sou · GLB3141d1 · 1998-01-01 00:00:00 — står öppet för barnen, som i oändliga skaror strömma dit och öppnar för dem sagans underbara värld, det står till tjänst för de studerande, som vilja ha stoff för en kria eller ett föredrag, folkbildare, föreläsare ha där sin materialgård. Genom sina väl försedda skönlitterära avdelningar med såväl äldre som yngre litteratur lämnar det förströelse åt såväl äldre som yngre. Man kan fördjupa sig i vårt lands rika litteratur, som fått ålderns över sig, man kan se vad dagens diktare har att säga. Man kan, då man trött kommer från dagens arbete, gå in och få en tidskrift eller man tager hem en rolig bok efter sitt kynne. Tidskriften fyller en särskilt viktig funktion inom skol- och biblio- teksområdena. Utifrån sin periodiska bevakning inom de flesta ämnes- områden fungerar den som en ovärderlig kunskapskälla inte minst genom att täcka det stora behovet av samtidsorientering. Tidskriften har i allmänhet mer utrymme än dagspressen för utförliga presenta- tioner och kritisk analys. Av regeringens budgetproposition framgår att man också från stats- makternas sida vill betona hur viktig litteraturen är. infördes en bibliotekslag som tydligt slår fast att det i alla kommuner skall finnas ett bibliotek som avgiftsfritt lånar ut böcker till med- borgarna. Folkbiblioteken har en lång tradition av läsfrämjande arbete, inte minst bland barn. På biblioteken finns en stor del av kvalitets- litteraturen och många kulturtidskrifter tillgängliga. har dock biblioteksväsendet drabbats av nedskärningar, både i fråga om mediainköp och personal. Statsmakternas insikt om bibliotekens betydelse har resulterat i att det satsas på böcker till folk- och skolbibliotek, samt ges 5 miljoner i engångsanslag till läsfrämjande in- satser. En mängd projekt, på såväl nationell som lokal nivå, har startats. Litteraturens stora roll för barn och ungdom betonas i kursplanen för svenskämnet: Skönlitteraturen ger kunskaper om barns, kvinnors och mäns livsvillkor under olika tider och i olika länder. Litteraturen ger också perspektiv på det nära och vardagliga. Det är viktigt att eleverna från det första skolåret till det sista får möta litteraturen i myter, sagor och sägner, i dikter, pjäser och prosaberättelser, i såväl barn- och ungdomslitteratur som vuxenlitteratur. Arbetet kring litteraturen genom samtal, skrivande eller dramatisering hjälper eleverna att få svar på de stora livsfrågorna. Skönlitteraturen bär en del av vårt kulturella arv och förmedlar kunskaper och värderingar. Litte- ratur fungerar som ett kitt i en kulturgemenskap och skolan har ett ansvar att lyfta fram den aspekten. Trots skolans höga ambitionsnivå finns ett stort antal elever som får betyget icke godkänd efter årskurs 9. Många av dem har läs- och skrivsvårigheter. Dessa ungdomars problem var ofta mer eller mindre uttalade redan när de började i skolan. har inte skolan hunnit reparera bristerna i deras kunskaper. Problemen har uppmärksammats alltför sent. Om de barn vars föräldrar av olika anledningar inte kan, vill eller orkar ge inspiration till läsande ska kompenseras, måste åtgärder till tidigt, när barnen är riktigt små. I förskolan, som når så gott som alla barn, bör det också finnas böcker tillgängliga. I några kommuner finns försöksverksamhet med samarbete mellan bibliotek och barnavårdscentral. En del daghem bygger systematiskt upp barnbibliotek och lägger stor vikt vid läsning även för de minsta. Betydelsen av denna tidiga kontakt med böcker kan inte nog understrykas. 2 Källa: Kursplan i svenska för . 