sou · GLB3146 · 1998-01-01 00:00:00 — 1994/95:201) som led i en modernisering och lagreglering av aviserings- verksamheten. Registret ersätter personbanden och riksaviseringsban- det. Utgångspunkten är att det nya aviseringsregistret skall innehålla uppgifter om en persons identitet, bosättning och familj samt de ytter- ligare uppgifter som behövs för att tillgodose behovet av allmänt efter- frågade folkbokföringsuppgifter. Vissa uppgifter av särskilt känslig natur får inte registreras och registret skall i huvudsak endast innehålla aktu- ella uppgifter. Regleringen antogs med giltighet har tagits i bruk . Enligt ett riksdagsbeslut (rskr. 1995/96:65) skall regeringen få förordna att vissa stora mottagare av folkbokföringsuppgifter - i stället för avisering endast av de uppgifter som mottagaren enligt lag eller för- ordning får ha i sitt register - skall få ändringsavisering för samtliga personer i aviseringsregistret, s.k. bruttoavisering. Myndigheter skall få ha terminalåtkomst till uppgifter om namn, personnummer, adress, folk- bokföringsort och folkbokföringsfastighet m.m. samt om avregistrering från folkbokföringen. Regeringen får föreskriva om terminalåtkomst till ytterligare uppgifter. Det statliga person- och adressregistret (SPAR) togs i bruk . Avsikten var att skapa ett centralt befolkningsregister med begränsat innehåll för försäljning av uppgifter till allmänheten. Detta i syfte att reducera behovet av befolkningsregister av totalkaraktär hos offentliga och privata aktörer. skapades praktiska förutsättningar för en stor krets registerhållare att kontrollera personnummer och att hålla registren aktuella, främst i fråga om adressuppgifter. Registret omfattar de personer som är folkbokförda i landet, innehar skattsedel eller är in- skrivna i en allmän försäkringskassa i landet. Det innehåller uppgifter från de register som förs för folkbokföring och för inkomst- och fastighets- taxering. Uppgifterna i SPAR används enligt ändamålsbeskrivningen för aktuali- sering, komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister, för komplettering och kontroll av personuppgifter i övrigt samt för uttag av urval av personuppgifter (urvalsdragning). Tre registerområden med basinformation med uppgifter från folkbokföringen. Övriga uppgifter förnyas en gång per Särskilda regler föreskriver att den som begär att få uppgifter ur en myndighets personregister för vissa särskilda ändamål vilka kan tillgo- doses genom SPAR (eller aviseringsregistret), skall hänvisas till dessa register. Huvudman för SPAR är Statens person- och adressregisternämnd Nämnden inrättades i samband med att myndigheten för administrativ databehandling (DAFA) ombildades till . I samband med privatiseringen av DAFA (utförsäljning till det fransk-brittiska konsor- tiet ) överfördes gällande avtal med staten till bolaget på oförändrade villkor: en kort avtalstid och uppsäg- ningstidpunkt varje halvår är satt med hänsyn till den särskilda situa- tionen vid bolagiseringen av DAFA och efterföljande utredningar om bl.a. SPAR. Registret över totalbefolkningen (RTB) är ett personregister i datalagens mening, men bör närmast beskrivas som ett system av grundläggande betydelse för data om befolkning. RTB används framför allt som ett basregister för den löpande befolkningsstatistiken och tillhandahåller basinformation för stora delar av SCB:s verksamhet. Som exempel på sådan statistik kan nämnas befolkningen fördelad efter kön, ålder, civil- stånd m.m. i län, kommuner, församlingar och andra intressanta områ- den. Statistik över befolkningsförändringar såsom flyttningar, antal födda och avlidna, giftermål, skilsmässor m.m. framställs . Några av de mer kända statistiska undersökningarna är Arbets- kraftsundersökningarna (), undersökningarna av hushållens in- köpsplaner (HIP), undersökningarna om levnadsförhållandena () samt inkomstfördelningsundersökningarna (HINK). är sekretessbelagda enligt den s.k. statistiksekretessen i 9 kap. 4 § sekre- tesslagen (1980:100). Stora befolkningsregister finns också hos andra myndigheter än SCB med förvaltningsuppdrag som omfattar hela rikets befolkning. Som ex- empel härpå kan ges () och Centrala studie- stödsnämnden (CSN). Tre registerområden med basinformation Folkbokförings- och aviseringsregistrens finansiella grund Folkbokföringsverksamheten - insamlingen av bl.a. grunddata - finansie- ras över anslag på statsbudgeten. Avisering och annat tillhandahållande av folkbokföringsuppgifter sker - till och med utgången av - till myndigheterna genom riksaviseringsbandet. De myndigheter som får uppgifter via riksavise- ringsbandet med stöd av förordning erlägger inte någon avgift för detta. Inte heller för centralt gjorda kategoriuttag till myndigheter tas avgifter ut. Kostnaderna för utlämnandet av dessa uppgifter, 10-15 milj. kr, be- strids inom anslaget till skatteförvaltningen. Motiven för aviseringsregistret var (prop. 1994/95:201 s. 201) en förbätt- ring av samhällets försörjning med grundläggande folkbokföringsuppgif- ter. Vissa ekonomiska konsekvenser av förslag - kostnaderna hos RSV - granskades av Statskontoret i en promemoria. Enligt den lönsamhetskalkyl som redovisades i promemorian kunde kostnaden för investering och utveckling av ett register i enlighet med regeringens förslag beräknas till ca 18 milj. kr. Driftskostnaderna beräk- nades till ca 5,5 milj. kr . Besparingarna för folkbokföringsverk- samheten uppskattades till ca 7,4 milj. kr . Dessa bestod i att personbevisanvändningen kunde minskas med samt - när personbanden slopades - kostnadsbesparingar med ca 4 milj. kr för felrättningar på grund av att systemen tidigare inte passade ihop. finns såväl aviseringsregistret som personbanden och riksaviseringsbandet i drift, vilket medför dubbla kostnader för RSV. Det nya aviseringssystemet bedömdes till en början - i likhet med det tidigare systemet - kunna bekostas inom befintliga anslag för skatteför- valtningen. beslöt att utnyttjandet av aviseringsregistret skulle avgiftsbeläggas (prop. 1995/96:217, bet. 1995/96:SkU2, rskr. 1995/96:65). Skälet var att fler myndigheter än beräknat anmälde in- tresse att vara aviseringsmottagare i det nya systemet. Det antogs dessutom att användningen av ADB rent allmänt skulle öka och att belastningen på aviseringsregistret skulle öka ytterligare. RSV fann då att det kunde uppkomma svårigheter med att klara finansieringen av aviseringskostnaderna med fasta anslag. Regeringen framhöll i sin proposition att de mottagare som inte använt riksaviseringsbandet eller personbanden hade erhållit folkbokfö- ringsuppgifter på annat sätt och då sannolikt betalat för detta. Vissa an- vändare av personbanden hade också - med stöd av folkbokföringskun- görelsens bestämmelser - betalat avgifter för utnyttjandet. Tre registerområden med basinformation De tidigare skiftande ekonomiska villkoren för tillgång till folkbok- föringsuppgifterna var inte heller grundade på någon sammanhållen av- vägning av hur kostnaderna borde fördelas. Enligt regeringens mening borde man inte tillämpa olika ekonomiska villkor för att förse de offent- liga organen med folkbokföringsuppgifter. Övervägande skäl talade där- för för att utnyttjandet av aviseringsregistret borde vara avgiftsbelagt. En myndighet måste då väga behovet av en viss uppgift härur mot andra behov. Om aviseringen av folkbokföringsuppgifter är en "fri nyttighet" saknas - menade man - incitament till prövning av behovet. Undantag - som beslutas av regeringen - ansågs kunna komma i fråga om det av särskilda skäl befinns motiverat beträffande visst upp- giftslämnande för centrala samhällsfunktioner. I de fall en uppgiftsskyl- dighet finns enligt lag eller förordning bör det kunna motivera att uppgif- ten tillhandahålls avgiftsfritt. I dessa fall har ju riksdag eller regering bedömt det vara av stor vikt att mottagaren får tillgång till folkbok- föringsuppgifter. Ett annat skäl angavs vara att uttag av avgifter för uppgiftslämnande i hög grad skulle påverka