sou · GLB360 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för partementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att förbe- reda sändningar av digital marksänd TV. I uppdraget ingick även att bedöma om bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och vilka villkor som i så fall bör gälla. Som särskild utredare förordnades fr.o.m. generaldirektör . Som experter förordnades fr.o.m. samma datum överdirektör , Radio- och , direktör , Post och , kansliråd , och hovrättsassessor , . Konsult har deltagit i utredningens arbete från och förordnades hovrättsassessor att biträda utredningen. Till sekreterare avseende upp- draget angående förordnades fr.o.m.den 31 ja- nuari 1997 . Utredningen har antagit namnet (Ku 1997:01). Härmed överlämnas delbetänkandet inom (SOU 1997:60). Bakgrund och uppdrag..................................................... i och betal-TV ................. Den digitala TV-teknikens möjligheter........................ Utredningar om digital TV......................................... Eventuella hinder för verksamheten............................ Överväganden och förslag ............................................... Programutbud i betal-TV........................................... Distribution och teknik............................................... Mitt uppdrag är att bedöma om bör få mö jlighet att starta en betal-TV-kanal vid sidan om den ordinarie public ser- vice-verksamheten. I detta delbetänkande presenteras förslag till förutsättningar som bör gälla för att skall få denna möjlighet. bör få möjlighet att bedriva betal-TV- verksamhet vid sidan av sitt nuvarande programutbud. Betal-TV- verksamheten skall hållas åtskild från den verksamhet som finansie- ras med medel från rundradiokontot och bedrivas i enlighet med nedan angivna villkor: ·Betal-TV-verksamheten skall syfta till att komplettera program- utbudet i de ordinarie kanalerna SVT1 och SVT2. Programverk- samheten i de ordinarie kanalerna skall bedrivas enligt nuvaran- de principer vad gäller val av program, kvalitetskrav, reprisering etc. ·Betal-TV-utbudet skall distribueras via det digitala marknätet i takt med att ett sådant nät byggs ut. Om andra distributionssätt används skall dessa utnyttja digital teknik och vara till- gängliga för huvuddelen av landets befolkning. ·Om flera olika distributionssätt används för betal-TV-verksamhet skall samma dekoder kunna användas vid mottagning oavsett distributionssätt. ·Betal-TV-verksamheten skall bedrivas i ett eller flera av Sveri- ges Television hel- ellermajoritetsägda aktiebolag. ·Betal-TV-verksamheten skall finansieras med avgifter från dem som utnyttjar denna verksamhet. Full kostnadstäckning skall ef- tersträvas. Medel från rundradiokontot får endast användas till aktiekapital i betal-TV-bolagen, däremot inte för att finansiera löpande kostnader som uppstår i betal-TV-verksamheten. ·Sveriges Television skall tillämpa affärsmässiga principer vid försäljning av programrättigheter och tekniska tjänster till de eg- na betal-TV-bolagen. Vid försäljning av programrättigheter till andra programföretag skall detta ske på ett sådant sätt att syftet med den egna betal-TV-verksamheten inte motverkas. Angående motiven till detta förslag se avsnitt 8. 1 Bakgrund och uppdrag har hos regeringen begärt tillstånd att starta betal-TV som kompletterande finansieringsform till TV-avgiften. hänvisar till den ökande konkurrensen och me- nar att det är nödvändigt att öka exponeringen och tillgängligheten av det programutbud som produceras inom public service-systemet. pekar även på att flera europeiska public ser- vice-företag använder betal-TV som kompletterande finansierings- form. I propositionen En radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 1995/96:161) menade regeringen att en förutsättning för public ser- vice-TV är att den skall kunna tas emot utan krav på särskilda av- gifter. Därför var inte regeringen beredd att lägga fram förslag med anledning av begäran att pröva betal-TV och pay-per-view. Regeringen avsåg dock att återkomma till frågan om förutsättningarna skulle förändras, t.ex. i samband med införande av sändningar med digital teknik. Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten överlämnade betänkandet Från massmedia till multimedia - att digitalisera svensk television (SOU 1996:25). Utredningen föreslog att digitala TV-sändningar från marksändare inleds i med målet att nuvarande analoga marksändningar skall kunna läggas ner efter de digitala marksändningarnas start. I propositionen Digitala TV-sändningar (prop. 1996/97:67) lade regeringen fram sina förslag med anledning av betänkandet. Regeringen föreslog bland annat att en särskild utreda- re bör förbereda den föreslagna sändningsverksamheten samt lägga fram förslag om huruvida bör få möjlig- het att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och vilka villkor som i så fall bör gälla. Mitt uppdrag är således att studera frågan om huruvida bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med sär- skilda avgifter, att lägga fram förslag och ange vilka villkor som bör gälla. I propositionen anges skäl för och emot att låta ett public ser- vice-företag som finansieras med TV-avgiftsmedel ta ut särskilda avgifter för vissa tjänster. Fördelarna är att de som är intresserade och villiga att betala en extra avgift får tillgång till ett rikare programutbud. Betal-TV- publiken får därigenom tillgång till program inte bara från kommer- siella programföretag. För är det en möjlighet till nya erfarenheter och utvecklingsmöjligheter. Nackdelarna är ökade kostnader för företaget i form av ersätt- ning för upphovsrättigheter och sändningskostnader m.m. Beroendet av nya finansieringskällor kan medföra en risk att programpolitiken påverkas negativt genom att de mest attraktiva programmen först sänds i betal-TV-sändningarna. En oreglerad utveckling skulle kun- na hota systemet med TV-avgifter. I detta delbetänkande används begrepp som marksändningar, marknät eller kabelnät. Om det ej framgår i det enskilda fallet att även telenät avses, förstås med marksändning terrester (markbunden) rundradio/TV-sändning eller distribution i nät som är avsedda för TV-distribution. startade reguljära televisionssä ndningar i . TV- verksamheten bedrevs redan från början, efter förebild från brittiska BBC, som ett monopol finansierat med licensintäkter. Avtal slöts mellan () och staten där programföretaget förband sig att iaktta särskilda krav på programverksamheten. Avtalskonstruktionen upphörde och de krav som ställs på betecknas nu som villkor. I radio- och TV-lagen anges vilka villkor som får ställas som villkor för sändningstillstån- det. För de avgiftsfinansierade programföretagen, t.ex. , förekommer dessutom särskilda anslagsvillkor. I propositionen 1995/96:161, En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001, som antogs av , lade rege- ringen fram vissa förslag angåendepublic service-uppdraget: ·Programverksamheten skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. ·Programutbudet skall vara mångsidigt och av hög kvalitet. ·Programmen skall genom tillgänglighet och mångsidighet tillgo- dose skiftande behov och intressen. ·Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoser skiftande behov och intressen hos landets befolkning. ·En mångfald av åsikter och meningsinriktningar skall komma till uttryck och hänsyn skall tas till olika förutsättningar hos be- folkningen. ·Det svenska kulturlivet skall främjas och speglas . Förhållanden i olika delar av landet skall speglas och programutbudet skall i sin helhet präglas av folkbildningsambitioner. finansieras till största delen genom den TV- avgift som tas ut för innehav av TV-mottagare. Det är som bestämmer storleken på avgiften och pengarna samlas på ett konto hos (rundradiokontot). TV-avgiften uppgår 1997 till . fastställer medelsram för verk- samheten för varje tillståndsperiod och bestämmer riksda- gen