1.2Boken och tidskriften i samhälls- debatten Litteraturens uppgift i samhället har debatterats . Vid olika tillfällen har påbjudits litterära doktriner och avvikelser har förbjudits. Litteraturen har emellertid ständigt sprängt sina ramar, eröv- rat nytt stoff och skapat nya former ofta mot maktens vilja. Litteratu- ren, liksom övriga konstarter, är beroende av samhällsklimatet. Litte- raturen hämtar inspiration och näring från verkligheten men kan sam- tidigt påverka utvecklingen. Bokens och kulturtidskriftens betydelse, både som kunskapskälla och väckarklocka kan inte överskattas. Skönlitteraturen förmedlar tankar, känslor och idéer. Barn- och ungdomslitteraturen blir en första inkörsport till fördjupning och inlär- ning av språket, medan facklitteraturen blir en källa till kunskap och debatt. Förståelse för det samhälle vi lever i, för såväl historiska samman- hang som för , är också en förutsättning för vår medverkan i den demokratiska processen. Kunskap motverkar maktlöshet. Litteraturen är en rik källa att ösa ur då vi söker våra rötter. Läsupplevelser som berör oss starkt ger oss förmåga till medkänsla. Det finns otaliga exempel på hur litteraturen förmedlat inlevelse. har t.ex. avslöjat förföljelsens terror för generationer ungdomar. Detta djupt personliga vittnesmål har inte bara gett en stark läsupplevelse utan också ökad insikt om ett fasansfullt historiskt skeende. Litteraturen har också spelat en stor roll i den politiska omvand- lingsprocessen genom att kasta ljus över rådande förhållanden och hålla mänsklighetens drömmar och erfarenheter vid liv. Som uttryckte det vid sin Nobelföreläsning, har litteraturen kunnat tjäna som ett bra gömställe: inte för dynamit utan för idéer med fördröjd sprängkraft i samhället. Boken fångar tidsandan och ger oss möjlighet att reflektera. Som förmedlare av tankar, resonemang och politiska eller filosofiska idéer är den oöverträffad. Tidskriften som medium är nära besläktad med boken. Tidskriften kombinerar bokens översikt och inträngande analys med pressens aktualitet och periodiska bevakning. Utöver detta fungerar kulturtidskriften som ett viktigt forum för såväl nya som etablerade författare, illustratörer, journalister, foto- grafer och grafiska formgivare. Det är i kulturtidskriften som många av dessa ges möjlighet att debutera, utveckla sin förmåga och fördjupa sig inom ett ämne på egna villkor. Boken förmedlar SPR¥KET. Nationalspråkens villkor ändras i av globalisering. I en artikel i tidskriften framhåller och Mar- att vi talar för litet om det svenska språket i den svenska kulturdebatten och kulturpolitiken och att det krävs ett språkpolitiskt perspektiv. Svenskan är vårt oomstridda huvudspråk som används, inte bara av infödda svenskar, utan också i kommunikationen mellan olika invand- rargrupper och mellan invandrare och infödda. Språkgemenskapen har en lång historia och har bidragit till vår identitet. Skriftspråket är stan- dardiserat med ordböcker och grammatik. Det finns också en väldoku- menterad språkhistoria. Läskunnigheten är i internationell jämförelse hög i . Det finns en omfattande och levande skönlitteratur på svenska, med dikter, noveller, romaner och dramatik. Skrivandet utövas även av andra än yrkesförfattare. Författarverkstäder och skrivarstugor växer upp. och menar att språksituationen kännetecknas av att vi lever i olika sfärer, en privatsfär som rör hemlivet och det vardagliga arbetslivet och en samhällssfär som för det mesta förmedlas genom massmedierna, radio, TV och tidningar. För det tredje nås vi av impulser och information från världen utanför - den globala sfären - som också förmedlas av massmedierna. Vi kommer i kontakt med ett vardagsspråk eller närspråk hemma, på arbetsplatsen, i vårt umgänge och . I samhällssfären använder vi ett standardspråk för samtal om utbildning, sjukvård, teknik, offentliga angelägenheter, om kulturliv och näringsliv. Inom den globala sfären är engelskan domi- nerande och rör områden som medicin, teknik, vetenskap, internationell politik, populärkultur och kommersiell verksamhet. och pekar på att svenskan förlorar mark i för- hållande till engelskan, i takt med europeiseringen och globaliseringen. Artikelförfattarna väcker också frågan om vad som sker om vissa discipliner helt övergår till att bli engelskspråkiga. Vad betyder det för sjukvården om den skiljs från den medicinska