myndighetens verksamhet. Den service som mottagarna i sådana fall skall få utan avgift bör enligt regeringens mening motsvara det tidigare tillhandahållandet. Avgiftsfri- het skall således inte medges för sådant utlämnande som sker genom dator-till-dator-koppling eller genom terminalåtkomst. Kostnaderna för att tillhandahålla uppgifter varierar starkt beroende på i vilka former och på vilket medium uppgifterna lämnas. Avgifterna borde enligt regeringens mening utformas med hänsyn till detta och influtna medel skulle få disponeras i RSV:s verksamhet. Den prissättning som här behandlas avser uteslutande kostnaden för ut- tag av uppgifter i elektronisk form. Priser för s.k. offentlighetsuttag på papper behandlas i ett annat avsnitt. Redan när regeringen lade propo- sition 1994/95:201 om avisering av folkbokföringsuppgifter, ansågs skäl föreligga att ta ut avgifter för att täcka de merkostnader som uppkommer för utlämnande i form av utskrifter på papper. Vidare ansågs att RSV borde ha möjlighet att ta ut ersättning för de särkostnader som uppkom- mer vid sådana uttag av urval av personuppgifter som kräver särskilda bearbetningar. Avgifter ansågs dock i angivna fall tills vidare inte kunna tas ut när skattemyndigheten enligt lag eller förordning är skyldig att tillhandahålla uppgifterna. Förutsättningarna har dock ändrats i och med tidigare nämnda beslut om ändringar i lagen om aviseringsregister m.m. Rege- ringen hänvisar i nämnda proposition (s. 20) bl.a. till Riksrevisionsver- kets rapport för prissättning av informationstjänster (RRV rapp. 1995:64), där verket lämnat förslag till hur avgifter för uttag av information ur databaser skall beräknas. Regeringen menar att de prin- 56 Tre registerområden med basinformation SOU 1997:146 ciper som RRV redovisat bör ligga till grund för beräkningen av avgif- terna för utnyttjandet av aviseringsregistret. Detta medför uttagskost- nadsprissättning vid bestämmandet av avgifterna för aviseringssystemet så att samtliga direkta och indirekta kostnader för uttagen täcks. Avgif- terna skall täcka kostnaderna för driften av registret, däremot inte kost- naderna för uppbyggnaden av aviseringsregistret. De skall inte heller täcka någon andel av kostnaderna för den övriga folkbokföringsverksam- heten, d.v.s. insamlandet av uppgifter m.m. Priset för aviseringar består av ett fast och ett rörligt pris. Det fasta pri- set är beroende av i vilken form uttag begärs. Det rörliga priset är bero- ende av val av medium, som sedan multipliceras med antalet aviserade personer. Detta uttrycks sammanfattningsvis genom uttagstypskostnad + mediapriskostnad = personposter (avgiften). En kommun med 110.000 invånare har ändringsavisering på hela kommunen i elektronisk form. Antalet aviserade personer/poster kan förutsättas bli ca 1.000. Dessa förutsättningar ger en kostnad på , beräknat enligt följande: i fast kostnad och i rörligt kostnad, eftersom kostnaden för tillhanda- hållande i elektronisk form är per aviserad person (13 + 0.185 x 1.000 ). Detta ger en sammanlagd årskostnad om (52 x 198) = . Vid uttag på papper blir årskostnaden (13 x [0.65 x 1.000] ) = . Vid uttag i elektronisk form, men med daglig, avisering blir årskostna- den (250 [13 + 0.185 x 208] ) = . För rätten till drift och marknadsföring av SPAR betalar enligt avtal med staten en fast årlig avgift och en rörlig pro- vision per uttagen adressuppgift. Dessa inkomster utgör ca 7 milj. kr. Staten tillämpar här en bidragsprissättning. Inkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida. finansieras av de medel som Statskontoret dis- ponerar för stabsuppgifter. Tre registerområden med basinformation Priset på tjänster i SPAR regleras i avtal mellan användaren och Antalet terminalfrågor i SPAR uppgår till ca 13,5 milj. . Stora användare som (), har t.ex. egna system som är tekniskt knutna till SPAR. RPS betalar sammanlagt 10 milj. kr. för de tjänster som tillhandahålls från SPAR, RPS-regis- ter anknutna till SPAR, , Rättsbanken, företagsregistren