sou · GLB3101 · 1998-01-01 00:00:00 — på mer eller mindre frivillig grund åta sig inom ramen för sin allmänna servicefunktion. Som framgår av kap. 7 och 8 ovan har mer än en funktion att fylla, och behov av att kunna behandla information om de totalförsvarspliktigas och annan med dessa enligt vårt lagförslag jämställd personals förhållanden uppkommer i flera fall. En genomgång av verksamhet visar att personuppgifter behöver behandlas för de ändamål som anges nedan i punkterna 16. Behandling av personuppgifter för att ta fram underlag till beslut om inskrivning, krigs- placering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret. Under denna punkt faller till att börja med huvuduppgift att mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga. Här ryms också hantering av person- uppgifter i samband med annan mindre omfattande utredning än mönstring enligt lagen om totalförsvarsplikt, och vid särskild antagningsprövning enligt lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning. personregister utgör en källa till information även för de myndigheter och andra organ inom totalförsvaret som själva kan besluta om krigsplacering eller andra former av ianspråktagande av personal till sin organisation, för verksamhet under höjd bered- skap. Här avses t.ex. frivilligorganisationer och myndigheter som är beredskapsmyndigheter. Även om det inte framgår direkt av instruktion att verket skall förse andra myn- digheter m.fl. med uppgifter till stöd för deras beslut om krigsplacering eller annat ianspråkta- gande av personal för totalförsvarsändamål, anser vi att de personuppgifter inne- har skall kunna användas för detta ändamål om det begärs. Här är det viktigt att framhålla att sekretesslagens bestämmelser ger ett skydd mot att information som är känslig lämnas ut av . Syftet med över hälso- och sjukvårdspersonal (se ovan, avsnitt 8.4.8) täcks också av ändamålsbeskrivningen i denna punkt. Behandling av personuppgifter för redovisning av personal med uppgifter inom totalförsva- ret. har enligt sin instruktion till uppgift att redovisa i princip all personal inom total- försvaret. (Vad gäller annan personal än pliktpersonal förutsätter möjligheten att redovisa denna att det organ som förfogar över den enskilde anmält detta till .) Behandling av personuppgifter för att säkerställa att den registrerade fortlöpande erhåller ändamålsenlig utbildning och lämplig placering inom totalförsvaret. I sin verksamhet skall inte bara utreda och en gång för alla placera den enskilde inom totalförsvaret. Det är viktigt att uppgifter om hans eller hennes kunskaper och lämplig- het i övrigt hålls aktuella i relevanta delar. För detta ändamål krävs en kontinuerlig behandling av personuppgifterna. Behandling av personuppgifter för att tillse att den totalförsvarspliktige fullgör sina skyldig- heter såvitt avser totalförsvarsplikten. Personuppgifter behöver behandlas av för att kalla den enskilde till t.ex. mönstring och grundutbildning samt för att pröva frågor om hämtning, föreläggande av vite m.m., allt i avsikt att tillse att den totalförsvarspliktige fullgör vad som ankommer på honom eller henne enligt gällande bestämmelser. Behandling av personuppgifter för att tillgodose den enskildes rättigheter och trygghet i hans eller hennes egenskap av totalförsvarspliktig. Totalförsvarsplikten är inte enbart förenad med skyldigheter för den enskilde. Han eller hon har också rättigheter. Behandling av personuppgifter krävs även för att tillgodose dessa. Ofta är rättigheterna en spegelbild av skyldigheterna. Skyldigheten att tjänstgöra kan upphävas av en rättighet att befrias från plikttjänstgöring under vissa förutsättningar. Rätt till vapenfri tjänstgöring eller till uppskov kan föreligga i vissa fall, liksom rätt till ekonomiskt bistånd. Sådan hälsoundersökning som utförs t.ex. vid mönstringen syftar till att utröna den totalförsvarspliktiges tjänstbarhet ur medicinsk synpunkt. Undersökningen sker inte enbart i försvarets