sou · GLB3184 · 1998-01-01 00:00:00 — %N KONSTN¤RS EKONOMI UPPVISAR VISSA S¤RDRAG !RTEN AV HANS ARBETE OCH DESS KOPPLING TILL UPPHOVSR¤TTSLIG REGLERING OCH KULTURPOLITISKA M¥LS¤TT NINGAR GER EN MER M¥NGFACETTERAD INT¤KTSBILD ¤N HOS GENOMSNITTLIGA INKOMSTTAGARE 6ID SIDAN OM NORMALA ARBETS OCH F¶RS¤LJNINGSINT¤KTER HAR DE FLESTA ETABLERADE KONSTN¤RER TILL OCH FR¥N INKOMSTER FR¥N OLIKA FORMER AV ST¶DORDNINGAR ) DETTA AVSNITT REDOVISAS D¤RF¶R BEFINTLIGA ER S¤TTNINGAR OCH BIDRAG TILL KONSTN¤RERNA -ED ERS¤TTNING AVSES S¥DANT STATLIGT ST¶D SOM GES TILL UPPHOVSM¤N P¥ I UPPHOVSR¤TTEN ELLER D¤RF¶R ATT UPPHOVS R¤TTSLIG REGLERING SAKNAS MEN DET OFFENTLIGA UTNYTTJANDET ¤R AV EN S¥DAN .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER OMFATTNING ATT DET ¤R KULTURPOLITISKT MOTIVERAT ATT ERS¤TTNING GES ) KONSTN¤RENS EKONOMI ING¥R DESSA ERS¤TTNINGAR SOM NORMALA INT¤KTER OCH UPPFATTAS SOM EN RIMLIG BETALNING F¶R NYTTJANDE AV UPPHOVSMANNENS VERK ) DE FALL ERS¤TTNINGEN UTBETALAS DIREKT TILL INDIVIDEN SKATTAS ERS¤TT NINGEN ANTINGEN I TJ¤NST ELLER N¤RINGSVERKSAMHET 5T¶VER ERS¤TTNINGARNA FINNS OCKS¥ ETT FLERTAL BIDRAGSFORMER $ESSA MOTIVERAS AV KULTURPOLITISKA SK¤L OCH SAKNAR DIREKT KOPPLING TILL OLIKA FORMER AV NYTTJANDEN 3¥DANA BIDRAG KAN BETALAS TILL ENSKILDA KONSTN¤RER ELLER GRUPPER AV KONSTN¤RER I FORM AV BL A PROJEKTBIDRAG OCH ARBETSSTIPENDIER "ESKATTNINGEN AV DESSA STIPENDIER ¤R HUVUDSAKLIGEN BEROENDE AV OM DE ANSES SOM PERIODISKA ELLER EJ (UVUDREGELN ¤R ATT ETT OCH TV¥¥RIGA STIPENDIER ¤R SKATTEFRIA ¤R SKATTE FRIA MEN DESSA MINSKAR R¤TTEN TILL AVDRAG F¶R RESEKOSTNADER 3TIPENDIER SOM ERH¥LLS UNDER MINST TRE ¥R I F¶LJD ANSES PERIODISKA OCH BESKATTAS D¤RF¶R SOM PERIODISKT UNDERST¶D I TJ¤NST ) DE F¶LJANDE AVSNITTEN GES EN ¶VERSIKT AV DE ERS¤TTNINGAR OCH BIDRAG SOM UTG¶R ETT V¤SENTLIGT INSLAG I KONSTN¤RSK¥RENS EKONOMI $ENNA ¶VER SIKT VISAR OCKS¥ TYDLIGT HUR SYSTEMEN V¤XT FRAM OFTA GENOM KONSTN¤RS ORGANISATIONERNAS EGEN MEDVERKAN F¶R ATT FR¤MJA B¥DE TRYGGHET OCH KREATIVITET -¥LS¤TTNINGEN HAR VARIT DELS ATT SKAPA R¤TTVISA ERS¤TTNINGS SYSTEM DELS ATT ANV¤NDA DIREKTA BIDRAGSMEDEL P¥ ETT S¥ EFFEKTIVT S¤TT SOM M¶JLIGT /FTA HAR MAN INOM BIDRAGSORDNINGARNA S¶KT TILLSKAPA STI PENDIER SOM T¤CKER OLIKA BEHOV SOM UPPKOMMER UNDER EN KONSTN¤RS VERKSAMHETSCYKEL ) NEDANST¥ENDE TABL¥ HAR EN SAMMANST¤LLNING GJORTS ¶VER NUVARANDE STATLIGA ERS¤TTNINGAR OCH BIDRAG TILL KONSTN¤RER 3AMMANST¤LLNING ¶VER ERS¤TTNINGAR OCH BIDRAG TILL KONSTN¤RER 3¤RSKILDA INSATSER F¶R KONSTN¤RER P¥ MUSIKOMR¥DET ETT TV¥ ELLER FEM¥RIGA .