sou · GLB384d4 · 1998-01-01 00:00:00 — sou 1997 84 d4 Underlag till riskpanorama för kemikalier - en utvärdering . Mål och delmål för kemikaliearbetet . . . . . . . Styrmedlen och deras användning . Tillsyn och egenkontroll . deltagande i det internationella Resultat och bedömningar . Så arbetar EU med kemikaliefrågorna . . . . . . . . . Kemikaliedirektiv och förordningar . . . . . . . 4 Förändrade förutsättningar genom 4.1 Olika led i kemikaliens kretslopp . . . . . . . . . 4.2Slutsatser om möjligheter till nationella 5 Kemikaliekontroll i andra länder . . . . . . . . . . . 6 Det globala och regionala internationella Framväxten av det globala kemikaliearbet Forum för kemikaliesäkerhet . 6.3Internationella organisationer som samverkar med forum för kemikaliesäkerhet . Kemikaliefrågor i andra FN-organisationer Annat internationellt arbete . . . . . . . . . . . Regionala organisationer och konventioner Försiktighetsprincipens allt snävare tolkning 7.2Principen att åtgärder skall vidtas redan vid en skälig misstanke om att skada eller olägenhet 7.6Exempel på strategier och åtgärder enligt 7.7Uttrycket "kostnadseffektiva åtgärder" i Rio- deklarationen - ett Moment 22"? . 8 Hållbar utveckling och kemikalier . 8.1 Vad menas med hållbar utveckling . . . . . . . 8.2Kriterier för kemikalier i en hållbar utveckling 226 8.3 Hållbar utveckling och metaller . . . . . . . . . . 231 8.4Tillämpning av kriterier för hållbar utveckling på några ämnen . . . . . . . . . . . . . 9 Generellt angreppsätt . Vår kunskap är bristfällig . Vilka principer skall vi arbeta efter . . . . . . . Vad menar vi med ett generellt angreppssätt Vad görs i andra länder? Hur arbetar man i . An outline of Policy . The Scope for National Measures within the EU . . . . 275 1. INLEDNING............................................................................................................................. RISKPANORAMA I FÖRÄNDRING ................................................................................... 4.1 VILKA RISKER FÖR HÄLSA OCH MILJÖ SÅG MAN MED KEMIKALIEANVÄNDNINGEN FÖR 4.1.1 Källor, spridning och exponering .................................................................................... 4.1.2 Kemikaliers hälsofarlighet ............................................................................................... 4.1.3 Kemikaliers miljöfarlighet............................................................................................... 4.1.4 Brist på kunskaper....................................................................................................... 4.2 VILKA RISKER SER MAN ? 4.2.1 Diffus spridning genom varuflödets mångfald ................................................................. 4.2.2 Den globala handeln ...................................................................................................... 4.2.3 Medveten användning av farliga kemikalier .................................................................. 4.2.4 Olyckor och felanvändning ............................................................................................ 4.2.5 Diffus spridning och exponering genom gamla synder ............................................. 4.2.6 Okända omvandlings- och nedbrytningsprodukter ........................................................ 4.2.7 Exponering av alla befolkningsgrupper ......................................................................... 4.2.8 Få kemikalier ordentligt undersökta .............................................................................. 4.2.9 Otillräcklig kunskap om synergistiska effekter............................................................... 4.3 SKILLNADER I RISKPANORAMAT1984-1996............................................................................ 4.3.1 Förändrade förutsättningar ........................................................................................... 4.3.2 Förändrade skadeeffekter på hälsa och miljö? 