sou · GLB3183 · 1998-01-01 00:00:00 — Den enda högsko- leutbildningen inom ordområdet är journalistutbildningen. Intresset för den har ökat kraftigt och den har också b yggts ut. utbildas drygt 400 studenter . Vid sidan om högskoleut- bildningarna finns en rad folkhögskolor som utbildar i journalistik. Dessutom har 13 folkhögskolor skrivarkurser för elever som har intres- se av att lära sig skriva bättre. För många handlar det om personlig utveckling men många när säkert också drömmen att bli författare. Dessa skrivarkurser kan i blygsam omfattning ge tillfälliga uppdrag åt etablerade författare som lärare. Också i vanliga skolor efterfrågas 62 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN ibland författare som lärare i skrivarprojekt. I finns också en utbildning i att göra TV-serier (såpor) med ambition av bli högskola. Där utbildas också i att skriva dessa såpor. Författarnas och översättarnas sidoarbetsmarknad består bl.a. av fö- reläsningar kring sina verk och sitt författande i skolor, på bibliotek och hos studieförbund m.fl. Huvuddelen av dessa uppdrag förmedlas av Författarcentrum. Neddragningarna inom kommuner och landsting har minskat antalet uppdrag. Decentraliseringen i kommuner och landsting påverkar också författarnas ansträngningar att få sådana uppdrag. Besluten fattas mer sällan centralt utan varje skola eller bibliotek beslutar utifrån sina resurser om de skall ta emot en författare. Detta riskerar att fördyra författarbesöken om inte de samordnas så att flera delar på resekostnader och arvoden. En relativt liten andel av författarna är inskrivna vid arbetsförmed- lingen, knappa . Det beror sannolikt bl.a. på att de har tillgång till en väl fungerande uppdragsförmedling genom Författarcentrum. har också svårt att erbjuda åtgärder inom författarens kärnkompetens vilket minskar intresset att söka sig dit. De författare som har helt andra yrken/arbeten vid sidan om anmäler sig som sökande till sådana yrken och inte som författare. Fler män än kvinnor är in- skrivna vid arbetsförmedlingen som författare. Författare är egenföretagare i sin egenskap av författare. Endast 58 författare fick a-kassa som hel- eller deltidsarbetslös 1. Sex personer fick kontant arbetsmarknadsstöd, KAS. 26 författare var anmälda som arbetslösa på hel- eller deltid utan att vara berättigade till någon ersättning. har också ett växande medlemsantal, 540 medlemmar. De flesta är frilansare eller har anställningar i institutioner men då inte som dramatiker utan som exempelvis dramaturger och regissörer. Många försörjer sig också i yrken utanför konstnärsvärlden. Endast omkring 30 dramatiker försörjer sig helt på dramatik. Dramati- kerna skriver för film, scen, radioteater och TV. Dramatikerna upplever att allt fler teatrar, inte minst fria grupper, minskat sina beställningar av nyskrivna verk. Den enda ljusningen på arbetsmarknaden är TV-områ- det och det ökande antalet svenska såpor. Den traditionella arbetsmarknaden för översättare har krympt. minskade den översatta litterära utgivningen . Det har påverkat översättarnas sysselsättningsgrad. Allt färre nya översät- tare kommer till branschen. Detta är alltså ett yrkesområde utan tillväxt av arbetskraft. 1 I genomsnitt . +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 63 Journalister och programtjänstemän inom radio och TV ingår också i och Medias ansvarsområde. 1 072 personer i genomsnitt var arbetslösa i den gruppen och 176 av dem saknade rätt till ersättning. var i genomsnitt 3 651 journa- lister och programtjänstemän inskrivna vid arbetsförmedlingen. Det är en ökning med 2 119 personer . Antalet inskrivna har ökat i alla åldersgrupper. !NDEL UTAN ARBETE I JOURNALISTERNAS A KASSA 64 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN De allra flesta bildkonstnärer är egenföretagare. I och med att de har ateljéer och omfattande och dyr utrustning blir de egenföretagare i alla offentliga system. kräver F-skattesedel vid beställning av uppdrag. Att vara företagare är inte något de aktivt valt. De har valt sitt konstnärsyrke. Det gör att många ser den