vetenskapen av en språklig järnridå? Ett scenario där samhällsdebatten i ökad utsträckning förs på ett främmande språk innebär att många medborgare inte kan delta. Att värna om det svenska språket är viktigt också ur ett kulturpers- pektiv. Kulturer hålls ofta ihop av ett gemensamt språk som bär upp det 3 Språkvård 2/97, , . Likriktning hotar i spåren av ökad kommersialise- ring inom film, TV och video m.m. Jag har valt att redovisa ovanstående resonemang därför att det tyd- liggör sambandet mellan språket, demokratin och det tryckta ordet. Med det scenario som och skisserar blir boken, tidskrifterna och tidningarna nödvändiga som bärare av det gemensamma kulturarvet och en förutsättning för vår demokrati. 1.4Boken i ett framtidsperspektiv $ET STORA FELET MED DE NYA B¶CKERNA ¤R ATT DE HINDRAR OSS ATT L¤SA DE GAMLA Möjligheten att lagra information i yttre medier har, med teknikens hjälp, accelererat under det senaste århundradet, skriver i sin uppsats och berättande (se bilaga 2). Det tryckta ordet, i form av böcker, tidskrifter och tidningar, har blivit var mans egen- dom. Med fotografiet fick vi ett effektivt sätt att bevara synintryck. Filmen firar 100-årsjubileum. har de elek- troniska medierna använts i allt större utsträckning för lagring av olika typer av information. De allra första yttre lagringsformerna är bilder. De äldsta bevarade är grottmålningar som är ca . Skriftspråket uppstod för ungefär 5 . Men först med uppfinning av tryckpressen blev lagrad information mer allmänt till- gänglig. I människosläktets historia är inte mer än ett andetag. Följande tabell ger en grov uppskattning av de olika sätten att lagra kunskap utanför våra egna huvuden. 4 Källa: P. Gärdenfors, Media och berättande, 1997. -EDIERNAS ¥LDER 5 1 500 000 år Kommer boken att överleva? Kommer framtidens barn att ens be- höva lära sig att läsa? Kanske räcker det att kunna hantera kunskaps- maskiner? Alldeles säkert kommer dock den skrivna texten att finnas kvar, även om den allt oftare kommer att kompletteras med andra medier, framhåller Gärdenfors. Den främsta anledningen är att text i många sammanhang är en kompakt och EFFEKTIV kod. än vi lyssnar. Förmågan att tolka är i hög grad beroende av vilka mönster vi är be- redda att se och höra. Vi kan L¤RA oss att se nya mönster och på detta sätt förfina vår tolkningsförmåga. Detta är inget man får gratis, utan kräver stor möda, goda exempel och god handledning. Informations- samhället gör det lätt att få tag i fakta - om man vet var man skall leta - och vi behöver därför inte hålla alla detaljer i minnet, menar . Läsning tvingar oss att använda fantasin, vi bygger upp en bild av det vi läser. Den mänskliga hjärnan är inte en videobandspelare som passivt kopierar den information som matas in. Hjärnan är aktiv, söker mönster på olika nivåer, filtrerar bort det som är irrelevant och SKAPAR på så sätt sin egen information. Vi kan inte ta till oss något utan att tolka det. 5 De första tidsuppskattningarna är mycket grova. "OKL¤SANDET ¤R DEN NYTTIGASTE AV ALLA KULTURYTTRINGAR !NDRA OCH NYARE MEDIA SOM FILM OCH TELEVISION KAN VARA BRA MEN DE M¥STE H¤MTA SIN N¤RING FR¥N B¶CKERNA $ETTA SKALL MAN INTE GL¶MMA UTAN FORTS¤TTA ATT ST¶DJA BOKEN OCH ALLT SOM HAR MED B¶CKER ATT G¶RA (-ARTINSONTAL VID +ARLSHAMNS 3TADSBIBLIOTEKS HUNDRA¥RSJUBILEUM DEN JANUARI En utgångspunkt för denna utredning är att boken och kultur- tidskriften har betydelse för de av antagna kultur- politiska målen. 