4.3.3 Ökad kunskap ............................................................................................................. 4.3.4 Avveckling av farliga ämnen .......................................................................................... 4.4 VILKA ÄR DE FARLIGA ÄMNENA , VILKA EGENSKAPER HAR DE OCH VAR FINNS DE? 4.4.1 Var finns är de farliga ämnena? 4.4.2 Farliga egenskaper ........................................................................................................ 4.4.3 Vilka är de farliga ämnena? 4.4.4 Information om kemiska ämnen ..................................................................................... 4.5 VILKA EFFEKTER BEFARAS? 4.5.1 Människans hälsa ......................................................................................................... 4.5.2 Effekter på ekosystem .................................................................................................... 4.6 HUR STORA ÄR RISKERNA ? 4.6.1 Kategorisering av risker................................................................................................. 4.6.2 Kvantifiering av risker ................................................................................................... Bilaga 1: Begränsningar för arbetet Bilaga 2: Underlag för riskpanorama för kemikalier Bilaga 3: Solnedgångslistan Bilaga 4: OBS-listan Föreliggande riskpanorama har sammanställts av ÅF-IPK på uppdrag av . Arbetet har utförts av , och . Ansvarig för arbetet har varit . Arbetet har skett i samarbete med sekretariat okt-dec 1996. En särskild expertgrupp har lämnat synpunkter på materialet. I expertgruppen har följande personer ingått: , ordf., riksdagsledamot, c , Deltagande från sekretariat har varit: är tillsatt av regeringen med uppdrag att se över kemikaliepolitiken mot bakgrund bl.a. av medlemskap i och en eventuellt förändrad riskbild vid hanterandet av kemiska ämnen. Riskpanoramat är avsett att användas som underlag för diskussioner om åtgärdsförslag. Människan exponeras för olika kemikalier genom födan, andning och via huden. I miljön exponeras mark, vatten, växter och djur via lokal, regional och global spridning av miljögifter. Exponeringen kan ge upphov till effekter på människans hälsa och i miljön. En viktig exponeringsväg för människan är via födan, i synnerhet när det gäller stabila organiska miljögifter. Genom omfattande forskningsinsatser har man fått en ökad kunskap om spridning, exponering och effekter av olika kemikalier jämfört med tidigare riskpanorama. Man vet också mer om på vilka områden ökade kunskaper behövs. Dagens kunskap är dock otillräcklig för att bedöma de sammantagna riskerna med pågående omfattande användning och spridning av olika kemikalier. Effekter kan bli uppenbara först långt efter exponeringen. Effekter misstänks också i vissa fall kunna uppkomma av långvarig exponering för låga doser av farliga ämnen. Framför allt följande faktorer ser man som viktiga orsaker till att risker uppstår till följd av hanteringen av kemiska ämnen: ·Diffus spridning genom varuflödets mångfald och volym ·Medveten användning av farliga kemikalier ·Diffus spridning och exponering genom gamla synder ·Okända omvandlings- och nedbrytningsprodukter ·Exponering av alla befolkningsgrupper ·Få kemikalier ordentligt undersökta ·Otillräcklig kunskap om synergistiska effekter 1 önskemål var att få en sammanfattande redovisning av på vilket sätt riskpanoramat över kemikalier har förändrats såväl nationellt som internationellt sedan betänkande presenterades 1984. Riskerna med kemikalier skall betraktas utifrån ett brett perspektiv med utgångspunkt från befintliga kunskaper. I uppdraget ingår en översiktlig redovisning av vilka risker för hälsa och/eller miljö man då såg och vilka risker man nu ser, vilka kemikalier som finns, var de finns, hur de når naturen och vilka effekter som befaras. Även en bedömning av hur stora hoten är ingår. Med kemikalier avses här ämnen som tillverkas eller utvinns ur jordskorpan eller från naturen