administrativa delen av företagandet som ett besvärande moment i yrkesutövandet som de inte vill lägga mycket tid på. Det finns dock en svag utveckling mot fler tidsbegränsade uppdrag i form av projektanställningar för konstnärer. Riksutställningar har bidragit till det genom att knyta konstnärer till sig i sin produktion. En sådan utveckling mot projekt med pedagogiska inslag skulle bredda bildkonstnärernas arbetsmarknad. Bildkonstnärerna utgör den enskilt största konstnärsgruppen av an- mälda hos arbetsförmedlingen. I Folk- och bostadsräkningen uppgav drygt 19 000 svenskar bildkonstnär som sitt yrke. Det var en ökning med omkring 4 400 . 5 350 konstnärer finns orga- niserade inom något av KLYS-förbunden vilket är en ökning med 1 240 . Till det kommer ca 750 medlemmar i . 10 3792 bildkonstnärer var inskrivna vid arbetsförmedlingen . Av dessa är 6 047 målare, skulptörer och 2 387 fotografer. Det innebär att i stort sett hälften av bildkonstnärerna är inskrivna vid arbetsförmedlingen. Bedömer man antalet enligt KLYS-organisatio- nerna skulle nästan alla vara inskrivna vid arbetsförmedlingen. rymmer ju AMS statistik över sökande också de som inte har utbildning eller på annat sätt etablerat sig i yrket varför jämförelsen med Folk- och bostadsräkningen är mer relevant. De inskrivna vid är 4 187. !NTALET BILDKONSTN¤RER ENLIGT &OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN 2 I genomsnitt . +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 65 Att vara inskriven på arbetsförmedlingen innebär inte automatiskt att man är arbetslös. För konstnärernas del inte heller att man söker arbete. Men genom att vara inskriven har man möjlighet att vara med i förmedlingens bildarkiv och på annat sätt få förmedlingens hjälp med en marknadsföring som kan leda till uppdrag. Eftersom bildkonstnärerna är egenföretagare har de ingen arbetslös- hetskassa. Ändå får många ersättning som hel- eller deltidsarbetslösa vid . 984 målare, skulptörer, 342 formgivare och 329 fotogra- fer fick arbetslöshetsersättning 1996 3. 390 personer fick ersättning via KAS medan 1 052 arbetslösa inte fick någon ersättning alls. De vanligaste kassorna för bildkonstnärer är Handelstjänste- männens, Teaterverksammas, Kommunalarbetarnas och Akademikernas kassor. För fotograferna dominerar Journalisternas kassa med 35 för- säkrade. Bildkonstnärerna finns representerade i samtliga arbetslös- hetskassor vilket visar i vilken stor utsträckning de är beroende av brödjobb för sin försörjning. Dessa jobb har försvunnit i stor ut- sträckning under lågkonjunkturen och arbetslösheten har stigit snabbt bland bildkonstnärerna. Bildkonstnärerna har därmed drabbats dubbelt av konjunkturned- gången. Bildkonstnärernas egentliga arbetsmarknad har också försäm- rats kraftigt som en följd av lågkonjunkturen. Konstnärerna är som grupp mycket beroende av byggsektorn eftersom utsmyckning av nya lokaler länge varit den största enskilda inkomstkällan. I och med att byggandet rasat till rekordlåga nivåer har den kanske främsta basen för uppdrag försvunnit för bildkonstnärerna. Det har ytterligare försämrat deras inkomster. 66 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN !NTALET INSKRIVNA BILDKONSTN¤RER VID ARBETSARBETSL¶SA BILDKONSTN¤RER VID KULTURARBETSF¶RMEDLINGARNA ¥REN - De flesta bildkonstnärer, som inte är medlemmar i någon arbetslös- hetskassa, saknar inkomster eller har låga inkomster när försäljningen går ner eller när de arbetar inför en utställning. Sådana förberedelse- perioder är också svåra att kombinera med annat arbete. Den här grup- pen har alltså ett stort försörjningsproblem. Det ligger i sig inte något anmärkningsvärt eller alarmerande i att inkomsterna från en verksamhet som i hög grad bygger på uppdrag eller särskilda försäljningstillfällen är ojämna. Problemet för bildkonstnärernas del är snarare att många utställningar inte ger tillräckliga intäkter för att överbr ygga en inkomstlös period inför nästa utställning. Tvärtom torde i många fall utställningar gå med ekonomisk förlust till följd av höga utgifter för lokal, katalog och andra kostnader