intresse; ändamålet är i lika hög grad att tillse att den enskilde inte utsätts för på- frestningar under tjänstgöringen som han eller hon inte har förutsättningar att klara. Det- samma gäller den psykologiska undersökningen. Vid inryckningen tillställs sjukvårdspersonalen vid förbandet eller motsvarande utbildningsenhet uppgifter från undersökningarna. Detta sker bl.a. för att skapa garantier för att den enskilde blir behandlad på ett sätt som hans eller hennes hälsa och förmåga kräver samt för att ett medicinskt underlag finns i händelse av olycka eller om det annars skulle bli aktuellt med sjukvårdsinsatser. Behandling av personuppgifter för att planera, följa upp och utvärdera sådan verksamhet som nämnts ovan. behöver också använda personuppgifter t.ex. för att planera mönstringsförrättningar, undersöka om urvalsmetoderna fungerar m.fl. åtgärder som syftar till praktiska arrangemang för verksamheten och för analyser av om förändringar är påkallade. Dessa ändamål följer inte med självklarhet av vad som räknats upp i p. 15 och bör därför anges särskilt. De ovan angivna ändamålen avser att omfatta alla arbetsuppgifter som åligger eller som enligt sin instruktion bör kunna utföra på begäran och som förutsätter sådan behandling av personuppgifter som omfattas av den föreslagna persondatalagens be- Mängden personuppgifter som måste hantera medför att annan be- handling än automatisk i princip är utesluten. Vi bedömer att samtliga nu angivna ändamål är berättigade, i betydelsen att de inte står i strid med vad persondatalagen anger om när behand- ling av personuppgifter är tillåten (10 § förslaget till persondatalag, se ovan under Bakgrund). Behandlingen är nödvändig för att den verksamhet det åligger att bedriva skall kunna utföras. Denna verksamhet, som i huvudsak består i att mönstra (motsvarande), skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga, lämna stöd till de bemanningsansvariga samt redo- visa personal inom totalförsvaret, måste anses vara av allmänt intresse. Samtycke från den enskilde till att uppgifterna behandlas med automatik och/eller registreras krävs därför ej. 11.2.2Behandling för andra ändamål än dem som uppgifterna ursprungligen insamlades för Bakgrund: Av 9 § första stycket d i förslaget till persondatalag följer att personuppgifter inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. får i sin verksamhet personuppgifter från flera myndigheter och andra organ som samlat in uppgifterna för helt andra ändamål än dem som skall använda upp- gifterna för (se avsnitt 7.2.3). Överväganden: framhåller att även ett utlämnande till annan av person- uppgifter måste vara förenligt med de ursprungligen angivna ändamålen. Det bör därför, enligt kommittén, inte vara möjligt att kringgå kravet på en fortsatt ändamålsenlig behandling ge- nom att en persondataansvarig lämnar ut uppgifterna till en annan, som vid sin insamling bestämmer ändamål som är oförenliga med de ursprungliga (, avsnitt 12.4.3). Den som lämnar ut uppgifterna skulle i denna situation i vart fall med vetskap om mottaga- rens avsikter göra sig skyldig till en otillåten behandling i och med utlämnandet. Konflikt kan här uppstå mellan persondatalagens bestämmelser om en alltigenom ändamålsenlig be- handling och bestämmelser i andra författningar som föreskriver skyldighet för vissa myndig- heter att lämna uppgifter till andra. (Motsvarande konflikt uppkommer inte vad gäller myn- digheternas skyldighet att lämna ut uppgifter till allmänheten eftersom persondatalagen inte innebär någon inskränkning av offentlighetsprincipen. Se 8 § första stycket förslaget till persondatalag och avsnitt 6.3 ovan.) Bestämmelser om skyldighet för en myndighet att lämna uppgifter till en annan myndighet har ofta tillkommit för att sekretess som gäller för uppgiften skall brytas (se 14 kap. 1 § sekretesslagen och avsnitt 4.3.8, ovan). Bestämmelserna har däre- mot knappast föregåtts av några överväganden om huruvida mottagarens behandling är fören- lig