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER 6ISSA OFFENTLIGR¤TTSLIGA ERS¤TTNINGAR TILL UPPHOVSM¤N F¶R UTNYTTJANDE AV DERAS VERK "IBLIOTEKSERS¤TTNING OCH TALBOKSERS¤TTNING "EST¤MMELSER OM BIBLIOTEKSERS¤TTNING FINNS I F¶RORDNING OM 3VERIGES F¶RFATTARFOND %RS¤TTNING BETALAS TILL UPPHOVSM¤N F¶R DEN UTL¥NING AV DERAS VERK SOM SKER GENOM BIBLIOTEK "IBLIOTEKSERS¤TT NINGEN ¤R OFFENTLIGR¤TTSLIG OCH FINANSIERAS GENOM ETT ¥RLIGT STATLIGT AN SLAG TILL FONDEN %RS¤TTNING GES F¶R UTL¥NING GENOM FOLKBIBLIOTEK OCH SKOLBIBLIOTEK AV LITTER¤RT VERK I ORIGINAL AV UPPHOVSMAN SOM SKRIVIT P¥ SVENSKA ELLER AV UPPHOVSMAN SOM HAR SIN VANLIGA VISTELSEORT I 3VERIGE SAMT F¶R UTL¥NING AV VERK ¶VERSATT TILL SVENSKA %RS¤TTNING GES ¤VEN F¶R B¶CKER SOM ING¥R I FOLK OCH SKOLBIBLIOTEKENS REFERENSSAMLINGAR 'ENOM RIKSDAGSBESLUT BEST¤MS ¥RLIGEN HUR STORT BELOPP SOM SKALL TILL F¶RAS FONDEN !NSLAGET BER¤KNAS MED HJ¤LP AV ETT GRUNDBELOPP PER HEML¥N AV LITTER¤RT VERK I ORIGINAL 'RUNDBELOPPET ¶RE F¶R ¥R FASTST¤LLS EFTER F¶RHANDLINGAR MELLAN REGERINGEN OCH F¶RETR¤DARE F¶R R¤T TIGHETSHAVARNA DVS 3VERIGES F¶RFATTARF¶RBUND &¶RENINGEN 3VENSKA TECKNARE OCH 3VENSKA &OTOGRAFERS &¶RBUND !NSLAGETS STORLEK FRAM KOMMER SEDAN SOM EN PRODUKT AV OLIKA BELOPP DVS OLIKA ¶RETAL BASE OCH OMFATTNINGEN AV DEN ERS¤TTNINGSGRUNDANDE UTL¥NINGEN RESP BEST¥NDET AV REFERENSEXEMPLAR /MFATTNINGEN BEST¤MS I HUVUDSAK P¥ GRUNDVAL AV 3#" S STATISTIK ¶VER UTL¥NING OCH REFERENS EXEMPLAR FR¥N FOLK OCH SKOLBIBLIOTEKEN &¶R ¥R UPPG¥R BIBLIOTEKSERS¤TTNINGEN TILL KRONOR ) N¤MNDA F¶RORDNING REGLERAS HUR MEDLEN SKALL F¶RDELAS ) F¶RSTA HAND SKALL DET SKE I FORM AV INDIVIDUELLA ERS¤TTNINGAR S K F¶RFATTAR OCH ¶VERS¤TTARPENNING SOM BETALAS UT TILL UPPHOVSM¤N TILL LITTER¤RA VERK I ORIGINAL SKRIVNA P¥ SVENSKA ELLER AV UPPHOVSM¤N SOM &¶R ATT KUNNA R¤KNA UT DEN INDIVIDUELLA ERS¤TTNINGEN TILL F¶RFATTARE OCH ¶VERS¤TTARE GENOMF¶R FONDEN STICKPROVSUNDERS¶KNINGAR VID FOLK OCH SKOLBIBLIOTEKEN F¶R ATT F¥ REDA P¥ UTL¥NINGENS F¶RDELNING P¥ UPP HOVSM¤N 0RODUKTEN AV F¶RFATTAR OCH ¶VERS¤TTARPENNINGENS ¶RESTAL OCH ANTALET UTL¥N UTG¶R DET BELOPP SOM SEDAN BETALAS UT $OCK MED H¤NSYN TILL VISSA AVTRAPPNINGSREGLER 6IDARE KAN FONDEN BESLUTA OM S K GARANTERAD F¶RFATTARPENNING $ENNA M¶JLIGHET ATT F¶RDELA EN KOLLEKTIV BER¤KNAD ERS¤TTNING ANV¤NDES ¥R F¶R ATT GE UPPHOVSM¤N GARANTERAD F¶RFATTARPENNING OM .