1.att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, 2.att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, 3.att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, 4.att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, 5.att bevara och bruka kulturarvet, 6.att främja bildningssträvanden och 7.att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kultu- rer inom landet. Boken och kulturtidskriften har en mycket viktig roll i arbetet med att uppfylla de kulturpolitiska målen, inte minst dem som berör demo- kratifrågor. En av motiveringarna till tidskriftsstödet är bl.a. tid- skriftens stora betydelse för den allmänna debatten i kulturella, sociala och politiska frågor och därmed för den demokratiska processen i Det statliga utgivningsstödet för böcker har till syfte att FR¤MJA KULTURELL M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET OCH D¤RIGENOM MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR medan bibliotekens och skolornas läsfrämjande insatser handlar om ATT V¤RNA YTTRANDE FRIHETEN OCH SKAPA REELLA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ALLA ATT ANV¤NDA DEN och ATT FR¤MJA BILDNINGSSTR¤VANDEN Ur demokratisk synvinkel är boken och kulturtidskriften medel ATT VERKA F¶R ATT ALLA F¥R M¶JLIGHET TILL DELAKTIGHET I KULTURLIVET OCH TILL KULTURUPPLEVELSER, och litteraturen utgör också en del av det kulturarv vi skall BEVARA OCH BRUKA 2 Boken och läsarna Det sägs ofta att svenskarna är ett läsande folk. Vi läser skönlitteratur, dagstidningar, tidskrifter, skolböcker, instruktioner och facklitteratur, kataloger, reklam m.m.. Vi läser också när vi använder andra medier än de rent litterära - till exempel då vi tittar på textade TV-program och när vi sitter framför datorn och chattar på nätet. Till och med på våra mjölkpaket trycks texter om de mest skiftande ämnen. Vi omges av det skrivna ordet under hela vår vakna tid. av svenskarna mellan läste böcker varje vecka 1996. 1 Bokläsningen kom på fjärde plats när det gäller hur stor del av befolkningen som använde olika massmedier under en genomsnittlig dag. Som en jämförelse såg på TV, hörde på radio, läste en morgontidning och använde en persondator.2 1 I undersökningen ingick läsning av läxböcker, men däremot inte användning av lexikon, kokböcker eller högläsning för barn . 2 Källa: . 30 "OKEN OCH L¤SARNA Andel av befolkningen mellan som använde olika massmedier en genomsnittlig dag 1996 (%) Statistiken när det gäller läsvanor är förhållandevis omfattande. ger ut +ULTURBAROMETERN I DETALJ 4EMA LITTERATUR OCH BIBLIOTEK som i siffror visar befolkningens litteratur- och biblioteks- Data samlas in genom telefonintervjuer med slumpmässigt utvalda personer. Den senast publicerade undersökningen gjordes 1994/95 och omfattade 2 000 personer. En liknande undersökning gjor- des /89. Nordicom (Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommuni- kationsforskning) publicerar -EDIEBAROMETERN, som är en årlig räck- viddsundersökning som avser att belysa hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag under respektive år tagit del av olika medier. Nordicom har knutit ett vetenskapligt råd till undersök- ningen Mediebarometern. har anslagit medel mot- svarande av kostnaden för Mediebarometern. Mediebarometerns statistik har analyserats och kommen- terats av medieforskaren i rapporten 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET, utgiven i Nordicoms serie Medie- Där presenteras utförliga analyser av aktuell mediestatistik och rapporter om medieutvecklingen ur olika perspektiv. "ARNBAROMETERN 95/96: 3-8-åringars kultur- och medievanor av är en rapport som publiceras av Mediamätning i Skandi- navien (), med ekonomiskt stöd från . "OKEN OCH L¤SARNA 31 AB genomför marknads- och publikundersökningar inom medieområ- det. I projektet och Mediebarometer har man följt 3-8-åringars massmedie- och kulturanvändning i en serie på fem mätningar där den näst senaste rapporten utgavs . På uppdrag av och utförde 3)&/ en intervjuundersökning med syfte att kartlägga allmänhetens kunskaper och uppfattningar om den årliga stora bokrean samt allmänhetens bokläsningsvanor. Resul- taten publicerades i rapporten av konsumenternas åsikter och kunskaper om den stora bokrean. Totalt använde svenskar i åldern olika medier , eller under en genomsnittlig dag 1996, enligt Medie- barometern. Av användes till att lyssna på radio och till att se på TV. Bokläsning kom på tredje plats av medietiden, följt av CD/grammofonskiva och morgontidning på . 