förknippade med utställningar. Detta är så mycket mer förödande som utställningar av hävd är en integrerad del av bildkonstnärens verksamhet. De utgör en möjlighet att visa sina verk inför en offentlighet, att etablera sig som konstnär eller befästa en redan uppnådd position. Därtill kommer att konstscenen förändrats i så måtto att allt fler ut- ställningar gäller andra typer av verk än sådana som kan utbjudas till försäljning. Ett ökande antal utställningar avser installationer och andra konstnärliga manifestationer som är bundna till ett visst rum eller rent av till en viss tidpunkt och därmed inte fysiskt lever sedan utställningen avslutats och heller inte låter sig avyttras. Den största inkomstkällan relaterad till konstnärligt arbete för bild- konstnärer, förutom genom försäljning av sina alster, är stipendier och +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 67 bidrag av olika slag. Staten ger också ersättning i form av utställ- ningsersättning för visning av konstverk i statliga utställningar. Också utställningar i konstföreningarnas regi liksom i några av de större kommunernas ger numera rätt till ersättning enligt avtal. Men när det gäller kommunerna finns inget generellt avtal om sådan ersättning. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har därför kommit att bli en viktig del av försörjningen för många konstnärer. Detta är något som allt fler uppdragsgivare utnyttjar. Också offentliga utsmyckningsuppdrag görs i stor utsträckning som beredskapsarbete. Huruvida dessa uppdrag ändå skulle ha blivit av eller om åtgärdspengarna upprätthåller en högre nivå på utsmyckningar än vad som annars skulle gälla går inte att reda ut. Men allt fler uppdrag som var direkt betalda av uppdrags- givaren betalas nu delvis av AMS. Företrädarna för bildkonstnärerna anser också att detta leder till att priserna på konst totalt sett dumpas. Uppdragsgivare vänjer sig vid lägre kostnader för konstnärligt arbete och konstverk. Bildkonstnärerna är koncentrerade till storstadsområdena. Enligt Folk- och bostadsräkningen var av bild- och formkonst- närerna bosatta i och 12 respektive i och . var den totala andelen vilket tyder på en viss utflyttning. Men den bilden motsägs av att de flesta nytillkom- mande i absoluta tal finns i . Motsvarande märks också i sta- tistiken från arbetsförmedlingarna. På i finns 1 600 bildkonstnärer av totalt ca 3 000 inskrivna på kulturkonto- ren. Även om det finns fler gallerier och andra utställningsmöjligheter i påvisar KRO att det är där som medlemmarna har den svå- raste försörjningssituationen. Eller som organisationen framhåller: Det är i vi har vårt verkliga proletariat. Ytterligare en utveckling som negativt påverkar framför allt grafiska formgivares och illustratörers arbetsmarknad och ersättningsnivåer är teknikutvecklingen av datorer och mjukvaruprogram till datorer. Med tillgång till enkla grafiska program och s.k. Clipart, kataloger och andra datorprogram med anonymt producerade och internationellt utslätade illustrationer, kan företag själva producera enklare trycksaker m.m. Redan det tar jobb från den här gruppen medarbetare. Det påverkar dessutom prissättningen eftersom köparna jämför arvodeskrav med vad det kostar att själva producera på den egna datorn. Att utnyttja dessa programvaror innebär dessutom att köparen slipper diskussioner om upphovsrätt, royalty, sociala avgifter m.m. Man har en minskande be- nägenhet att betala merkostnaden för den högre kvaliteten man får genom att anlita professionella yrkesutövare. Det konstnärliga uttryck och den självständiga kommentar som en formgivare eller en tecknare står för får därmed mindre utrymme på marknaden. 