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER VARDERA KRONOR 3EDAN F¶RFATTAR OCH ¶VERS¤TTARPENNINGAR HAR BETALATS ANV¤NDS ¥TERSTODEN AV FONDENS MEDEL TILL ADMINISTRATION AR BETS OCH RESESTIPENDIER PENSIONER OCH ANDRA ¤NDAM¥L &¶RFATTARE OCH ¶VERS¤TTARE ERH¥LLER ¶VER DEN STATLIGA BUDGETEN EN VISS ERS¤TTNING F¶R UTNYTTJANDET AV DERAS VERK I FORM AV TALB¶CKER &¶R ¥R HAR ANSLAGITS OMKRING MILJONER KRONOR F¶R ¤NDAM¥LET %RS¤TT NINGEN ¤R INTE UPPHOVSR¤TTSLIG UTAN OFFENTLIGR¤TTSLIG OCH MOTIVERAS AV KULTURPOLITISKA SK¤L -EDLEN BETALAS UT TILL 3VERIGES &¶RFATTARF¶RBUND SOM F¶RDELAR ERS¤TTNINGEN ENLIGT REGLER SOM F¶RBUNDET FASTST¤LLER 3¤RSKILDA INSATSER F¶R BIBLIOTEKSUTL¥NING AV MUSIKALISKA VERK MUSIKOMR¥DET OCH FONOGRAMARTISTER HAR F¥TT EN VISS KOLLEKTIV KOMPENSATION F¶R ATT DERAS VERK ANV¤NDS P¥ BIBLIOTE +OMPENSATIONEN F¶R MUSIKALIEUTNYTTJANDET P¥ BIBLIOTEK ¤R TILL SKILLNAD MOT BIBLIOTEKSERS¤TTNINGEN F¶R BOKL¥N INTE DIREKT RELATERAD TILL ANTALET L¥N "ELOPPET HAR I ST¤LLET AVPASSATS EFTER EN ALLM¤N RIMLIGHETS BED¶MNING &R¥N OCH MED BUDGET¥RET ERH¶LL +ONSTN¤RSN¤MN DEN S¤RSKILDA MEDEL F¶R ATT I FORM AV BIDRAG OCH STIPENDIER KOMPENSERA TONS¤TTARE OCH FONOGRAMARTISTER F¶R ATT DERAS VERK ANV¤NDS P¥ BIBLIOTEK +ONSTN¤RSERS¤TTNINGSUTREDNINGEN HAR I H¶ST L¤MNAT SLUTBET¤NKANDET &ONOGRAMERS¤TTNING 3/5 ) BET¤NKANDET F¶RESL¥S ATT DET INF¶RS EN R¤TT TILL ERS¤TTNING - FONOGRAMERS¤TTNING - F¶R UTL¥NINGEN AV MUSIKFONOGRAM DVS LJUDUPPTAGNINGAR SOM INNEH¥LLER MUSIK FR¥N FOLK OCH SKOLBIBLIOTEK &¶RDELNINGEN AV ERS¤TTNINGAR SKALL SKE ENLIGT UPP HOVSR¤TTSLIGA PRINCIPER DVS ERS¤TTNINGEN TILL EN VISS UPPHOVSMAN SKALL G¶RAS BEROENDE AV OMFATTNINGEN AV UTL¥NINGEN AV HANS ELLER HENNES VERK 5PPHOVSR¤TTSORGANISATIONERNA 34)- OCH 3!-) F¶RESL¥S INOM RESPEKTIVE OMR¥DE SVARA F¶R F¶RDELNINGEN AV ERS¤TTNINGAR 3TATEN ANVISAR ¥RLIGEN MEDEL SOM VISNINGSERS¤TTNING ¥T BILD OCH FORM KONSTN¤RER F¶R ATT DERAS VERK I OFFENTLIGA INSTITUTIONERS ¤GO VISAS F¶R ALLM¤NHETEN ELLER ANV¤NDS P¥ ANNAT ALLM¤NNYTTIGT S¤TT 3&3 &¶R ¥R UPPGICK ERS¤TTNINGEN TILL DRYGT MILJONER KRONOR %RS¤TT NINGEN F¶RDELAS AV STYRELSEN F¶R 3VERIGES BILDKONSTN¤RSFOND TILL BILD OCH FORMKONSTN¤RER SOM HAR SIN HUVUDSAKLIGA VERKSAMHET I 3VERIGE ELLER SOM ¤R STADIGVARANDE BOSATT I LANDET &¶RDELNINGEN SKER I FORM AV BL A PROJEKTBIDRAG OCH ARBETSSTIPENDIER )NOM FONDEN HAR MAN INSATSERNA INNEB¤RANDE ATT MAN F¶RDELAR F¤RRE ARBETSSTIPEN .