3 Mediebarometern 1996. 32 "OKEN OCH L¤SARNA Procentuell andel av den bruttotid som befolkningen ägnar åt massmedier fördelad på olika medier CD / grammofonsk iv a Vec k o-/ månadstidning Spec ial-/ fac k tidsk rift Källa Mediebarometern 1996. Undersökningen tog dock inte hänsyn till hur aktiv läsa- ren/lyssnaren/tittaren var eller om man tog del av flera medier sam- . Om t.ex. radion stod på när man läste morgontidningen, räknades både radiolyssnandet och tidningsläsningen. förklaring till TV:ns och radions stora dominans ges av medieforskaren i 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET. Lindung delar in massmedierna i tre grupper: litterära, auditiva och visuella. De två sistnämnda medierna kräver mindre uppmärksamhet och engagemang än läsningen. De är mer lättkonsumerade. Läsmediet måste vi däremot koncentrerat hålla igång av egen kraft som läsning förutsätter en mödosamt uppövad och underhållen förmåga för att den ska vara nöjsam och effektiv. Lindung menar att det i befolkningen finns många i alla åldersgrupper som inte är bra på att "OKEN OCH L¤SARNA 33 läsa eller har lässvårigheter (utan motsvarighet i tittar- eller lyssnar- svårigheter). Denna del av befolkningen läser därför inte några längre stunder och ger sig inte i kast med långa texter som t.ex. i böcker. Detta gäller särskilt texter som på det ena eller andra sättet kräver kvalificerad läsförmåga, enligt Lindung. I genomsnitt läser vi , enligt Mediebarometern. Denna tid varierar dock starkt mellan olika grupper. Det finns ett tyd- ligt samband mellan UTBILDNING OCH BOKL¤SNING. böcker genomsnittligt kortast tid per dag, , medan mellan- utbildade läser och högutbildade under en genomsnittlig dag. Förhållandet är det omvända när det gäller TV- tittande och radiolyssnande. Lågutbildade ser på TV och hör på radio , mellanutbildade ser på minuter och hör på radio , medan högutbildade ser på TV och hör på radio under en genomsnittlig dag. 4Lindung 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET, statistik från Mediebarometern, analyser och kommentarer från medieforskare. 5Till lågutbildade räknas personer med förgymnasial utbildning; grundskola, folkskola m.m. Mellanutbildade kallas de med gymnasieutbildning medan personer med högskoleutbildning definieras som högutbildade. Befolkningens medietid - minuter per dag 1996 "OKEN OCH L¤SARNA 35 Kvinnors och mäns bokläsning skiljer sig också åt, liksom yngres och äldres läsvanor. Kvinnor läser mer än män och yngre personer av båda könen läser mer än äldre. Män i åldern läser böcker per genomsnittlig dag medan kvinnorna läser . Åldersgruppen 15 -24 läser mest, per genomsnittlig dag, följd av 9 -14-åringar med 27 minuters lästid per genomsnittlig dag. Övriga tre åldersgrupper, dvs. 25 -, 45 -och 65 -, läser per dag i genomsnitt, enligt Mediebarometern. Bokläsning minuter per dag Undersökningen visar att de som läser mer än genomsnittet är kvin- nor, personer i åldersgruppen , högutbildade, tjänstemän, akademiker och studerande. 36 "OKEN OCH L¤SARNA SOU 1997:141 Underhållningslitteraturen dominerar stort, oavsett vilken läsargrupp som undersöks. Hos de högutbildade finns inte en mer utbredd läsning av eller smak för kvalitetsböcker jämfört med läsare i övriga utbild- De låg- och högutbildade läsarna har samma profil- värden. Skiljelinjen i smak och läsval går alltså inte MELLAN olika so- ciala skikt utan skär GENOM populationen av läsare i samtliga grupper. 