inklusive deras omvandlingsprodukter, genom alla processled och deras förluster, distribution, transport, marknadsföring, användning, avfallshantering, återanvändning, återvinning eller kvittblivning. Definitionen av kemikalier har därmed en vidare innebörd än den som användes i betänkande . Rapportdelen ger en beskrivning av hur riskpanoramat har förändrats sedan betänkande 1984. I underlagsdelen, bilaga 1 ges några begränsningar i den definition av kemikaliebegreppet som har använts i detta arbete. I underlagsdelen, bilaga 2 ges en sammanställning av kunskapsunderlaget för riskpanoramat. I bilagans avsnitt 2-4 presenteras följande: 1 Samverkande eller förstärkta effekter. Exponering för kombinationer av vissa ämnen misstänks kunna ge mer omfattande effekter än vad exponering för ämnena vart och ett för sig ger upphov till. ·En översiktlig bild av utvinning, förädling och omvandling av material. ·Exponering för farliga ämnen. Med farliga ämnen menas ämnen eller grupper av ämnen som kan medföra skadliga effekter på hälsa och miljö. ·Skadeeffekter som man ser på hälsa och miljö. I underlagsdelen, bilaga 3 redovisas 100 ämnen som identifierats som särskilt farliga i det s. k. . I underlagsdelen, bilaga 4 redovisas de ämnen som finns upptagna på den s.k. OBS-listan. OBS-listan tar upp ämnen med så allvarliga egenskaper från hälso- eller miljösynpunkt att de kräver särskild uppmärksamhet. Följande sammanställning bygger på kunskapssammanställningen i bilaga 2, på det förra riskpanoramat som redovisades i betänkande 1984 samt på expertgruppens uppfattning om hur riskerna har förändrats . 4.1 Vilka risker för hälsa och miljö såg man med kemikalieanvändningen ? utgick från kända samband mellan skadeeffekter och deras orsaker. Utredningen utmynnade i åtgärdsförslag om hur man borde komma tillrätta med dessa och få ett bättre kunskapsunderlag för problemidentifiering och prioritering. 4.1.1 Källor, spridning och exponering I betänkande kapitel 1 Kemiska risker i samhället konstateras att kemiska produkter spelar en viktig roll i alla delar av vårt samhälle och att den kemiska industrins tillväxt internationellt sett varit snabbare än industrins genomsnittliga tillväxt . Under avsnittet 1.3 Förekomst av kemiska risker beskrivs i första hand en del typiska risker i industrin samt inom jord- och skogsbruk. Riskerna med hantering i hushållen beskrivs relativt kortfattat liksom riskerna med miljöfarligt avfall som fått ett eget avsnitt. Beträffande risker inom industrin konstateras att det inom vissa branscher är arbetsmiljöproblemen som dominerar medan det inom andra branscher framför allt är utsläpp till den yttre miljön som orsakar problem. En genomgång av de kemiska riskerna inom några av de mera betydelsefulla branscherna visar på bl.a. ·utsläpp till vatten och luft från den kemiska och petrokemiska industrin ·tillsatsämnen inom färg-, plast- och gummiindustrin ·utsläpp av tungmetaller och cyanider samt användning av skärvätskor vid stål- och verkstadsindustrin ·utsläpp av svavelföreningar och klorerade ämnen från massa- och pappersindustrin samt ·användningen av kemikalier och kemiska produkter inom den grafiska industrin och inom textilindustrin. När det gäller riskerna inom jordbruket behandlas tillförseln av kadmium till åkrar, övergödning av sjöar, förhöjda nitrathalter i grundvattnet och vattentäkter samt användningen av kemiska bekämpningsmedel. Vad beträffar bekämpningsmedlen konstateras dels att dessa medel innehåller biologiskt aktiva substanser vilkas effekter på markorganismerna är osäkra, dels att hanteringen ofta sker under former som leder till exponering genom hudkontakt och inandning. När det gäller riskerna med kemikalier i hushållen konstateras att antalet potentiella förgiftningstillbud för barn är stort. Vidare påtalas risken för hudbesvär vid hantering av en del typer av hushållsmedel. I betänkandet konstateras att risken för oförsiktig hantering är större inom hushållen än vid yrkesmässig hantering, vilket