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER DIER FAST MED ETT ST¶RRE BELOPP PER STIPENDIUM DE ETT¥RIGA STIPENDIERNA UTG¥R MED KRONOR OCH DE TV¥¥RIGA MED KRONOR ¥R %R S¤TTNINGEN KAN F¥S EFTER ANS¶KAN MEN KAN ¤VEN ERH¥LLAS UTAN ANS¶KAN %N ANNAN FORM AV VISNINGSERS¤TTNING ¤R DEN S K INDIVIDUELLA VIS NINGSERS¤TTNINGEN 3&3 SOM F¶RDELAS AV UPPHOVSR¤TTSORGA NISATIONEN "53 "ILDKONST 5PPHOVSR¤TT I 3VERIGE %RS¤TTNINGEN SOM F¶R ¥R UPPGICK TILL MILJONER KRONOR SYFTAR TILL ATT GE YRKESVERK SAMMA KONSTN¤RER EKONOMISK OCH YRKESM¤SSIG TRYGGHET 4ILL SKILLNAD FR¥N DEN ERS¤TTNING SOM F¶RDELAS AV STYRELSEN F¶R 3VERIGES BILDKONST N¤RSFOND ¤R DEN INDIVIDUELLA VISNINGSERS¤TTNINGEN BEROENDE AV DE EN SKILDA VERKENS UTNYTTJANDE %RS¤TTNING TILL R¤TTIGHETSHAVARE P¥ MUSIKOMR¥DET F¶R PRIVAT KOPIERING AV FONOGRAM ) SYFTE ATT I VISS M¥N KOMPENSERA UPPHOVSM¤N F¶R PRIVATKOPIERING AV FONOGRAM AVS¤TTER REGERINGEN ¥RLIGEN MEDEL SOM F¶RDELAS AV 3VENSKA TONS¤TTARES INTERNATIONELLA MUSIKBYR¥ 34)- 3VENSKA GRUPPEN AV THE )NTERNATIONAL &EDERATIONS OF THE 0HONOGRAPHIC )NDUSTRY )&0) OCH 3VENSKA ARTISTERS OCH MUSIKERS INTRESSEORGANISATION 3!-) &¶R ¥R UPPGICK DEN TOTALA SUMMAN AV STATSANSLAGET TILL KRONOR "IDRAGSFORMEN INKOMSTGARANTI INF¶RDES ¥R OCH ERSATTE D¥ DET ¤LDRE SYSTEMET MED S K KONSTN¤RSBEL¶NINGAR ) ENLIGHET MED F¶RORDNINGEN OM INKOMSTGARANTIER F¶R KONSTN¤RER KAN INKOMSTGARANTI BE VILJAS KONSTN¤RER SOM ST¥R F¶R KONSTN¤RLIG VERKSAMHET AV H¶G KVALITET OCH STOR BETYDELSE F¶R SVENSKT KULTURLIV 2EGERINGEN FATTAR ¥RLIGEN BESLUT OM INNEHAVARE AV INKOMSTGARANTIER EFTER GEMENSAMT F¶RSLAG FR¥N +ONSTN¤RSN¤MNDEN OCH STYRELSEN F¶R 3VERIGES F¶RFATTARFOND ELLER EFTER YTTRANDE AV DESSA ORGAN $¥ SYSTEMET MED INKOMSTGARANTIERNA ¤R IN KOMSTRELATERAD INNEB¤R DET ATT EN INNEHAVARE KAN BEROENDE P¥ HUR STORA KONSTN¤RENS ¤R F¥ SOM H¶GST FEM G¥NGER DET BASBELOPP SOM G¤LLDE VID UTG¥NGEN AV KALENDER¥RET $ET MAXIMALA BELOPPET MINS KAS MED INNEHAVARENS ¥RSINKOMST UPP TILL ETT BASBELOPP OCH MED PROCENT AV ¥RSINKOMSTEN F¶R ¶VRIGT "IDRAGET GARANTERAR KONSTN¤REN EN L¤GSTA INKOMSTNIV¥ VILKET GER KONSTN¤REN M¶JLIGHETER ATT FULLT UT ¤GNA SIG ¥T KONSTN¤RLIGT SKAPANDE AV H¶G KVALITET OCH BETYDELSE )NKOMST .