6 Kulturbarometern definierar skillnaden mellan underhållningslitte- ratur och kvalitetslitteratur på följande sätt: Kvalitetslitteratur inkluderar dels s.k. klassiker, dels böcker av stort litterärt värde, dvs. böcker av författare som biograferats eller nämnts i normgivande litteraturhandböcker och sådana som uppmärksammats eller fått sådan dagspresskritik att deras verk ansetts böra föras till denna kategori. Underhållningslitteratur är den litteratur som inte hör till kvalitets- litteraturen enligt ovanstående definition. Kulturbarometerns undersökning visar att drygt hälften av de tillfrå- gade kunde uppge namnet på en FAVORITF¶RFATTARE Omkring en tredjedel nämnde då en kvalitetsförfattare. av de tillfrågade hade en favoritförfattare vid undersökningstillfället /95 jämfört /89. (1988/89) nämnde en kvalitetsförfattare som sin favorit. av de tillfrågade nämnde en underhållningsförfattare som sin favorit, jämfört 1988/89. De intervjuade föredrog i något större utsträckning svenska författare framför anglosaxiska. (1988/89) nämnde en svensk författare som sin favorit, medan angav en anglosaxisk författare, en minskning /89. Mycket få författare från andra språkområden angavs. 6Lindung 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET statistik från Mediebarometern, analyser och kommentarer av medieforskare. 7Definition ur Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek, PUB informerar 1990:IV. "OKEN OCH L¤SARNA 37 Andel svenskar som uppgivit en favoritförfattare Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. Dagens favoritförfattare enligt Kulturbarometern är följande: Mest omnämnda favoritförfattare i rangordning - svenska och utländska (Minst 10 har uppgett samma författare) 7.Jean M. Auel Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1 . I motsvarande undersökning /89 var de främsta favoritför- fattarna . De dominerade helt och fick ungefär lika många röster. Av övriga författare nämndes Per och . 38 "OKEN OCH L¤SARNA Författare av spänningslitteratur fick flest röster, medan de som skrev moderna underhållningsromaner med kärlek och romantik bara fick en fjärdedel så många röster. 2.3Barns och ungdomars läsning "¥LDERN - ¥R Barn i åldern ägnar per dag åt medier, dvs. , enligt Barnbarometern. Av tar TV:n ojämförligt störst del, . Video kommer på andra plats och böcker på tredje plats . Andel barn som läser böcker Källa: Barnbarometern 95/96. 8 Källa:Barnbarometern 95/96. "OKEN OCH L¤SARNA 39 Lästid barn 1984 och 1995/96 Källa: Barnbarometern 95/96. Småbarnen 3 -var, tillsammans med skolbarnen 9 -de flitigaste biblioteksbesökarna, enligt Barnbarometern. barnen hade varit på bibliotek , och under senaste månaden. 9 När det gäller BIBLIOTEKS BES¶KEN är siffrorna relativt stabila jämfört med tidigare undersök- ningar. av barnen hade 1995/96 DAGLIG KONTAKT MED B¶CKER, dvs. de läste själva, bläddrade i en bok eller lyssnade på någon som läste för dem. Andelen barn som hade daglig kontakt med böcker har dock minskat . hade av barnen i åldern daglig kontakt med böcker. 9Källa: Barnbarometern 95/96. 10Källa: Barnbarometern 95/96. 40 "OKEN OCH L¤SARNA SOU 1997:141 Barnbarometern visar att F¶R¤LDRARNAS UTBILDNINGSNIV¥ är en betydelsefull faktor när det gäller barnens kontakt med böcker Bland barn till högutbildade hade daglig kontakt med böcker 1995/96 (), för barn till mellanutbildade var siffran (), och bland barn till lågutbildade hade daglig kontakt med böcker (). är utvecklingen förhållandevis stabil utom för gruppen barn till lågutbildade föräldrar. För denna grupp barn har andelen som har daglig kontakt med böcker minskat med drygt 20 procentenheter.11 När det gäller L¤STIDEN för hela gruppen barn i åldern uppgick den i genomsnitt per dag /96. Detta är en sänk- ning jämfört med . När det gäller L¤STIDEN I F¶R H¥LLANDE TILL F¶R¤LDRARNAS UTBILDNINGSNIV¥ fanns ingen skillnad mellan Högutbildades barn läste (. ), mellanutbildades barn (. ) och lågutbildades barn per dag (. Undersökningen 1995/96 visar att högutbildades barn i åldern år hade kontakt med böcker i nästan lika hög grad som , men att lästiden hade HALVERATS För gruppen barn till mellan- utbildade föräldrar märks en kraftig minskning, både när det gäller daglig kontakt med böcker och själva lästiden. Detta gäller i ännu högre grad för gruppen barn till lågutbildade föräldrar. I denna grupp hade såväl andelen barn med daglig kontakt med böcker som lästiden minskat kraftigt.