även de avgiftsmedel som tilldelas , och ur denna medelsram. får 1997 av den totala medelst illdelningen, dvs. När det gäller finansiering och ekonomiska förutsättningar för föreslog regeringen i proposition 1995/95:161 att: ·Företaget även fortsättningsvis skall finansieras med medel från rundradiokontot och inte tillåtas att sända annonser. ·TV-avgifterna oavkortat skall gå till finansiering av public ser- vice-verksamheten. ·Sändningarna skall vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning. I propositionen angav regeringen att det är en allmän förutsätt- ning för den programverksamhet som bedrivs i allmänhetens tjänst att programmen skall kunna tas emot utan krav på särskilda avgif- ter. Mot denna bakgrund var inte regeringen beredd att lägga fram förslag med anledning av begäran om att få pröva betal-TV och pay-per-view (se nedan). Skulle förutsättning- arna förändras, t.ex. i samband med införandet av digital teknik, skulle regeringen dock återkomma till . Regeringen föreslog i public service-propositionen att Te- levision endast skall få sända sponsrade egenproducerade program i anslutning till sportevenemang. Med sponsrade program avsågs i avtalet mellan Televi- sion och staten 1993-1996, program som helt eller delvis bekostats av någon som inte är engagerad inom radio eller TV eller med att framställa audiovisuella verk, under förutsättning att sponsorbidra- get tillfallit eller direkt medfört att kostnader för programmet påtagligt minskat. I den nya Radio- och TV-lagen finns i definitionen av sponsring ingen mot- svarighet till satsen "under förutsättning att sponsorbidraget har tillfallit SVT (alt.SR eller UR) eller direkt medfört att SVT:s (alt. SR:s eller UR:s) kostnader för programmet påtagligt har minskat." påpekade i sitt betänkande, 1995/96:KrU12, att sponsringsbegreppet därmed kommer att vidgas och att ett stort antal program som inte ansetts vara sponsrade i fortsätt- ningen kommer att falla in under den nya definitionen. Därför föreslog utskottet att , förutom spons- rade program i samband med sportevenemang, dessutom får sända samproduktioner där medproducenten tagit emot sponsorpengar för sin andel av produktionen. får även köpa vis- ningsrätt till program som är sponsrade i ett tidigare led. Program inom ramen för samarbete inom () får sändas trots att bidrag kan ha lämnats från utomstående. Slutligen är det tillåtet med sponsrade program om det aktuella fö- retaget är arrangör och programmet direktsänds till flera länder inom ramen för ett åtagande gentemot EBU eller om arrage- manget är av liknande betydelse. beslutade i enlighet med utskottets förslag. 1996 var sponsorintäkterna för . Olika typer av försäljningsverksamhet har samlats i en enhet, SVT Försäljning. Syftet med enheten är att utveckla olika kommersiella sidoaktiviteter och öka intäkterna av sådana till företaget. Huvud- uppgiften är att sälja program t ill utländska TV-kanaler. Företaget säljer 300 -350 program . För pro- gramförsäljning, film- och videoförsäljning beräknas resultatet bli . Enheten skall vara självfinansierad och inte ta TV-avgiftsmedel i anspråk. öppnades mö jligheten att sända reklam i det svenska mark-TV-nätet. Hösten fick sänd- ningstillstånd för den nya kanalen och verksamheten startade under beteckningen TV4. Verksamheten regleras i tillstånds- villkoren mellan staten och TV4 samt i radio- och TV-lagen. TV4 finansieras helt med reklamintäkter och sponsring. Annonser får med vissa undantag inte avbryta programmen och reklamsändningar får inte syfta till att fånga uppmärksamheten hos barn . TV3 är en satellitkanal ägd av . TV3 bröt monopol på TV-sändningar 1987 genom att vara den första satellitkanalen riktad till . Det brittiska programbolaget . med säte i står som programbolag för TV3. Kanalen faller därmed under brit- tisk jurisdiktion. Kanal , som ägs av . (SBS), är en svensk reklamfinansierad underhållningskanal som startade under namnet . Kanalen distribueras via