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER GARANTIN KAN VARA P¥ LIVSTID !NTALET S K GARANTIRUM HAR AV REGERINGEN FASTST¤LLTS TILL "IDRAG TILL KONSTN¤RER %NLIGT F¶RORDNING OM BIDRAG TILL KONSTN¤RER KAN BIDRAG AV STATSMEDEL UTGES TILL DRAMATIKER F¶RFATTARE ¶VERS¤TTARE ELLER KULTURJOUR NALISTER OM DE SKRIVER P¥ SVENSKA ELLER ¤R STADIGVARANDE BOSATTA I 3VE RIGE SAMT TILL ANNAN KONSTN¤R OM HAN HAR SIN HUVUDSAKLIGA KONSTN¤RLIGA VERKSAMHET I 3VERIGE ELLER ¤R BOSATT I LANDET "IDRAG KAN GES I FORM AV KONSTN¤RSBIDRAG PROJEKTBIDRAG ELLER L¥NGTIDSSTIPENDIER &R¥GOR OM F¶R DELNING AV DESSA BIDRAG PR¶VAS AV STYRELSEN F¶R 3VERIGES F¶RFATTARFOND I VAD AVSER DRAMATIKER F¶RFATTARE ¶VERS¤TTARE OCH KULTURJOURNALISTER OCH AV +ONSTN¤RSN¤MNDEN I VAD AVSER ANDRA KONSTN¤RER $E TIO¥RIGA L¥NGTIDSSTIPENDIERNA KAN SES SOM ETT KOMPLEMENT TILL IN KOMSTGARANTIERNA %NLIGT N¤MNDA F¶RORDNING KAN L¥NG TIDSSTIPENDIUM UTG¥ F¶R ATT GE EN AKTIV KONSTN¤R SOM UNDER L¤NGRE TID DOKUMENTERAT KONSTN¤RLIG VERKSAMHET AV GOD KVALITET ARBETSM¤SSIG TRYGGHET F¶R ATT UTVECKLA DENNA VERKSAMHET ,¥NGTIDSSTIPENDIERNA ER H¥LLS TILL SKILLNAD FR¥N INKOMSTGARANTIERNA SOM ETT ¥RLIGT FAST SKATTE PLIKTIGT BELOPP $ET MOTSVARAR TRE BASBELOPP F N CA KRONOR ¥R ENLIGT LAGEN OM ALLM¤N F¶RS¤KRING !NTALET L¥NGTIDSSTIPEN DIER HAR AV REGERINGEN FASTST¤LLTS TILL F¶R ¥R $ET ANKOMMER P¥ STYRELSEN F¶R 3VERIGES F¶RFATTARFOND OCH +ONSTN¤RSN¤MNDEN ATT KOMMA ¶VERENS OM F¶RDELNINGEN AV L¥NGTIDSSTIPENDIERNA +ONSTN¤RSBIDRAG ¤R EN SAMLINGSBETECKNING F¶R OLIKA TYPER AV TIDSBE GR¤NSADE STIPENDIER OCH BIDRAG 4ILL KONSTN¤RSBIDRAGEN R¤KNAS ARBETS STIPENDIER PENSIONSBIDRAG TILLF¤LLIGA STIPENDIER SAMT OLIKA TYPER AV INTERNATIONELLT RIKTADE BIDRAG $E BIDRAGSFORMER SOM FRAMF¶R ALLT PRIO RITERATS ¤R ARBETSSTIPENDIERNA OCH DE INTERNATIONELLT RIKTADE BIDRAGEN 3YFTET MED ARBETSSTIPENDIERNA ¤R FR¤MST ATT GE EN AKTIV KONSTN¤R EN S¥DAN EKONOMISK TRYGGHET ATT HAN ELLER HON UNDER VISS TID KAN KONCENT RERA SIG P¥ KONSTN¤RLIGT ARBETE %TT ARBETSSTIPENDIUM KAN OCKS¥ ANV¤N DAS F¶R INVESTERINGAR I LOKALER OCH UTRUSTNING 6IDARE SKER F¶RDELNING I FORM AV PROJEKTBIDRAG SOM GES TILL MER OMFATTANDE KONSTN¤RLIGT EXPE .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER RIMENT OCH UTVECKLINGSARBETE $ET M¥STE R¶RA SIG OM ETT M¥LINRIKTAT OCH KOSTNADSKR¤VANDE KONSTN¤RLIGT ARBETE SOM KAN ANTAS F¥ BETYDELSE F¶R UTVECKLINGEN INOM KONSTOMR¥DET "IDRAG KAN OCKS¥ GES TILL PROJEKT SOM SYFTAR TILL ATT KONSTN¤RLIG VERKSAMHET TILL NYA SAMH¤LLSOMR¥DEN $E INTERNATIONELLT RIKTADE BIDRAGEN G¥R TILL ARBETS OCH STUDIEVISTEL SER I UTLANDET ELLER F¶R ATT ANORDNA UTST¤LLNINGAR I UTLANDET "IDRAG GES OCKS¥ TILL SVENSKA OCH UTL¤NDSKA KONSTN¤RER F¶R VISTELSER VID ATELJ©ER INOM RAMEN F¶R )!30)3 )NTERNATIONAL !RTISTS !VSLUTNINGSVIS ¤R DET VIKTIGT ATT P¥PEKA ATT I VILKEN FORM