med de ändamål för vilka uppgiften ursprungligen samlats in. har upp- märksammat problemet och anfört, att bestämmelserna om skyldighet att lämna ut uppgifter måste ses över, något som kommittén inte har ansett att dess uppdrag omfattat (, avsnitt 8.2.2). För del skulle ovan redovisade problem kunna lösas genom en föreskrift om att personuppgifter får lämnas till för de i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga angivna ändamålen, även om uppgiften ursprungligen insamlats för andra ändamål. Eftersom bestämmelser i andra lagar och förordningar har företräde framför bestämmelserna i persondatalagen (se 2 § förslaget till persondatalag) innebär emellertid re- dan en föreskrift i författning om att en uppgift skall lämnas ut, att utlämnande också kan och skall ske, även om åtgärden skulle strida mot de ändamål för vilka uppgiften ursprungligen samlats in. Detta förhållande, jämte en sådan bestämmelse som vi föreslagit ovan om att de uppgifter som samlar in skall anses insamlade för de i lagen angivna ändamålen så länge inte annat uttryckligen angivits vid , medför att persondatalagens bestämmelser om ändamålsenlig behandling inte hindrar vare sig utlämnande av uppgifter till , i de fall skyldigheten att lämna uppgiften följer av författning, eller egen behandling av dessa uppgifter. En särskild föreskrift om att utlämnande och behandling är tillåten i dessa situationer är därmed inte nödvändig. Det skall framhållas att den översyn av bestämmelserna om skyldighet att lämna ut uppgifter som förordar, och som också får anses påkallad allmänt sett, inte behöver omfatta de regler som föreskriver skyldighet att lämna personuppgifter till så länge skyldigheten motiveras av totalförsvarets behov eftersom bestämmelser som rör försvar inte behöver bringas i överensstämmelse med EG-direktivet. Slutligen skall påpekas att det inte går att säga var gränserna går för när en behand- ling blir oförenlig med ändamålen. Enligt (, avsnitt 12.4.3) får detta bestämmas genom praxis och de mer preciserade regler som regeringen och Datainspektionen kan utfärda. 11.2.3Särskilt om behandling för forskning och statistik Överväganden: Som nämnts ovan anses generellt inte behandling för historiska, statis- tiska och vetenskapliga ändamål oförenlig med de ändamål för vilka uppgifterna samlats in (avsnitt 6.3). Detta följer uttryckligen av 9 § andra stycket i förslaget till persondatalag. Person- uppgifter från t.ex. mönstringsförrättningar utgör ett viktigt underlag för statistik och forsk- ning och vi ser inga skäl att göra undantag från persondatalagens bestämmelser, eller på annat sätt begränsa eller förbjuda behandling av uppgifterna för sådana ändamål. De personuppgifter samlat in kan alltså användas för forskning och statistik trots att detta inte angivits vid insamlingen av uppgifterna. Någon särskild bestämmelse om detta i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga erfordras inte. Den lag vi föreslår reglerar inte behandling för forsknings- och statistikändamål. Vi föreslår emellertid vissa särbestämmelser när det gäller möjligheter till sökning av personuppgifter i ADB-register över totalförsvarspliktiga och beträffande bevarande av uppgifter i registret för dessa ändamål. (Se avsnitt 12.5 och kap. 11.3 Vilka personuppgifter skall få behandlas? Förslag: skall få behandla känsliga personuppgifter om det är nödvändigt för något av de i lagen angivna ändamålen. Även de myndigheter och andra som kan utföra mindre omfattande utredningar om de totalförsvarspliktigas förhållanden enligt lagen om totalförsvarsplikt, skall få behandla känsliga personuppgifter om uppgifterna behövs i sådan utredningsverksamhet. Bedömning: I övrigt är inga avvikelser från persondatalagens bestämmelser om vilka person- uppgifter som får behandlas påkallade allmänt sett. (De begränsningar vi föreslår av vilka uppgifter som skall få behandlas genom att registre- ras i ADB-register över totalförsvarspliktiga redovisas i avsnitt 