hos PRV, personregister hos kriminalvården, lantmäteriet och . RPS användning av SPAR sker ofta genom inhämtande av uppgifterna till de personregister som är knutna till SPAR. Denna modell kommer att renodlas fortlöpande. lämnar inte ut specificerade uppgifter om sina intäkter av SPAR. Avgiften för vanliga sökningar på personrelaterade uppgifter i SPAR varierar (enligt prislista daterad 1996) mellan och per fråga. Kostnaden för vanliga ter- minalfrågor i SPAR, där personens identitet är känd, uppgår till mellan en och beroende på sökvariabeln i det enskilda fallet. Utläm- nandeprövningen beträffande sekretessbelagda uppgifter kan också åter- verka på priset per transaktion. Registret över totalbefolkningen är till hälften anslagsfinansierat över SCB:s budget. Det förekommer vissa uttag av befolkningsuppgifter ur RTB efter sekre- tessprövning. Kunden debiteras därvid för vad man anser vara en uttags- kostnad. ·kostnader för överföring av information från SCB till kunden och för de system som tagits fram för dessa ändamål, ·kostnader för service i anslutning till överföringar av statistiken, t.ex. i form av selekteringar, samkörningar, analyser eller konsultationer ut- över de som behövs för att kunna använda statistiken, ·kostnader för marknadsföring, ·kostnader för försäljning, d.v.s. för ordermottagning och orderregistre- ring, fakturering m.m. och ·bidrag till driften. I personalkostnaden ingår påslag för indirekt personalkostnad. Kostna- der för exempelvis system och marknadsföring schablonberäknas utifrån bedömningar av en samlad efterfrågan. Tre registerområden med basinformation 3.2.1Samhällets företags- och näringsuppgifter Grunden för registreringen - de olika associationsformerna Vårt nuvarande associationsrättsliga system erbjuder olika sammanslut- ningsformer för olika typer av verksamhet. Registrering av aktiebolag infördes och förlades till () och vid dess bolagsavdelning (PRV Bolag) har sedermera aktiebolagsregistret (ABR) byggts upp. Registreringen av övriga företagsformer fördes länsvis. Därefter förs även dessa register vid PRV. PRV:s myndighetsroll inom bolagsområdet omfattar granskning och registrering samt utfärdande av bevis. Regeringsbeslut angående verk- samhet och finansiering har meddelats . De över- gripande målen för PRV:s verksamhet är, enligt beslutet, att erbjuda ändamålsenliga, kvalitativt högtstående och serviceinriktade tjänster på de immaterial- och associationsrättsliga områden som PRV har ansvar för. PRV Bolag har till huvuduppgift att förvalta ett aktiebolagsregister med information om samtliga svenska aktiebolag. Man samlar därför in, kontrollerar, förvaltar och distribuerar aktiebolagsinformation med upp- gifter om styrelser, revisorer, aktiekapital, firmatecknare, likvidation, konkurs, ackord samt räkenskapsinformation. Informationen används framför allt av myndigheter och av näringsliv men efterfrågas i viss ut- sträckning också av enskilda personer. PRV Bolag skall inom sina olika verksamhetsområden tillhandahålla tjänster snabbt och med hög kvalitet. Verksamheten skall finansieras med intäkter från avgifter. Registreringens syfte - subjektsregistrering Det finns två tydliga motiv för registreringen, nämligen dels att ge underlag för kontroller av att anmälda uppgifter är korrekta, dels att ge offentlighet åt uppgifterna. Den grundläggande registreringen av företagen som juridiska personer (s.k. subjektsregistrering) sker i flera olika register. Juridiska per- soner tilldelas normalt ett s.k. organisationsnummer vid subjektsregist- reringen. De viktigaste subjektsregistren är ·ABR (för aktiebolag, utländska företags filialer), ·PRV:s handelsregister (handelsbolag, kommanditbolag, ekonomiska föreningar m.fl.), ·register vid SCB (för statliga myndigheter, kommuner m.fl.) och Tre registerområden med basinformation ·register vid skattemyndigheterna (för oskiftade dödsbon, ideella före- ningar m.fl.). ABR erhåller sin indata från svenska aktiebolag eller