KONSTN¤RS BIDRAGEN F¶RDELAS AVG¶RS I STOR UTSTR¤CKNING AV DE BIDRAGSGIVANDE ORGA +ONSTN¤RSN¤MNDEN 6ISSA BIDRAGSFORMER L¤MPAR SIG B¤TTRE F¶R EN VISS KONSTN¤RSGRUPP MEDAN ANDRA GRUPPER GAGNAS B¤TTRE AV ANDRA TYPER AV BIDRAG 2EDOG¶RELSEN OVAN GER I STORA DRAG EN BILD AV DE BI DRAGSFORMER SOM DE BIDRAGSGIVANDE ORGANEN HAR ATT UTG¥ FR¥N +ONSTN¤RSN¤MNDEN HAR TILL UPPGIFT ATT FR¤MJA BILD FORM TON SCEN OCH FILMKONSTN¤RERS M¶JLIGHET ATT ¤GNA SIG ¥T KVALIFICERAT KONSTN¤RLIGT ARBETE SAMT FR¤MJA INTENRATIONELLT KONSTN¤RSUTBYTE GENOM ATT BL A ER BJUDA G¤STATELJ©ER 6IDARE SKALL N¤MNDEN BIDRA TILL ¶KADE KUNSKAPER OM KONSTN¤RERNAS EKONOMISKA OCH SOCIALA F¶RH¥LLANDEN 6ERKSAMHETEN LEDS AV EN STYRELSE SOM UTSES AV REGERINGEN D¤R ORD F¶RANDE ¤R TILLIKA MYNDIGHETSCHEF 3TYRELSEN BEHANDLAR I F¶RSTA HAND FR¥GOR AV MER PRINCIPIELL NATUR 3&3 &¶R DRAG OCH STIPENDIER FINNS FYRA ORGAN INOM N¤MNDEN - STYRELSEN F¶R 3VE RIGES BILDKONSTN¤RSFOND ARBETSGRUPPEN F¶R UPPHOVSM¤N P¥ MUSIKOMR¥ DET ARBETSGRUPPEN F¶R MUSIKER OCH S¥NGARE SAMT ARBETSGRUPPEN F¶R SCEN OCH FILMKONSTN¤RER &R¥N OCH MED ¥R KOMMER VISSA ¤NDRINGAR VAD G¤LLER +ONST N¤RSN¤MNDENS STYRELSE ATT G¤LLA +ONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA YRKESUT¶VA RES SAMARBETSN¤MND +,93 F¥R F¶RSLAGSR¤TT VAD AVSER FEM LEDAM¶TER I N¤MNDENS STYRELSE .¤R DET G¤LLER STYRELSEN F¶R 3VERIGES BILDKONSTN¤RS FOND F¥R VISSA KONSTN¤RSORGANISATIONER F¶RSLAGSR¤TT VAD AVSER SAMMAN LAGT SJU LEDAM¶TER +ONSTN¤RSN¤MNDENS STYRELSE F¥R F¶R ¶VRIGT BESLUTA OM SIN INTERNA ORGANISATION .¤MNDENS KANSLI HAR F¶R N¤RVARANDE ¥TTA ANST¤LLDA .UVARANDE ST¶D TILL KONSTN¤RER 3VERIGES F¶RFATTARFOND ¤R EN STATLIG INSTITUTION MED UPPGIFT ATT BL A F¶R K BIBLIOTEKSERS¤TTNINGEN +AMMARKOLLEGIET F¶RVALTAR FONDENS MEDEL 6ERKSAMHETEN LEDS AV EN STYRELSE SOM BEST¥R AV ORDF¶RANDE OCH LEDAM¶TER /RDF¶RANDE OCH TRE AV LEDAM¶TERNA UTSES AV REGERINGEN !V DE ¶VRIGA TIO LEDAM¶TERNA UTSES ¥TTA AV 3VERIGES F¶RFATTARF¶RBUND EN AV &¶RENINGEN 3VENSKA TECKNARE OCH EN AV 3VENSKA &OTOGRAFERS &¶R BUND &ONDENS ADMINISTRATION SK¶TS AV ETT KANSLI MED SJU ANST¤LLDA !NALYS AV REGELVERKEN F¶R SKATTER ARBETSMARKNADSST¶D OCH ANDRA SOCIALA TRYGGHETSSYSTEM %NLIGT DIREKTIVEN ¤R DET VIKTIGT ATT UTREDNINGEN BELYSER HUR KONST N¤RERNA P¥VERKAS AV OLIKA REGELVERK UTANF¶R KULTUROMR¥DET BL A AN GES SKATTER OCH AVGIFTER ) V¥R UNDERS¶KNING AV ST¶DSYSTEM I ANDRA L¤NDER FINNER MAN EN RAD EXEMPEL P¥ ANV¤NDANDET AV SKATTESUBVENTIONER SOM ETT S¤TT ATT F¶RB¤TTRA