12.2, nedan.) Bakgrund: Enligt förslaget till persondatalag skall den persondataansvarige tillse att inte flera personuppgifter behandlas än som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med be- handlingen (9 § första stycket f.). Lagen innehåller också förbud mot behandling av vissa känsliga personuppgifter (13 §) och mot att andra än myndigheter behandlar personuppgifter om lagöverträdelser eller om domar och säkerhetsåtgärder i brottmål (21 §). Enligt 22 § får uppgifter om personnummer bara behandlas när det är klart motiverat med hänsyn till ända- målen med behandlingen, vikten av en säker identifiering eller av något annat beaktansvärt skäl. behöver i sin verksamhet kunna behandla såväl sådana uppgifter som enligt persondatalagens definition är känsliga, som uppgifter om lagöverträdelser och personnum- mer. Överväganden: Vad gäller de personuppgifter om totalförsvarspliktiga som skall kunna behandla, är det, bortsett från de begränsningar som bör göras vad gäller ADB- registrering av uppgifterna, enligt vår bedömning tillräckligt med den föreslagna persondata- lagens allmänt hållna bestämmelse om att inte fler uppgifter får behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. (I avsnitt 12.2 nedan anges vilka personuppgifter som bör få införas i ADB-register över totalförsvarspliktiga.) Inte heller persondatalagens bestämmelser om behandlingen av uppgifter om lag- överträdelser m.m. och av personnummer, föranleder några förslag till undantag eller förtydli- ganden från vår sida. Uppgifter om lagöverträdelser kan tas in av från olika polis- register för att förhindra att en kriminellt belastad person hamnar i en från säkerhetssynpunkt olämplig befattning. Vidare får uppgifter från om intagningar och avgångar från kriminalvårdsanstalter, främst som underlag för beslut om kallelser till mönst- ring och repetitionsövningar, och från domstolar om domar i mål om brott mot totalförsvars- plikten (se ovan, avsnitt 7.2.3.) Som myndighet har också rätt att behandla sådana uppgifter (så länge behandlingen är nödvändig med hänsyn till ändamålen). De villkor persondatalagen ställer för att personnummer skall få behandlas är uppfyllda i verksamhet. Vikten av en säker identifiering är ett skäl till varför måste kunna behandla uppgifter om personnummer. Persondatalagens bestämmelser om förbud mot behandling av känsliga personuppgifter föranleder emellertid närmare överväganden. I 13 § första stycket persondatalagen anges att det är förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar a)ras eller etniskt ursprung, b)politiska åsikter, c)religiös eller filosofisk övertygelse, d)medlemskap i fackförening. Enligt andra stycket i 13 § är det också förbjudet att behandla personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. De nu uppräknade kategorierna av uppgifter betecknas med persondatalagens termino- logi som känsliga (3 § persondatalagen). Det är en självklarhet att ett förbud mot behandling av dessa uppgifter inte kan vara absolut. Inte minst med hänsyn till den enskildes egna intres- sen måste även känsliga personuppgifter kunna behandlas i vissa fall, t.ex. inom sjukvården. 1519 §§ i persondatalagen innehåller också en rad undantag från förbudet. Känsliga person- uppgifter får enligt dessa lagrum behandlas efter den enskildes samtycke eller eget offentliggörande av uppgifterna, när behandlingen är nödvändig i vissa fall, t.ex. för att rättsliga anspråk skall kunna göras gällande, av ideella organisationer inom deras verksamhet såvitt avser medlemmar och vissa andra personer, inom hälso- och sjukvården samt för forskning och statistik. Dessutom får regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer föreskriva ytterligare undantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter, om det behövs med hän- syn till ett allmänt intresse. behöver kunna behandla uppgifter om den enskildes hälsa i stor utsträckning. Resultaten från de medicinska och psykologiska undersökningar som föregår ett