68 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Utbildningarna inom bildkonsten har byggts ut . fanns endast tre högskolor med utbildning i fri konst (och i och i ). i kom till efter riksdagsbeslut . omvandlades till en konsthögskola i som organisatoriskt är knuten till . Design- utbildningar på högskolenivå finns också på en rad orter, bl.a. vid i och i . i har en mer markerad riktning mot industridesign och designutbildningen vid är särskilt inriktad på produkter till b yggnader, t.ex. möbler, inredningar och armatur. För fotografer finns högskolor på två orter, vid i och i . Inom filmområdet finns formella utbildningar inom ramen för och en tvåårig ut- bildning i film och video vid . Utbildningarna är genomgående långa, fyra till . Och antalet sökande stiger. av de sökande till högskoleutbildningarna antas. Det innebär att de flesta har förberedande studier bakom sig när de börjar sin högskoleutbildning. Många av dem som inte kommer in på någon högskola försöker än- då försörja sig inom yrket. Det växande antalet folkhögskoleutbild- ningar och estetiska linjer inom gymnasieskolan talar för fortsatt ökan- de intresse för bildkonsten i olika former. Det i sin tur ökar trycket på de konstnärliga högskoleutbildningarna. Men många söker sig också till yrket direkt från dessa förberedande konstutbildningar. Den hög- skoleutbildade konstnären möter därför ökande konkurrens från denna grupp på arbetsmarknaden. De flesta av de nyinskrivna bildkonstnä- rerna på icke-kulturkontor inom arbetsförmedlingen är vilket tyder på att de saknar högskoleutbildning. De estetiska gymnasieprogrammen och medialinjerna innebär att det finns behov av lärare med bildkonstnärlig utbildning eller med filmut- bildning. Det öppnar en ny arbetsmarknad för denna grupp konstnärer. bidrar dessa utbildningar i hög grad till att öka obalansen på arbetsmarknaden Musikerna är den grupp som ökat mest . Enligt Folk- och bostadsräkningen har antalet musiker ökat från ca 5 1975 till 7 1990, dvs. med 2 360 personer. I KLYS har ökningen varit än större. Organisationerna inom tonområdet har ökat med omkring 4 250 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 69 personer , en ökning . 1996 var medlemsantalet i dessa förbund 7 914. !NTAL MUSIKER ENLIGT &OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN OCH !NTAL MEDLEMMAR I VISSA +,93 ORGANISTIONER ¥REN OCH Bland musikerna finns såväl skapande konstnärer som utövande konstnärer. De utövande musikerna har en arbetsmarknad som erbjuder anställningar, om också inte i tillräcklig grad. Drygt 1 200 musiker har dock anställning i någon musik- eller teaterinstitution. De statligt stödda orkesterinstitutionerna sysselsätter omkring 540 musiker. Till det kommer länsmusiken som haft ca 420 musiker anställda. Ytterligare omkring 2 300 personer är anställda som kyrkomusiker. Hälften av alla musiker finns i de tre storstadsområdena. För de frilansande utövande musikerna har arbetsmarknaden hårdnat under den nuvarande lågkonjunkturen. De grupper och enskilda musi- ker som tidigare turnerat i kommuner, på skolor och daghem liksom inom vården har fått färre uppdrag. Deras traditionella kanaler till kommuner och landsting bryts upp när kommunerna decentraliserar beslut till de enskilda verksamheterna. Gamla kontaktnät har splittrats. Det tar tid att bygga upp nya samverkansformer med kommuner och landsting och att möta deras ändrade förutsättningar. Det finns också en stor oro bland musikerna att beslutet att minska anslagen till länsmusiken med 50 miljoner 70 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Det kommer att leda till färre anställningar, högre arbetslöshet och att ännu fler frilansande musiker kommer att slåss om de allt för få uppdragen. För att öka arbetstillfällen för frilansande musiker har riks- dagen beslutat om ökat statligt stöd till arrangerande musikföreningar med till . De frilansande musiker som huvudsakligen arbetar mot offentliga arrangörer eller ideella föreningar/klubbar är ofta uppdragstagare. De framgångsrika kommersiella musikerna väljer dock allt oftare att bilda företag. Inom musiken finns ju också några av mest framgångsrika företag både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Dessa framgångar är glädjande och ger arbete åt många förutom själva artisten/artisterna. Framgångarna för dessa artis- ter har två sidor; de lockar ännu fler till yrket vilket gör det ännu träng- re i portgången och ger ännu större konkurrens om arbetstillfällena. är det just bredden som skapar underlag för nya framgångsri- ka konstellationer och nya exportintäkter till . De utövande musikerna har möjlighet att ansluta sig till en arbets- löshetskassa. Den vanligaste är Musikernas arbetslöshetskassa. Också Teaterverksammas a-kassa har musiker inom teatern liksom inom . 