KONSTN¤RERNAS EKONOMI SVENSKA SYSTEMET ¥TERFINNS EXEMPEL P¥ DETTA 3KATTE OCH AVGIFTSREGLER KAN ANV¤NDAS P¥ TV¥ S¤TT ATT F¶RB¤TTRA EFTERFR¥GAN T EX GENOM L¥G MOMS P¥ VAROR OCH TJ¤NSTER INOM KULTUROMR¥DET ATT UTFORMA F¶RDELAKTIGA SKATTEREGLER ALTERNATIVT SKATTESUBVEN TIONER SOM DIREKT S¤NKER UTTAGET AV SKATTER OCH AVGIFTER HOS KONSTN¤RERNA %NLIGT V¥R BED¶MNING ¤R DET MYCKET SOM TALAR F¶R ATT SKATTE REGLERNA ¤R ETT VERKNINGSFULLT INSTRUMENT F¶R KULTURPOLITIKEN 3KATTERNA SOM ETT KULTURPOLITISKT INSTRUMENT F¶R ¶KAD EFTERFR¥GAN 5TREDNINGEN HAR UNDERS¶KT VILKA ST¶DSYSTEM SOM FINNS I ANDRA L¤NDER $E FLESTA L¤NDER HAR ENDAST INDIVIDUELLA ST¶D TILL KONSTN¤RLIGA EGEN- F¶RETAGARE T EX STIPENDIER OCH INTE ST¶D AV GENERELL NATUR $¤REMOT ¤R DET VANLIGT ATT ST¶DJA EFTERFR¥GAN P¥ KULTUR GENOM OLIKA FORMER AV SKATTESUBVENTIONER DVS SKATTESYSTEMET ANV¤NDS SOM ETT KULTURPOLITISKT INSTRUMENT $ETTA KAN G¤LLA B¥DE DIREKT T EX F¶RETAGSBESKATTNING OCH INDIREKT T EX MERV¤RDESSKATT BESKATTNING 3VERIGE HAR ETT F¶RH¥LLANDEVIS BEGR¤NSAT INSLAG AV SKATTEREGLER SOM SYFTAR TILL ATT ST¶DJA KULTURUTBUDET 0¥ MERV¤RDESSKATTEOMR¥DET FINNS DET EMELLERTID EXEMPEL P¥ KULTURPOLITISKT MOTIVERADE SKATTEREGLER -ERV¤R DESSKATT OCH KULTUR HAR DOCK ALDRIG VARIT F¶REM¥L F¶R N¥GON SAMORDNAD UTREDNING $AGENS SITUATION ¤R IST¤LLET RESULTATET AV ATT UNDERLAGET F¶R MERV¤RDESSKATTEN MED H¤NSYN TILL BL A %5 DIREKTIV BREDDATS ALLTMER OCH ATT MAN I SAMBAND MED DESSA F¶R¤NDRINGAR TAGIT VISSA KULTUR POLITISKA H¤NSYN $ET SENASTE EXEMPLET ¤R INF¶RANDET AV MERV¤RDESSKATT P¥ UPPHOVSR¤TT SE PROP D¤R MAN KULTUR POLITISKA SK¤L INF¶RA EN L¥G SKATTESATS %N ¶VERSIKT ¶VER UNDANTAG VISAR ATT 3VERIGE ¤R ENHETLIG KULTURMOMS 3TUDERAR MAN D¤REFTER DE EUROPEISKA F¶RH¥LLANDENA FINNER MAN ATT 3VERIGE P¥ FLERA OMR¥DEN UPPVISAR H¶GA SKATTESATSER T EX P¥ BOKOMR¥DET -OMSSATSER INOM %5 P¥ KULTUR OCH MEDIAOMR¥DET -OMSSATSEN F¶R 3VERIGE PROCENT AVSER INTE N¤R KONSTN¤REN SJ¤LV S¤LJER %TT ANNAT OMR¥DE SOM ANV¤NDS KULTURPOLITISKT I FLERA L¤NDER ¤R S¤RSKILDA REGLER SOM M¶JLIGG¶R F¶R N¤RINGSIDKARE ATT G¶RA AVDRAG F¶R ANSKAFFNING AV KONST ) 3VERIGE BED¶MS S¥DANA AVDRAG ENLIGT DE GENERELLA REGLERNA F¶R V¤RDEMINSKNINGSAVDRAG F¶R INVENTARIEKOSTNADERP - ANVISNINGARNA TILL g +, $ETTA MEDF¶R ATT AVDRAGSR¤TTEN ¤R MYCKET BEGR¤NSAD D¥ KONST ENLIGT PRAXIS INTE MINSKAR I V¤RDE 9TTER LIGARE ETT OMR¥DE SOM ANV¤NDS KULTURPOLITISKT I FLERA L¤NDER ¤R ATT HA EN S¤RSKILD AVDRAGSM¶JLIGHET F¶R N¤RINGSIDKARE SOM