beslut om inskrivning av den totalförsvarspliktige utgör det viktigaste underlaget vid bedömningen av hans eller hennes tjänstbarhet. Även uppgifter om religiös eller filosofisk övertygelse tillhör sådant som i vissa fall behöver för att få underlag för beslut om hur den enskilde skall användas inom totalförsvaret. En allvarlig personlig övertygelse rörande bruk av vapen kan t.ex. grunda en rätt till vapenfri tjänstgöring och en anslutning till den religiösa sekten vittnen kan innebära att den totalförsvarspliktige tills vidare inte skall kallas till mönst- ring (se 3 kap. 16 § och 10 kap. 8 § 2 lagen om totalförsvarsplikt samt 7 kap. 3 § förordningen om totalförsvarsplikt). Dessutom kan det förekomma att andra känsliga uppgifter åberopas av den enskilde själv som skäl för befrielse från tjänstgöring eller för särskild typ av tjänstgöring. De undantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter som anges i persondatalagen omfattar inte verksamhet i nu aktuellt avseende. Inte heller kan bestämmelser i andra författningar om att myndigheter och de totalförsvarspliktiga själva skall lämna känsliga uppgifter till , anses innebära att också har rätt att vidta åtgärder med uppgifterna i strid med persondatalagens förbud. Här är det viktigt att hålla i minnet att vad persondatalagen förbjuder inte är all sorts behandling av känsliga personuppgifter utan vilket följer av lagens tillämpningsområde behandling som helt eller delvis är auto- matisk samt även annan behandling om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i ett register. har således rätt att behandla känsliga uppgifter manuellt, förutom genom att registrera dem, utan särskilda föreskrifter om undantag från persondatalagens förbud. behöver emellertid kunna registrera känsliga personuppgifter med hjälp av ADB och i viss utsträckning även i övrigt kunna behandla dem med automatik. Vi föreslår därför att en bestämmelse tas in i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarsplikti- ga som generellt medger att behandla känsliga personuppgifter om det är nödvän- digt med hänsyn till de ändamål som anges i lagen. Eftersom det inte går att förutse vilka uppgifter den enskilde själv kan komma att åberopa bör undantaget inte begränsas till vissa känsliga uppgifter. Förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter medför problem också för de myn- digheter och andra organ som kan utföra annan mindre omfattande utredning än mönstring. (Se 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt och 4 kap. 5 § andra stycket förordningen om totalförsvarsplikt samt avsnitt 7.2.2, ovan.) Även om en sådan utredning inte skall vara mer omfattande än vad som behövs för att den totalförsvarspliktiges förutsättningar att fullgöra civilplikt i en viss befattning skall kunna bedömas, utgör uppgifter om hälsotillstånd en del av det underlag som behövs. Det torde vara i det närmaste omöjligt att hantera uppgifterna utan att föra in dem i någon typ av i vart fall manuellt register och även om uppgifterna vidarebefordras till per brev, är det rimligt att anta att försändelserna kommer att ske i elektronisk form. Det finns alltså ett behov av bestämmelser som ger de aktuella myndigheterna rätt att behandla känsliga personuppgifter. Det kan med visst fog invändas att den lag vi föreslår endast bör vara tillämplig på verksamhet och att de avvikelser från persondata- lagen som är motiverade för andras verksamhet bör undersökas särskilt och tas in i andra författningar. De mindre omfattande utredningarna tjänar emellertid samma syften som Plikt- verkets egen utredningsverksamhet och är mycket nära förknippade med denna på sådant sätt att överenskommelser myndigheterna emellan om samordning ofta är nödvändig. Praktiskt går det inte sällan till så att en myndighet först ber om ett underlag som omfattar vissa uppgifter, varefter myndigheten själv kompletterar uppgifterna genom frågor till den totalförsvarspliktige. Underlaget tillställs därefter tillsammans