blivande sådana samt från landets tingsrätter. PRV är dessutom ofta tvungna att begära in kompletteringar till följd av att de erhåller felaktigt ifyllda eller ej full- ständiga handlingar av aktiebolagen. All indata kommer på papper, för- utom den som kommer från de ombud som har en direktuppkoppling till bolagsavdelningen. Papperen utgörs antingen av förtryckta blanketter eller dokument skrivna enligt en viss form som är föreskriven enligt lag. Årsredovisningar är ett exempel på sistnämnda form. återfinns även de tidigare länsvis förda han- dels- och föreningsregistren hos PRV. Överföringen av registren från länsstyrelserna till PRV avslutades vid utgången av 1994 i enlighet med den av regeringen beslutade tidsplanen. PRV:s övertagande av handels- och föreningsregistren från länsstyrel- serna har i allt väsentligt medfört de förväntade fördelar som utgjorde huvudskälet till reformen. tillämpas t.ex. lika handläggnings- rutiner för ärenden från alla bolag eller föreningar oavsett geografisk belägenhet. Att föra register av detta slag på samma plats innebär vidare en gemensam informationskälla för alla former av bolag och föreningar. Den mer omfattande granskningen av firmanamn mot fler register inne- bär också en högre kvalitet för bolagsfirmor. PRV ansvarar för ett centralt register över konkurser avseende fysiska personer och dödsbon. Tingsrätterna rapporterar beslutade konkurser till PRV. PRV skall använda registret i sin verksamhet, vilket bl.a. innebär att personer i konkurs skall avregist- reras som företagsföreträdare. PRV skall vidare lämna upplysningar ur konkursregistret samt utfärda bevis om att en person inte är försatt i konkurs. Tre registerområden med basinformation PRV har fr.o.m. tagit över förandet av näringsförbuds- registret. Antalet ikraftvarande näringsförbud var vid utgången av bud- /95 176 stycken. har en databas, näringslivsregister (NLR), byggts upp med uppgifter utifrån kravspecifikationerna. Basen omfattar de fyra registren ·handels- och föreningsregistret, NLR förvaltas och används av PRV Bolag men utnyttjas också av externa intressenter såsom banker, försäkringsbolag, revisionsbyråer, företag och myndigheter m.fl. PRV Bolag har därför också till uppgift att förmedla uppgifter ur NLR. Detta sker i huvudsak från kundserviceenheten, som också står till tjänst med rådgivning i bolagsärenden. Rådgivningen sys- selsätter fem assistenter och en jurist. Övriga tjänster som erbjuds kan delas in i Offentlighetsprincipens krav tillgodoses dels genom presentationstermi- naler i myndighetens lokaler, dels genom telefonservice, som är det van- ligaste sättet att få upplysningar ur NLR. Försäljning av uppgifter ur ABR sker ursprungligen med stöd av ett reg- leringsbrev. PRV, som är en helt avgiftsfinansierad myndighet, utveck- lade tidigt verksamheten på ett sätt som går utöver vad offentlighets- principen kräver. Man utvecklade serviceverksamheten och började genom en form av uppdragsverksamhet att tillhandahålla bl.a. registre- ringsbevis, kopior av årsberättelser och bolagsordningar men även ut- skrifter ur . Informationsavdelningens försäljningsenhet erbjuder nu en rad olika produkter såsom registreringsbevis, räken- skapsbevis, utsökningslistor, bolagsbildningsinformation, ADB-baserad information och prenumerationer. Beställningar kan göras per telefon (manuellt eller med automatik), telefax, brev eller genom direktuppkopp- ling. Information lämnas ut genom direktuppkoppling och på magnet- Tre registerområden med basinformation Försäljningsenheten tar emot i storleksordningen 1.500 beställ- ningar per dag. Det som framför allt efterfrågas är registreringsbevis och anledningen härtill är att banker, kunder och leverantörer m.fl. kräver sådant vid bland annat upphandlingsärenden. Enheten har ett kund- register med 105.000 kunder. Efterfrågan kan enligt PRV spaltas upp i tre grupper enligt följande ·myndigheter i vid bemärkelse och Det allmänna företagsregistret förs av SCB med stöd av ADB. Det