kan ha stor betydelse vid hanteringen av sådana kemikalier som bekämpningsmedel. Beskrivningen i betänkande omfattar ett antal kända hälsoeffekter, vilka i huvudsak baseras på undersökningar och erfarenheter från arbetsmiljöområdet. Inledningsvis konstateras att de kemiska hälsorisker som upptäcktes tidigast var sådana där tidsförloppet mellan exponering och skada var kort dvs. ögon- och hudskador i samband med olycksfall och akuta förgiftningar. Många av de tidigt upptäckta kemiska hälsoriskerna har undanröjts. Å andra sidan utgör hudsjukdomar, trots att orsakssambanden ofta är lätta att påvisa, en hög andel av de kända kemiska hälsoriskerna. Beträffande allergier konstateras att det inom de flesta yrken används kemikalier och produkter som är allergiframkallande. Allergiframkallande ämnen kan även förekomma i produkter som normalt finns i hemmen. Skador på nervsystemet samt på lever och njurar kan orsakas av användningen av lösningsmedel. Dessa ämnens egenskaper har utnyttjas för många skilda ändamål inom industrin. Beträffande cancer konstaterades i betänkandet att den kontinuerligt ökande cancerdödligheten ofta kopplats till industrialiseringen och den ökade kemikaliehanteringen. En särskilt tillsatt kommitté hade till uppgift att utarbeta en strategi som kunde förebygga cancersjukdomarnas uppkomst. betänkande behandlade framförallt riskerna till följd spridningen av stabila organiska ämnen samt av tungmetaller. Stabila organiska ämnen bryts ner långsamt i miljön och kan därigenom transporteras över långa avstånd och spridas över stora områden. Om stabila organiska ämnen också har toxiska egenskaper och benägenhet att ansamlas i vävnader finns stor risk för skadeeffekter. Beträffande tungmetaller behandlas riskerna med användningen av de i miljösammanhang mest omtalade metallerna kvicksilver, kadmium och bly. När det gäller dessa metaller ges exempel på väl dokumenterade skadeeffekter. 4.1.4 Brist på kunskaper En slutsats från betänkandet var att det var viktigt att inte vara hänvisad till miljölarm utan i stället ha kunskap och metoder för att kunna förutse riskerna för miljöskador. Bristande tillgång på data om toxiska egenskaper, hantering, exponeringsförhållanden etc. innebär en betydande osäkerhet om många ämnens hälso- och miljöfarlighet och gör riskbedömningen osäker. 4.2 Vilka risker ser man ? Det finns potentiella miljö- och hälsorisker i varje led i hanteringen av kemikalier nämligen: ·Utsläpp eller avfall från industrier, där kemikalier tillverkas eller förädlas ·Utsläpp eller avfall från industrier, där kemikalier används som tillsatser i processerna ·Oavsiktlig produktion av hälso- och miljöfarliga ämnen (biprodukter) i industriella processer ·Nedfall via global atmosfärisk transport ·Användning av produkter som innehåller kemikalier ·Utsläpp till avlopp eller luft från andra anläggningar än industrier, t.ex. från sjukhus, laboratorier eller energiproducerande anläggningar ·Sopor och kommunala avlopp efter kemikalieanvändning ·Jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring, som använder bekämpningsmedel, gödselmedel och slam ·Biltrafik (bränslehantering och avgaser) Framför allt följande faktorer ser man som viktiga orsaker för att risker uppstår till följd hanteringen av kemiska ämnen: ·Diffus spridning genom varuflödets mångfald och volym ·Medveten användning av farliga kemikalier ·Diffus spridning och exponering genom gamla synder ·Okända omvandlings- och nedbrytningsprodukter ·Exponering av alla befolkningsgrupper ·Få kemikalier ordentligt undersökta ·Otillräcklig kunskap om synergistiska effekter ·Medveten användning av farliga kemikalier Det är uppenbart att otillräcklig kunskap leder till betydande risker. Å andra sidan skulle inte problemen vara lösta ens om man ägde all kunskap eftersom nytta, ekonomi och teknik har så stort inflytande på kemikalieanvändningen. 