bor i villa, som de inte kan bli av med, om de trots allt skulle vilja flytta för att få arbete på annat håll. Många faluröda trähus men också elementhus som ligger som årsringar runt byn och visar de olika modellerna av elementhustillverkning i kommunen. När , f.d. Elementhus, gick i konkurs slog det hårt. De hade 1 000 anställda när det gick som bäst och byggnation var något man av tradition kunde och levde på i bygden. Många som veckopendlat till och och arbetat i byggbranschen där har också rekrytering, vägledning och lokal samverkan Och turisterna strömmar igenom kommunen non-stop på väg till de stora turistmålen , , och skidorterna i norra . Hur hittar man då kopplingen till arbetslivet, som kan motivera till utbildning? För det är framförallt möjligheten till arbete och en bra ekonomi som kan få en vuxen, studieovan människa att sätta sig på skolbänken igen. Insikten om att man kanske vinner både i personlig utveckling och ökat självförtroende kommer först senare, och ska många hinder ha övervunnits. Komvux i kommun håller till i Mockfjärdsskolan, i samma låga gula tegelbyggnader som kommunens grundskola. Mellan 200 och 300 vuxenstuderande går där , några också på kvällstid, det varierar från vecka till vecka. Där finns både grundläggande vuxenut- bildning och grundläggande gymnasial utbildning i varierande ämnen. Var tredje vuxen kommuninvånare har studerat på komvux, en . Från att ha varit en av de kommuner i som hade lägst utbildningsnivå har Gagnefborna höjt sin nivå till något under riksgenomsnittet. Från komvux sida har man lagt ner en hel del energi på den uppsökande verksamheten och dragit sina slutsatser utifrån det. och , utbildningsledare för uppdrags- utbildningen, berättar om den externa marknadsföringen. Förutom det mer traditionella som tidningsartiklar och försök med Öppet hus, har man prövat på sponsring och telemarketing. Sponsringen kan t.ex. bestå i att man bekostar hästtäcken till ridklubben mot att man får ha komvux namn väl synligt på täckena. Telemarketing har man använt en gång , då en person engagerades för att ringa upp samtliga som gått ut tvåårigt gymnasium och erbjuda dem ett tredje år. Något som slagit mycket väl ut är annonserna i lokalbladen – annons- blad, ishockeyklubbens tidning m.fl. , som läst infor- mationsteknik tidigare, är den som gör texter och layout: – För det första gäller det att få folk att verkligen läsa annonserna, att skapa uppmärksamhet. Se´n gäller det att få dem att ta kontakt med oss, säger han. De annonserar nästan aldrig i dagstidningarna. Det är annonsbladen och klubbtidningarna som ligger kvar länge hemma på köksbordet och verkligen blir lästa. Jag vill ha en egen måne! kan det t.ex. stå, illustrerat av en streckgubbe som kommer släpande på en jättemånskära. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Däremot kan vi ge dig en stabil grund, ett gott självförtro- ende och en kikare där du kan se in i din framtid, fortsätter texten och spinner sedan vidare med mycket kort information om den eller de aktuella kurserna. Allt avslutas alltid med Hör av dig till... och så förnamnen på de fem som arbetar med den uppsökande verksamheten, från rektor till kanslist, och direktnummer. Man tar alltid med namnen på alla som sitter på expeditionen, alltid är det någon som känner någon, och då är chansen större att folk hör av sig. Det hör till fördelarna på en liten ort. Däremot är allt som luktar byråkrati tabu i de här annonserna: – Vi tar aldrig med formaliteter om förkunskapskrav och sån´t, utom vid mycket riktad annonsering. Och vi försöker undvika allt om rekvi- rera ansökningsblankett osv. Vi skriver bara hör av dig före det och det datumet, berättar , som tycker det är väldigt roligt att få praktisera sina kunskaper i informationsteknik så här praktiskt och konkret. Det gäller att hitta en öppning på annonsen som folk tittar till på. Ledig men rastlös? – Kanske ett alternativ kan vara att läsa på komvux i vår... eller, i en annons för hockeybladet, Har du fått ? Sätt dig på bänken. Kanske komvux i kan hjälpa dig nå målet... Allt illustrerat av enkla teckningar, lätta att snabbt ta till sig. Störst uppmärksamhet väckte den annons som mitt i debatten om stationens vara eller inte vara löd: Sista tåget går i ! Du som har en tvåårig gymnasielinje – ta chansen, hoppa på och läs tredje året på komvux i vår! Det var många som ringde och trodde att stationen skulle läggas ner. I stället fick de utbildningsinformation. Mest gensvar tycker man sig få på annonser som börjar med enkla fråge-påståenden som t.ex. att man kan bli självsäker. Största floppen var en annons med klippkupong – tog folk med sig kupongen till Mockfjärdsskolan kunde de få gratis lunch i skolmatsalen mot att komvux fick informera. Det gick inte alls bra. – Vi kör konsekvent så här, och det ringer mycket folk i förhållande till kommunstorleken och vill boka in sig för samtal, säger . För det är det som är tanken, att annonsläsarna när de väl lyft luren ska gå med på ett sammanträffande. Vid det personliga samtalet med någon från komvux lägger man sedan upp en individuell studieplan för just den människan, och går igenom vad som gäller – studietakt, hemuppgifter m.m. I bästa fall kan den nya vuxenstuderanden få ett schema redan då, och sedan gå i gång. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Det finns en intern marknadsföring också som är betydelsefull, påpe- kar . Det är sådant som att personalen har egna arbetsplatser och datorer, får gensvar på sina idéer, bra fortbildning och sist men inte minst är stolta över sin verksamhet och gärna sticker sitt visitkort i handen på presumtiva elever de möter på byn. , speciallärare som arbetar med grundutbildning för vuxna, berättar om hur man arbetar med rekryteringen dit i kommun. Det är en grupp människor som är betydligt svårare att nå än de som kan tänkas behöva gymnasial utbildning, eftersom det fortfa- rande är skambelagt för en vuxen människa att inte kunna läsa och skriva ordentligt. Inte så få i den här gruppen har också ett handikapp av något slag, till exempel dyslexi. har man bl.a. prövat att fånga upp unga kvinnor via barnavårdscentralen och att gå ut på industrierna och informera under kafferasterna. Bättre resultat har det gett att samarbeta med företags- sköterskan på en större industri, eftersom datoriseringen av jobben gör läs- och skrivsvårigheter tydliga. En del går till sköterskan och klagar över värk i en axel t.ex. och tillsammans kan man reda ut var problemet egentligen ligger och erbjuda den utbildning som fattas. är med i en s.k. resursgrupp som började arbeta och håller på att utvärderas just . I resursgruppen ingår förutom komvuxrepresentanten också tre personer från – en sfi- lärare, en mattelärare och en specialpedagog. Dessutom finns en person med från arbetsförmedlingen, och han sitter också på . har dessutom särskild telefontid hos både specialpedagog och komvux. Gruppen konfererar en gång och har säkert fångat upp ett tiotal elever via det här samarbetet, tror . De människor man tror skulle ha nytta av att gå på komvux erbjuds en kontakt. Specialpedagogen gör utredningsarbetet, sedan tar komvux vid. Det är viktigt att första mötet med vuxenutbildningen inte blir något testtillfälle. Många oroar sig också för att de inte ska orka med studietakten, och därför ska man försöka få Grundutbildningen förlängd med en fjärde termin. Öppet hus i har inte fungerat så bra när det gällt att nå den här gruppen, delvis därför att skolan är så belastande för många. Vem vill gå tillbaka till ett ställe där man påminns om sina begränsningar? – Men det finns ett in i som drivs av kyrkan och som drogs igång när lades ner och många blev arbetslösa och rekrytering, vägledning och lokal samverkan behövde en träffpunkt, berättar . Slink in har redan hunnit bli en naturlig samlingspunkt och vill komvux börja samarbeta med kyrkan och ha en representant där en gång som kan berätta om vilka möjligheter som finns. En annan svårnådd grupp som man lyckats nå är människor med långvarig psykisk sjukdom, framförallt schizofreni. Det har man gjort inom ramen för , ett projekt för rehabili- tering av psykiskt långtidssjuka som landsting driver i just . Med hjälp av en projektanställd arbetsterapeut har den s.k. successivt slussats över till komvux lokaler, där också och en personal från arbetsförmedlingen deltar. har gruppdeltagarna börjat pröva på att använda datorer enligt en amerikansk modell, The Learning Center, som slagit mycket väl ut i både och i . Det verkar som om den här gruppen människor som annars förhåller sig ganska undvikande till det som gäller undervisning blir motiverade när de får kombinera undervis- ningen med övningar på dator: – Två eller tre av dem ska gå en särskild kurs i svenska, data och matte. Det ska bli en bro över till en redan etablerad kurs senare, berättar , som hoppas att någon av de här personerna kan bli kontaktman för de andra när det gäller utbildningen. Det skulle ge mycket. Till rekryteringen hör också sådant som service, tillgänglighet och kvalitet på undervisningen menar . Service kan t.ex. vara att hjälpa till att fylla i ansökningsblan- ketter: – Jag tror inte att det är att skämma bort dem, utan att hjälpa till att ta bort oväsentligheter. De människor som tar kontakt med komvux ska få litet mer tillbaka än de väntar sig. Tillgänglighet kan vara att ge under- visning även på kvällstid eller t.o.m. ibland, om det passar eleverna bättre. Koncentrationsläsning är en annan bra sak. För en vuxen studieovan kan eller tre terminer kännas som en oändlighet att binda upp sig för – då är det skönt med klart avgränsade uppdelningar. Det kan vara en fördel också i de fall eleven skulle ändra sig, alltid är det något eller några avsnitt som är avslutade. För visst blir det avhopp . Inte minst när a-kassan sänktes, då minskade elevantalet . Ekonomin spelar stor roll. Att arbeta mer otraditionellt kan också fungera som en sorts rekryte- ring. Det gör t.ex. , lärare på grundläggande vuxenutbild- ningen vid komvux i grannkommunen . tänker han och kollegan klara av all