2 990 musiker fick ersättning från musikernas a-kassa . Av dessa var 668 inskrivna vid ett . 222 musiker vid dessa kontor fick ersättning från Teater- verksammas a-kassa och 200 tillhörde andra kassor utanför konst- närsområdet. +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 71 !NDEL UTAN ARBETE I -USIKERNAS A KASSA ¥REN - !NTAL MUSIKER SOM ¤R INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLING RESP ARBETSL¶SA ¥REN - 72 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Tonsättare och kompositörer av populärmusik är egenföretagare. De har i den egenskapen ingen rätt till a-kassa men kan ingå i den grupp som genom brödjobb vid sidan om arbetat in en sådan rätt i någon annan kassa eftersom få tonsättare kan leva helt på sitt konstnärliga arbete. Tonsättare och kompositörer är organiserade i Föreningen , , och Svenska kompositörer av populärmusik, SKAP. Ökningen av antalet medlemmar i bägge organisationerna har varit stor . Från 91 medlemmar i till 1996. I SKAP har medlemsantalet fördubb- lats från 280 till 558. För tonsättarna inom konstmusiken är det viktigt att de statligt finan- sierade orkesterinstitutionerna spelar samtida svensk musik. En studie för av tonsättarnas villkor har hypote- sen att av det totala musikutbudet vid dessa institutioner har samtida svenska upphovsmän, dvs maximalt hundra framföranden . Exempelvis har länsmusiken en vikande kurva och är nere i nutida svensk musik av sitt utbud. har en strategisk roll för tonsättarna som den i sär- klass största uppdragsgivaren. I Musikradion P2 har aktiva tonsättare haft framträdande roller som genererat utrymme för den nya musiken. De genomförda och beslutade besparingarna inom innebär att samtida svensk musik får mindre utrymme både när det gäl- ler spelningar och via fonogram. Besparingarna leder till minskad spel- ning av fonogram där upphovsmännen har rätt till ersättning för när- stående rättigheter, t.ex. artister genom och producenter genom IFPI4. För de små privata fonogrambolagen innebär detta att ersätt- ningarna till dem minskar vilket får till konsekvens att de i sin tur måste dra ner på sin utgivning av ny svensk musik. Musiken är den konstform som har det bäst utvecklade och mest ef- fektiva systemet för uppbörd av upphovsrättsliga ersättningar. Totalt får omkring 3 000 musikaliska upphovsmän regelbunden upphovsrättslig ersättning från . Systemet viktar också värdet av olika musik- former så att den seriösa musiken får en positiv särbehandling. Trots det ger de upphovsrättsliga ersättningarna inte några stora summor till de seriösa tonsättarna. Två tredjedelar har i ersättning från . Tonsättare liksom andra verksamma inom tonområdet kan också få statligt konstnärsstöd i form av stipendier och bidrag av . +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 73 Antalet skådespelare har ökat stadigt . Det har bl.a. berott på ett utbyggt teaternät som har skapat ungefär 1 000 nya årsarbeten. 5 av dessa kan anses gälla konstnärlig personal, dvs. 450 nya arbetstillfällen. De fria teatergrupperna har nästan fördubblats , från 29 grupper till 56 . 6 Det innebär att antalet anställda i dessa också är omkring 200 fler än de var . var dock antalet anställ- da i de fria grupperna mer än dubbelt så stort, 585 /89. /96 var det totala antalet årsverken vid teaterinstitu- tioner med statliga bidrag 3 897 och vid fria grupper med statligt stöd uppsakttningsvis 413. Det har alltså funnits en växande arbetsmarknad för skådespelare som också dragit till sig ny arbetskraft. Vid Folk- och bostadsräkningen angav 2 660 personer att de arbetade inom scenområdet. Vid senaste räkningen 1990 hade gruppen ökat till 3 207 personer, en ök- ning . visar en motsvarande utveck- ling. hade förbundet 2 536 och fanns 3 068 medlem- mar med konstnärliga uppgifter. Hälften