4.2.1 Diffus spridning genom varuflödets mångfald Utvinning, förädling och omvandling av råvaror och material resulterar i spridning av produkter och varor i samhället. I få enskilda fall finns möjlighet till återvinning och återanvändning. Huvudsakligen sprids dock materialströmmarna okontrollerat i samhället. Utnyttjandet av material sker i accelererande takt i samband med ökad industrialisering, materiell standard och befolkning i världen. Genom dagens krav på levnadsstandard finns en mycket stor efterfrågan på olika produkter som kräver användning av kemiska produkter. Den hårda konkurrensen betyder snabb utveckling och kort livslängd för många produkter. Produkterna blir alltmer sofistikerade, vilket ofta leder till att de innehåller ett större antal ämnen . Man exponeras alltså i låga doser för ett mycket stort antal kemiska ämnen som förnyas och där kunskapen om vad som händer på lång sikt är ofullständig. Nedan ges några exempel på områden där riskerna till följd av kemikalieanvändningen ökar: ·Antalet datorer och annan elektronik har ökat lavinartat. Denna typ av utrustning har kort livslängd, mycket beroende på den snabba utvecklingen på området. Enligt bedömning skrotas elektroniska produkter och volymerna förväntas öka. Höljen och kabelkappor kan innehålla, bland annat, PVC, ftalater och bromerade flamskyddsmedel. Metaller i kretskort är huvudsakligen koppar, aluminium, järn, nickel, tenn, krom och bly. På kretskort används dessutom en rad olika kapslingsmaterial och lim. ·Utvecklingen, bland annat på elektronikområdet, kräver utveckling av nya material. De ingående komponenterna kan vara outforskade vad gäller hälso- och miljöegenskaper t.ex. gallium och arsenik. ·Utvecklingen inom jordbruket med ökad mekanisering och specialisering, tillsammans med höga produktionskrav, har ökat kraven på kontroll av ogräs och skadegörare. Utökad internationell handel har också ökat spridningen av växtsjukdomar och skadegörare. Växtodlingen har inom flera produktions- grenar blivit helt beroende av användningen av bekämpningsmedel. ·Läckage från upplagrade volymer i teknosfären, t.ex. PCB från fogmassor. ·Västvärldens livsstil med hög konsumtion av färdiglagad mat (halv- och helfabrikat), läsk, godis, glass o.d. innebär en ökad användning av tillsatser i mat (konserveringsmedel, färgämnen, konsistensgivare m.m.). ·Stor användning av produkter med många tillsatser. Tvättmedel, schampo och dylika produkter är exempel på produkter där funktionskraven har ökat vilket ställer krav på fler tillsatser: ·Stor användning av apparater med batterier som har tungmetallinnehåll. ·Omfattande användning av läkemedel har lett till utvecklingen av bakterie- stammar med resistens mot flera moderna och högpotenta antibiotika. En hård konkurrens på världsmarknaden minskar företagens benägenhet att uppge innehållet av kemiska ämnen. Detta faktum motverkas dock i viss mån av ett starkt önskemål från användarledet (tillverkningsindustri eller konsumenter) om att få uppgifter om innehållet av farliga ämnen i produkterna. Företag som har miljöledningssystem (ISO 14001, EMAS) ställer ofta krav på leverantörer om att lämna uppgifter om hur de påverkar miljön genom utsläpp och produkter. För konsumenter finns ett antal olika miljömärkningar på marknaden, vilka kan underlätta valet av produkter. Det går sålunda att på detta sätt undvika produkter där det ingår ämnen vars farlighet är känd. Å andra sida är företag inte alltid benägna att lämna upplysningar av konkurrensskäl. Vid marknadsföring av produkter med nya ämnen inom EU krävs numera notifiering. Detta innebär en redovisning av ämnenas egenskaper. Notifieringsarbetet har inneburit ökad information om kemiska ämnens farliga egenskaper. Ökat kretsloppstänkande med producentansvar för vissa produktgrupper motverkar i viss mån riskerna med den diffusa spridningen genom varuflödena. 