satellit. Kanal har sitt säte i . Den svenska lagstift- ningen är således inte tillämplig på kanalens sändningar. Som ett alternativ till public service-företag och reklamfinansierade TV-företag finns programföretag som sänder ett specialinriktat innehåll, huvudsakligen temakanaler med film och sport m.m. Företagen tar betalt av den publik som ser pro- grammen. Programmen sänds i krypterad form, abonnenten måste ha tillgång till en särskild avkodare och i vissa fall behövs även ett s.k. "smart card". (Se vidare avsnitt 4.1.) Den vanligaste betalningsformen är abonnemang där tittaren köper en eller flera programkaler för t.ex. en månad. Men det förekommer också försök med betalningsformer där tittaren endast betalar för det hon eller han ser, så kallad pay-per- view. Det finns olika alternativ förpay-per-view: ·Tittaren kan köpa förhandsbokade enskilda program eller en serie förhandsbokade program. (Pre-booked pay-per-view per programme.) ·Tittaren kan köpa enskilda program på impuls. Varje program är prissatt och tittaren har i förväg givits kredit genom avtal med programbolaget. När tittaren ser programmen dras beloppen från krediten och faktureras i efterhand. (Impulse pay-per-view per programme.) ·Tittare kan köpa enskilda program på impuls men prissättningen är tidsbaserad. Samma minuttaxa tillämpas för alla program. (Impulse pay-per-view per minute.) Systemet med pay-per-view kan utformas så att programmen görs tillgängliga enbart för en definierad gr upp användare i landet. Programmen kan också kopplas till "mogenhetsnivå" hos tittaren. Program som t.ex. är avsedda för äldre skall inte visas för yngre. Det finns även möjlighet att blockera en signal så att t.ex. en fot- bollsmatch sänds ut i hela landet utom i den stad där matchen spe- las. medför att inflytandet över utbudet förskjuts från pro- gramföretaget i riktning mot dels den som tillhandahåller avkoda- ren, dels innehavarna av programrättigheter. De som har sändnings- rättigheterna får en stark ställning genom att betal-TV-företagen i regel sänder ut ett specialiserat programutbud, som dessutom helt är producerat utanför företaget. Detta gäller i ännu högre grad om be- talningsformen är pay-per-view, genom att varje betalning då direkt kan hänföras till ett visst program. Ungdomskanalen startade och är t illgänglig både via kabel och satellit. TV6 startade och samverkar med TV3. TV6 och ZTV övergick från att vara enbart reklamfinansiera- de till att koda kanalerna . Kanalerna distribueras av och ingår i pa- ketet Viasat+ tillsammans med WH-1, Sci Fi och Nickelodeon In- ternational. Nickelodeon har startat en reklamfri barn-TV-kanal i . Sändningarna är på svenska och kan ses av kabel- och sa- tellithushåll. är en betalkanal som sänder . Kanalen visar huvudsakligen filmer men även sport, musikpro- gram, barnprogram m.m. TV1000/Cinema startade för att komplettera TV1000. Kanalerna marknadsförs genom Viasat () och finns även i , och . TV1000 kunde 1995 ses av av hela befolkningen och av 11 pro- cent av dem som hade satellit-/kabel-TV. Nethold, med säte i , är ett av de tre största betal-TV- företagen utanför med abonnenter i 43 länder i , Mel- lanöstern och . Nethold kontrollerar alla aktiviteter i betal- TV-kedjan, från paketering till leverans. Nethold är moderbolag för FilmNet (åtta betal-TV-kanaler i 13 länder i ). Nethold kon- trollerar även sydafrikanska , ett företag som erbjuder kundservice, levererar dekodrar, "smart cards" m.m., Irdeto, som sysslar med systemintegration m.m., och ProNet, som köper pro- gram bl.a. till FilmNet. Dessutom äger Nethold av den italienska betal-TV operatören Telepiù (Nethold uppges ha köpt ytterligare av Kirch) och har intressen i den italienske mediemogulen (Canale 5, Rete 4, Italia 1, Publitalia), och av M-Net, betal-TV i . Nethold är engagerat i utvecklingen av digital-TV och innehar 24 digital-TV-transpondrar. Nethold-gruppen kan leverera mer än 150 TV-kanaler av vilka de flesta sändes