mark- nadsförs under namnet efter namnet på den utredning som en gång föreslog dess inrättande. I den fortsatta framställningen används därför namnet . skall förse företag, marknadsaktörer och allmänheten i övrigt med aktuell information om företag och arbetsställen. Registret omfattar uppgifter om dels dem som har tilldelats organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. (med undantag för dödsbon), dels de enskilda näringsidkare som före- kommer i handelsregister, dels fysiska personer och dödsbon som regel- bundet bedriver näringsverksamhet eller som regelbundet har någon anställd. Registret innehåller - i stort - de uppgifter som finns hos PRV med kompletterande information om ·ideella sektorer (bl.a. idrotts- och intresseorganisationer), baseras bl.a. på moms- och arbetsgivarregistrering och F-skatte- bevis hos skattemyndigheterna samt på uppgifter från Svensk Adress- Uppgifter hämtas sålunda från dels centrala skatteregistret hos med veckovisa aviseringar (register med basupp- gifter om företag, mervärdeskatteregister, arbetsgivarregister och övriga företagsregister), dels aktiebolags- och handelsregistren hos PRV. Komp- letterande uppgifter hämtas från det centrala företags- och arbetsställe- registret (CFAR) och vissa andra register vid SCB samt genom enkäter. sänder ut enkäter till alla företag och organi- sationer som man vet har eller bedömer kan ha verksamhet vid flera adresser (arbetsställen). Indikationer på nyetableringar hämtas från Tre registerområden med basinformation Dessa undersökningar omfattar ca 10.000 företag och ca 100.000 arbetsställen. Branschinformationen bygger på SNI 95. Ytterligare in- formation inhämtas från och från kommuner och andra register- användare. Registret får - allmänt sett - användas av myndigheter och enskilda. är författningsreglerat genom förordning (1984:692) om det all- männa företagsregistret. Uppgifterna i skall enligt ändamåls- beskrivningen användas av registerföraren för att ·avisera andra register om ändringar av uppgifterna i registret (ändringsavisering) och ·göra urval av uppgifter ur registret (urvalsdragning). Uppgifterna i registret skall dessutom kunna utnyttjas av andra för att ·komplettera och kontrollera uppgifter i andra register och ·komplettera och kontrollera uppgifter i övrigt om de fysiska och juri- diska personer som omfattas av registret. Eftersom beskrivits och detta är nära knutet till SCB:s centrala företags- och arbetsställeregister (CFAR), bör några ord nämnas också om det senare registret. CFAR är utvecklat ur SCB:s centrala företagsregister (CFR) som funnits . Det byggdes upp som en viktig komponent i statistik- framställningen såväl hos SCB som hos andra myndigheter och organisa- tioner. Inom SCB användes CFR som ett underlag för bl.a. industri-, finans- och handelsstatistiken. Det finns tre förordningar inom EU som behandlar innehåll och funktion för ett företagsregister och dess anpassning till statistikproduktionen. Rådets förordning (nr 3037/90) behandlar statistisk näringsindelning inom EU. Rådets förordning (nr 2186/93) föreskriver en skyldighet för det nationella statistiska institutet (SCB) att för statistikändamål föra ett register som omfattar juridisk enhet, lokal enhet och företagsenhet. Rå- dets förordning (nr 696/93) behandlar de statistiska enheterna för obser- vation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen. CFAR är en hörnpelare i den ekonomiska statistiken vars primära syfte är att utgöra underlag för den ekonomiska politiken. Ett antal statistik- områden är upptagna i fristående program under , nämligen Tre registerområden med basinformation Syftet med den ekonomiska statistiken är att tillgodose behoven av sta- tistisk information hos politiker och andra beslutsfattare, företagare och marknadsaktörer, opinionsbildare, forskare samt allmänhet om den svenska ekonomins läge och utveckling. Det är i första hand de makro- ekonomiska begreppen i national- och finansräkenskaper som står i fokus.