med en begäran om att den totalförsvarspliktige skall skrivas in. och den andra myndighetens åtgärder kan därmed sägas vara förenade i samma utredningsärende. De undantag från persondata- lagens bestämmelser som ärendet motiverar kan enligt vår uppfattning därför med fördel ges i samma författning, på samma sätt som reglerna för utredningar om den totalförsvarspliktiges förhållanden, för såväl som andra myndigheters vidkommande, ges i lagen om totalförsvarsplikt (och i förordningen därom). Vi föreslår att bestämmelser som ger de aktuella myndigheterna m.fl. rätt att behandla känsliga personuppgifter tas in i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. I lagtexten bör markeras att detta är ett undantag från lagens tillämpningsområde i övrigt, och vilket är en mycket viktig begränsning att undantaget från persondatalagens förbud mot behandling av känsliga personuppgifter för de berörda myndigheterna endast gäller i deras verksamhet för att utreda totalförsvarspliktigas förhållanden som sker med stöd av bestämmelserna i lagen om totalförsvarsplikt. Känsliga personuppgifter skall också kunna kommuniceras mellan och de en- heter inom totalförsvaret som är ansvariga för pliktpersonalens utbildning. skall tillställa den utbildningsansvarige uppgifter om den enskildes hälsa i samband med att denne rycker in till grundutbildning. Efter avslutad grundutbildning skall få tillbaka upp- gifterna, med eventuella tillägg som införts i den enskildes journal. Enligt 18 § andra stycket persondatalagen får den som är yrkesmässigt verksam inom hälso- och sjukvårdsområdet och har tystnadsplikt alltid behandla känsliga personuppgifter. En förbandsläkare (motsvarande) är underkastad förbud att röja uppgifter om enskilds hälsotillstånd och andra personliga för- hållanden i enlighet med sekretesslagens föreskrifter (7 kap. 1 och 3 §§), och får därmed enligt den föreslagna persondatalagen behandla de aktuella uppgifterna. Så länge det är hälso- och sjukvårdspersonal som behandlar känsliga personuppgifter hos den utbildningsansvarige be- hövs sålunda inte några särskilda bestämmelser som ger tillåtelse till behandlingen. Hos den utbildningsansvarige torde härutöver endast de som tar befattning med det grundutbildnings- kort som översänds i samband med inryckningen ha ett behov av att behandla känsliga personuppgifter (se ovan avsnitt 8.4.4). I grundutbildningskortet förekommer sifferkoder som anger hälsa och psykisk funktionsförmåga. Det torde redan nu finnas ett behov för den utbildningsansvarige att behandla grundutbildningskortet genom att ordna in det i någon form av register och det kan förutses bli vanligt att uppgifterna skickas elektroniskt från till den utbildningsansvarige. Skulle det anses nödvändigt med särskilda bestämmelser som anger att utbildningsansvariga enheter inom försvaret får behandla känsliga personuppgifter, bör dessa ges i annan författning än i lagen om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Det är här frågan om behandlingsåtgärder som behöver kunna utföras av kunder, sedan dessa tagit emot uppgifterna från . De bestämmel- ser som kan vara nödvändiga bör övervägas särskilt. Vårt uppdrag omfattar inte en sådan översyn, men vi vill framhålla att en översyn kan bli nödvändig i och med att användandet av datakommunikation ökar. En lösning som kan visa sig lämplig är att regeringen, med stöd av 20 § persondatalagen, ger en generell föreskrift om att behandling av känsliga personuppgifter är tillåten i verksamhet som avser utbildning av personal inom totalförsvaret. 11.4 Skydd för uppgifterna Bedömning: Persondatalagsförslagets allmänna bestämmelser om skyddsåtgärder och om att Datainspektionen kan meddela närmare skyddsföreskrifter skall gälla även vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga. Ytterligare föreskrifter i lag eller förordning om skydd för uppgifterna är inte påkallade. Bakgrund: Enligt 31 § i förslaget till persondatalag skall den persondataansvarige vidta