av de nya scenkonstnärerna är bosatta i . Det finns en motsvarande koncentration av arbetstillfällen som förklarar denna bild. är en teatertät stad men det är också i som merparten av produktionen av film och inspelningar för radio och TV görs. !NTAL SCENKONSTN¤RER ENLIGT &OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN OCH Det är naturligt att 1 200 nya arbetstillfällen innebär nyrekrytering till yrket. Ökningen tycks inte heller vara större än att arbetsmarknaden skulle kunna svälja den. Men det har den inte. som antalet arbetsplatser ökat har arbetslösheten i branschen också ökat. var arbetslösheten obetydlig. låg arbetslösheten i a-kassorna på kulturområdet mellan 1,5 och vilket var något lägre än för arbetskraften i sin helhet. hade arbetslösheten stigit till i a-kassa (av 3 955 medlemmar) och 8,2 i 5Uppgifter ur SOU 1995:85 kulturpolitik, Tabellbilaga. 6Gäller grupper med statligt stöd. 74 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 1996 är medlemsantalet totalt 8 607 varav 3 601 i konstnärliga yrken. Arbetslösheten i kassan som helhet var men för den konstnärliga gruppen . Merparten, 825 av drygt 900, var inskrivna vid arbetsförmedlingen Kultur och Media. !NTAL SCENKONSTN¤RER SOM ¤R INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLINGEN RESPEK ¥REN - På teaterarbetsmarknaden har obalansen alltså ökat trots en parallell omfattande utbyggnad av antalet arbetsplatser. Det finns en kulturpoli- tisk strävan att minska de fasta ensemblerna och i stället skapa flexibi- litet genom fler skådespelare på kort- och långtidskontrakt. /97 fanns vid de statliga finansierade talteatrarna 574,5 tillsvidare- anställda varav 59 var tjänstlediga. 154 hade kontrakt för hela spelåret, 57 hade korttidskontrakt och 635 hade pjäskontrakt. Detta visar att många också väl etablerade skådespelare, regissörer och dansare har perioder när de behöver nya korta uppdrag eller är arbetslösa i väntan på nästa engagemang. För att teatrarna skall kunna bedriva sin verk- samhet är de beroende av att det finns tillgängliga/arbetslösa skåde- spelare för att kunna besätta roller i planerade pjäser. Det betyder att branschen behöver ett visst mått att reservarbetskraft tillgänglig. Alla frilansare inom området måste alltså räkna med arbetslöshets- perioder mellan kontrakten vilket påverkar utvecklingen av arbetslös- heten i kåren. För skådespelaren/dansaren innebär det en ökad osäker- het. Det finns inga garantier för att man kommer i fråga för en roll men tvekar man att binda upp sig för andra uppdrag för att inte riskera att missa chansen till ett kontrakt med en institutionsteater. På arbetsförmedlingarna uppfattar man också dessa scenkonstnärer snarare +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 75 som formellt än reellt arbetslösa - de har kanske redan ett nytt kontrakt med start inom någon månad klart när de anmäler sig vid förmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringens ersättning blir en grundtr ygghet för konst- närerna. !NDEL UTAN ARBETE I 4EATERVERKSAMMAS A KASSA ¥REN - Teatrarnas ekonomiska problem har också lett till att man sökt direkt stöd via arbetsmarknadsverket för att klara en hög ambitionsnivå på antal uppsättningar. /96 bidrog länsarbetsnämnderna med totalt nära nio milj. kr till statliga, lokala och regionala teatrar. av det totala statliga bidraget kom i ett par fall från länsarbets- nämnden. De fria teatergrupperna har en stor betydelse lokalt där de finns. Många av dem har också en omfattande turnéverksamhet över hela lan- det. Gruppernas uppsättningar är också anpassade till turnéerna och till små scener. Många pjäser är sådana att också en bygdegård kan ta emot dem. Det innebär att de fria grupperna, också om de finns i storstä- derna, är de enda med ett teaterutbud tillgängligt för 76 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Hälften av landets barnteater produceras och spelas av fria grupper. Teatergrupperna strävar efter att anställa sina medarbetare på hel- årsbasis men allt färre klarar av det vilket innebär en återkommande arbetslöshetsperiod .