undervisning i alla ämnen på rekrytering, vägledning och lokal samverkan grundläggande vuxenutbildning själva och integrera ämnen och nivåer mera. Man har redan börjat. är en liten kommun och har all undervisning på i matte och svenska. Det tycker han är idealiskt – han har överblicken och kan lätt placera in en ny elev på rätt nivå. Och han gör det inte utifrån tester utan utifrån resonemang med eleven. kommer att undervisa i engelska på enbart grundnivå. Redan nu samarbetar de, har alla Gruv- elever något som kallas Mix på schemat. Inget nytt gås igenom då utan var och en väljer själv om man vill jobba med matte, svenska eller engelska och lärarna finns till hands . När det gäller icke- kärnämnen som historia, geografi, religion, samhällskunskap osv. har man engagerat ämneslärare till den undervisningen, med klart avgränsade lektioner: – Men vi når inte alla elever då, bara en tredjedel, eftersom de ämnena inte behövs för att ge poäng, säger , som är gammal folkskollärare och tycker att det handlar om allmänbildning att känna till även dessa områden. kommer därför de här ämnena att integreras i svenskan, matten och engelskan, i projektform. – Vi kommer inte i alla avseenden att nå upp till de här ämneslärarnas nivå, men vi har andra vinster att hämta, menar . I vår har man provat med ett par projekt i svenska som tagit sin utgångspunkt i Kaffe respektive . Flera icke-kärnämnen har på det viset blandats in, allt utifrån elevernas önskemål. En del elever är mycket entusiastiska, andra tycker att det är jobbigt att välja själv och ta större ansvar. har också lagt in en egen kurs i Omvärldsorientering i grundutbildningen. – Så länge jag jobbat med vuxenutbildningen, , har jag märkt att en hel del vuxna elever har dåligt begrepp om kartor och geografiska lägen. Det hindrar dem mycket, de kan inte vara med i resonemangen om det som händer. De vet inte i vilken världsdel ligger. Därför kör en kurs i Omvärldsorientering var tredje termin, så alla har chansen att söka till den under grund- utbildningen. Han gallrar eleverna negativt vid intagningen – han tar inte in dem som redan kan det och kan sitta där och briljera utan de som verkligen behöver det. Sedan tar man med sig kartor och kompass och går upp på ett berg och jämför kartan med verkligheten. – var kommer den ifrån? Ja, det har de inte tänkt på. Och vart tar den rekrytering, vägledning och lokal samverkan Man börjar lokalt och vidgar sedan sina vyer – vad innebär östkusten respektive osv. ordnar en liknande kurs i religion för dem som vill: – Den här flexibiliteten och lokala variationen tycker vi att vi kan tillåta oss på grundutbildningen. Det ska vi inte fråga i , om vi får köra. Personal Computers in Psychiatric Rehabilitation: A New Approach to Skills Training. Hospital and Community Psychiatry, No 3 Vol. rekrytering, vägledning och lokal samverkan rekrytering, vägledning och lokal samverkan Ett kunskapslyft för övertaliga Om ett utbildningsprogram för Volvoarbetare Till diskussionen om vill vi bidra med några erfarenhe- ter från en utbildningssatsning vi följt. Exemplet är en uppdragsutbildning för bilbyggare på som arrangerades –1994. Att vi valt att ta vår utgångspunkt i den utbildningen beror dels på att många som gick den tillhör just den gruppen som riktar sig mot i första hand – de lågutbildade. Utbildningen var ett arrangemang där lokala aktörer samverkade, helt i linje med de satsningar som förordar. Ytterligare en beröringspunkt är att den utbild- ning vi här skall beskriva riktade sig till människor som hade en osäker ställning på arbetsmarknaden. Vi har medvetet valt att lyfta fram kritiska punkter när vi beskriver utbildningen, vilket kan uppfattas som orättvist. Men vi tror att det är framför allt dessa som kan tillföra något inför det stora . Men vi tar vårt avstamp i en annan fråga, som också präglar Kunskapslyftet.Vad kommer det sig att man så ofta förväntar sig att just utbildning skall vara lösningen på problemen med ekonomiskt stillastå- ende och ojämlikhet? Utbildning, ekonomisk tillväxt och jämlikhet Utbildning spelar en central roll för att stimulera den ekonomiska tillväxten. Så står det i kommittédirektiven för ett nationellt kunskaps- lyft för vuxna.1 Att människornas kunskap och lärande är avgörande för ekonomisk utveckling är inte någon ny tanke. Redan i det samhällseko- nomiska tänkandets barndom öppnade på första sidan i sin bok om Nationernas välstånd med konstaterandet att ett lands välmåga främst är betingat av å ena sidan de arbetandes skicklighet, färdigheter och omdöme och å andra sidan av en hög sysselsättning och först därefter av dess naturförutsättningar.2 rekrytering, vägledning och lokal samverkan Hela idén om det samhälleliga framsteget vilar på föreställningen om människornas kollektiva lärande. För att förklara framsteg behövs inga antaganden om den mänskliga rasens utveckling och förädlande. Det är tillräckligt att anta att människor är förmögna att lära av gångna misstag och att kommunicera dessa resultat av sitt lärande till andra människor.