digitalt . Nethold och går samman gick Nethold samman med den franska kabel-TV- kanalen och därmed skapades ett av världens största betal-TV-bolag med 8,5 miljoner abonnenter i . Det är kostsamma investeringar i digital teknik som drivit fram samgåendet. Målsättningen för det nya jätteföretaget är att med hjälp av den nya digitala tekniken erbjuda konsumenterna skräddar- sydda TV-kanaler. FilmNet startade sina aktiviteter i och har se- dan successivt expanderat till , , , , och till och . startar FilmNet tre nya kanaler i , och . Av FilmNet1, FilmNet2 och Supersport ska det bli en gemensam filmkanal och tre lokala kanaler i de olika länderna. De lokala kanalerna skall innehålla sport, film och underhållning. FilmNet 1 kunde 1995 ses av av hela befolkningen och av av dem som hade satellit-/kabel-TV. (Motsvarande siffror för FilmNet 2 var .) FilmNet-kanalerna sänds via satellit och via kabelnäten. I Kö- penhamn och sänds de via marknätet. Den centraleurope- iska FilmNet-kanalen länkas från till 1C. Kanalen Hallmark (USA-ägd) distribueras av FilmNet. Kanalen sänds av vissa kabelbolag och programtablån består huvudsakligen av TV-producerade långfilmer. säljer betalkanaler som rullar dygnet runt. startar en ny betal-TV-kanal under namnet TV8. Kanalen skall profileras med hjälp av nyhetssändningarna om eko- nomi, men kanalen skall även ge abonnenterna dokumentärer i gen- rer som natur, samhälle, politik, äventyr, teknik och vetenskap. TV8 har tecknat avtal med det norska , , om distribution via satellit. Dessutom har TV8 tecknat avtal med kabel- TV-operatörer för vidaredistribution i näten. Verksamheten skall finansieras med abonnemangsavgifter och reklam. Ett börsnoterat företag uppges vara intressent i verksamheten, eventuellt t illsam- mans med ytterligare andra företag. Kanalledningen räknar med att abonnemangen skall svara för av intäkterna. 3Public service-företag i och betal-TV hänvisar, i sin förfrågan till regeringen om möj- ligheten att sända betal-TV, till att andra public service-företag i ges möjlighet att bedriva betal-TV som kompletterande fi- nansieringsform till TV-avgiften. Betal-TV-marknaderna i domineras av ett fåtal aktörer: dominerar den brittiska marknaden med BSkyB. ·Bayerska Kirch och luxemburgska CLT, som fusionerats med Bertelsmanns TV-division Ufa, konkurrerar på den tyskspråkiga marknaden. ·Franska , som även inrymmer den europeiska delen av Nethold/Multichoice är störst inom BeNeLux och den latins- ka och nordiska delen av kontinenten. De nationella public service-företagens roll på betal-TV- mark- naderna varierar mycket. Flera företag i har engagerat sig eller planerar deltagande i betal-TV-verksamhet, t.ex. BBC och Télévision, medan och i förbjuds att driva betal-TV. De mediepolitiska begränsningarna ser olika ut i de olika länderna. Nedan följer en redovisning av förhållandena i , , , och . Situatio- nen i ytterligare ett antal länder redovisas i bilaga 3.1 1 Detta avsnitt liksom bilaga 2, Ländergenomgång, bygger på uppgifter från SVT Utveckling/Omvärldsanalys och på kompletterande uppgifter och information från svenska ambassader. De båda danska public service-institutionerna, den helt licensfinan- sierade DR och den huvudsakligen reklamfinansierade TV2, har rätt att upprätta nya företag eller t illskjuta kapital till befintliga medieföretag i syfte att ingå ett samarbete om medie- relaterade aktiviteter, såsom betal-TV, med andra företag på kon- kurrensmässiga villkor. DR och TV2 kommer inte att få några till- skott av licensmedel för dessa aktiviteter, men de får rätt att ta ban- klån upp t ill för investeringar på marknadsmäs- siga villkor i ovannämnda syften. De får även använda intäkter från egen kommersiell verksamhet såsom sponsring och försäljning av program och tjänster. uppgår dessa intäkter t ill ca . samarbetar med TV2, Tele och Dansk Boldspil Union (DBU) för att 1997 starta en betal-TV-kanal, TV S, med familjeunderhållning och sport. Utgångspunkten