4.2.2 Den globala handeln sker en omfattande global handel med kemiska produkter och andra varor. En kemisk produkt eller vara lanseras globalt istället för i en region eller ett land som var fallet tidigare. Möjligheten att, i ett tidigt skede, upptäcka skadeeffekter på ett lokalt plan har därför delvis ersatts med risken för storskalig spridning. Den globala handeln minskar också möjligheten att överblicka kemikalie- användningen vid tillverkningen av varor. Till exempel är det svårt att få kännedom om vilka ämnen som använts vid tillverkning av en plast, en elektrisk komponent eller en textilie. Varorna kan ha genomgått flera produktionsled i flera olika länder. 4.2.3 Medveten användning av farliga kemikalier Under har man i de rika länderna lyckats minska mängden av farliga ämnen både i arbetsmiljön och i utsläpp från punktkällor. Att sådana emissioner fortfarande finns kvar beror huvudsakligen på att det saknas tekniska möjligheter att helt eliminera utsläppen, eller att den teknik som finns inte bedöms vara ekonomiskt försvarbar. Samma orsaker försvårar eliminering av oönskade ämnen i produkter. De farliga ämnena kan ha en viktig funktion - och kan inte ersättas av tekniskt eller ekonomiskt försvarbara alternativ. Några exempel på ämnen som man har minskat i utsläpp från tillverkningen men som fortfarande finns i varor som cirkulerar i samhället är ·lösningsmedel i färger och lack ·krom i t.ex. rostfritt stål, lädervaror och förkromade produkter ·bly i kasserade blyhaltiga varor ·kadmium i nickelkadmiumbatterier och fosforgödsel. I utvecklingsländerna kan de ekonomiska faktorerna ha mycket stor betydelse. Därför förekommer ofta användning av kemikalier som de rika länderna slutat att använda av hälso- och miljöskäl. Exempel finns när det gäller bekämpnings- medel, samt inom textil- och läkemedelsindustri. Avvecklingen av de ozonför- störande ämnena sker även med en långsammare takt i dessa länder. I utvecklingsländer är kemikalieanvändningen i många fall en överlevnadsfråga. Insekticider förebygger ett stort antal dödsfall i malaria . Bekämpningsmedel hindrar förluster av stora delar av jordbruksproduktionen. 4.2.4 Olyckor och felanvändning Användning av kemiska produkter kan ge upphov till omfattande skador om användningen sker på fel sätt eller om olyckor inträffar. Skador till följd av enstaka stora utsläpp av hälso- och miljöstörande ämnen kan vara av lokal eller regional karaktär.. brann en av lagerlokalerna vid strax utanför . Ett trettiotal kemikalier, sammanlagt , förvarades i lokalerna. Bland kemikalierna fanns bekämpningsmedels, därav ett kvicksilverhaltigt. Vid branden smälte och exploderade de metall- och plastbehållare ämnena var lagrade i. Följderna av branden blev mycket omfattande. De senaste femton årens arbete med att rena floden var förgäves. Släckningen av branden medförde att stora mängder av de farliga ämnena spolades ner i floden. Vid förbränningen bildades farliga gaser som ytterligare förvärrade olyckan. Med släckningsvattnet sköljdes jordbrukskemikalier och metalliskt kvicksilver ner i . Giftblandningen dödade allt levande flera kilometer nedströms floden. Vid branden förångades också ca metalliskt kvicksilver och fördes med vindarna bort över södra . registrerades ytterligare giftutsläpp i . Det visade sig att Geigy, också i , vid en störning i driften under olycksnatten enligt egen utsago släppt ut av ogräsgiftet atrazin i . Enligt tyska experter visar dock mätprover att mängden troligtvis var 10-20 gånger större. välte en tågtransport med farligt gods, ammoniak, utanför i . Den gången lyckades man att undvika utsläpp av giftiga gaser som annars kunde lett till skador i luftvägarna hos människa och akut förgiftning av organismer. Transporter med farligt gods går på vägar och järnvägar. Risken för att en olycka skall ske är alltid närvarande. Skador till följd av felanvändning sker främst i liten skala i hemmen. Orsaken är oftast bristande information till exempel om att sprit för tekniska ändamål kan innehålla metanol som är giftigt. Sabotage är en annan typ av felanvändning. Det handlar då ofta om att åstadkomma explosioner eller förgiftningar. 4.2.5 Diffus spridning och exponering genom gamla synder