för projektet är ett åttaårigt avtal som DR och TV2 har med DBU och Team om fotbollsrättigheter. TV S är ett led i parternas strävan att säkra sporträttigheter åt allmäntelevisionen. De vikti- gaste evenemangen skall alltid sändas okodade i någon av de öppna kanalerna medan matcher av något mindre publikt intresse direkt- sänds endast i den kodade TV S-kanalen. DR och TV2 har då en- dast rätt till nyhetsmaterial per evenemang. När public service-kanalerna sänder har TV S alltid rätt att sända pa- rallellt. I stället för att satsa eget riskkapital i kanalen - företaget deltar i TV S med en symbolisk kapitalinsats (ca ) - har DR valt att ingå avtal med andra parter, varav Tele torde vara den som främst deltar med pengar. DR:s ägarandel på täcks med programrättigheter och arkivsamarbete. Genom intäkter- na från TV S räknar DR och TV2 med att kunna täcka delar av kostnaderna för sina avtal med DBU och Team . Kanalen marknadsförs av som även tagit över MultiChoices danska kundadministration och parallellt bjuder ut TV S och konkurrenten Supersport. Norsk rikskringkasting är mitt uppe i en förvand- lingsprocess som syftar till att göra NRK till ett konkurrenskraftigt medieföretag med ett public service-uppdrag. NRK-styrelsen beslutade att grunda ett helägt dot- terbolag, , som får i uppdrag att ta över all kom- mersiell verksamhet som finns inom NRK och starta och ut- veckla nya verksamhter på den kommersiella marknaden. Bland idéer som diskuteras på olika håll i företaget finns en sportkanal i samarbete med TV2 och en barn-TV-kanal i samarbete med övriga nordiska TV-bolag och det danska . Motivet för en sportka- nal är att tillförsäkra public service-kanalerna rättigheter till sport- sändningar. skall utveckla kommersiellt utnyttjande av sekundära produkter till radio- och TV-program och försäljning av tjänster. Bolaget skall vidare kunna delta i andra bolag som bedriver verksamhet i anslutning till radio och TV. NRK Aktivum får av ägaren NRK 10 miljoner NOK i aktieka- pital. Den kommersiella och den licensfinansierade verksamheten skall hållas strikt åtskilda. Överskott från den kommersiella verk- samhetens skall dock återföras till den licensfinansierade verksam- heten. Styrelsens beslut förutsätter ett godkännande från NRK:s gene- ralförsamling, dvs. BBC uppmuntras av statsmakterna att aktivt bygga vidare på verk- samheten på den kommersiella marknaden i syfte att med intäkter därifrån stärka den licensfinansierade verksamheten i allmänhetens tjänst. Inga licensmedel investeras i den kommersiella verksamhe- ten. UK Gold - en av landets mest framgångsrika satellitkanaler - kom till genom att ett konsortium, bl.a. bestående av Pearson och Cox, erbjöd BBC en aktiepost på 20 -i utbyte mot leve- rans av program och rättigheter. BBC satsade inget eget kapital i företaget, utan finansieringen av kanalens uppb yggnad har skett genom kapitalinsatser från övriga ägare. UK Gold baseras på BBC:s programarkiv. Leveranser till kanalen sker på uppdrag av UK Gold och mot betalning . av kabel- och satellithushållen tittar på UK Gold. Flextech kommer att träda i Pearson och Cox ställe som BBC:s partner i UK Gold. Samma princip som för UK Gold har tillämpats i uppgörelserna med Flextech, ett internationellt företag som sysslar med program- produktion och paketering, angående ett paket betal-TV-kanaler för den brittiska marknaden och med Discovery angående USA- marknaden. BBC World, som är den enhet som representerar BBC, erhåller ägarandelar i utbyte mot deltagande och levererar program till kanalerna mot betalning. Flextech står för riskkapitalet i utbyte mot tillgång till BBC:s programarkiv - vilket också innebär att de har rätt att göra nya versioner av gamla program - och expertis. Intäkterna från betal-TV-verksamheten kan användas för att komp- lettera licensavgiften och BBC hoppas kunna återföra pengar till programverksamheten. Amerikanska kabeljätten (.) är dominerande ägare i både Flextech och Discovery.