ST¶DJER KULTURLIVET 3YFTET ¤R NATURLIGTVIS ATT STIMULERA F¶RETAGEN ATT SK¤NKA MEDEL TILL KULTURINSTITUTIONER M M ) 3VERIGE R¥DER ETT PRINCIPIELLT AVDRAGSF¶RBUD F¶R G¥VOR %N N¤RINGS IDKARES ST¶D TILL EXEMPELVIS EN KULTURINSTITUTION M¥STE D¤RF¶R BED¶MAS ENLIGT DE GENERELLA REGLERNA F¶R DRIFTKOSTNADER I N¤RINGSVERKSAMHETEN $ET BLIR D¥ FR¥GA OM ATT AVG¶RA OM KOSTNADERNA F¶R $ET FINNS SOM FRAMG¥TT M¶JLIGHETER ATT GENOM ¤NDRADE SKATTEREGLER ¶KA KULTURST¶DET OCH STIMULERA EFTERFR¥GAN P¥ KULTURUTBUDET &R¥N KULTURARBETARNAS MAN L¤NGE KR¤VT EN ENHETLIG KULTURMOMS SAMT UT¶KAD R¤TT TILL AVDRAG F¶R KONSTINK¶P $ET KAN D¤RF¶R ¶VERV¤GAS ATT UTREDA HUR SKATTESYSTEMET KAN ANV¤NDAS F¶R ATT FR¤MJA KULTUROMR¥DET BL A ATT MED ST¶D AV EXEMPEL FR¥N ANDRA L¤NDER SE P¥ M¶JLIGHETERNA TILL ¤NDRADE MOMSREGLER OCH BED¶MA HUR SKATTESYSTEMET KAN BIDRA TILL ATT SKAPA H¶GRE EFTERFR¥GAN P¥ KULTUR +ONSTN¤RERNAS SKATTE OCH AVGIFTSSITUATION 3KATTELAGSTIFTNINGEN OCH DE MED SKATTE OCH UPPB¶RDSSYSTEMET INTREGRERADE EGENAVGIFTERNA HAR UNDER L¥NG TID KRITISERATS AV DE KONST- N¤RLIGA YRKESUT¶VARNA +RITIKEN TAR SIKTE P¥ TV¥ F¶RH¥LLANDEN $ET F¶RSTA ¤R ATT KONSTN¤RER I REGEL INTE ¤R ANST¤LLDA UTAN BEDRIVER SIN VERKSAMHET SOM FRIA YRKESUT¶VARE ) 3VERIGE R¤KNAS YRKESUT¶VARE SOM INTE ¤R ANST¤LLDA I ALLM¤NHET SOM N¤RINGSIDKARE (¤RIGENOM INORDNAS KONST- N¤RER OCH F¶RFATTARE I SAMMA SKATTE OCH AVGIFTSREGLER SOM G¤LLER F¶R N¤RINGSIDKARE I ALLM¤NHET +RITIKEN G¥R UT P¥ ATT KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE HAR HELT ANDRA SYFTEN MED SITT ARBETE ¤N N¤RINGSIDKARE +ONSTN¤RLIG VERKSAMHET BEDRIVS PRIM¤RT INTE MED VINSTSYFTE UTAN DRIVKRAFTEN ¤R AV ANNAT SLAG $ET LIGGER INTE HELLER I DEN KONSTN¤RLIGA ELLER LITTER¤RA VERKSAMHETENS NATUR ATT UTVIDGA F¶RETAGET GENOM ATT ANST¤LLA PERSONAL O D 'ENOM ATT INORDNAS UNDER DE GENERELLA REGLERNA ST¤LLS KRAV P¥ BOKF¶RING OCH KUNSKAP OM ETT OMFATTANDE OCH SV¥R TILL¤MPLIGT SKATTESYSTEM $EN ANDRA PUNKTEN SOM KRITIKEN RIKTAR IN SIG P¥ G¤LLER NIV¥N P¥ SKATTER OCH AVGIFTER INKOMSTER BESKATTAS MED KOM MUNAL INKOMSTSKATT $ESSUTOM SKALL EGENAVGIFTER OCH ALLM¤NNA EGEN AVGIFTER BETALAS %FTERSOM KONSTN¤RER SOM REGEL HAR MYCKET L¥GA INKOMSTER MEDF¶R DEN H¶GA BESKATTNINGEN ATT FLERTALET AV DEM INTE KAN F¶RS¶RJA SIG P¥ INKOMSTEN FR¥N DEN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN UTAN ¤VEN M¥STE ERH¥LLA INKOMST FR¥N ANNAT ARBETE $EN KAN VISSERLIGEN H¤VDAS ATT DEN H¶GA BESKATTNINGEN AV L¥G INKOMSTTAGARE ¤R ETT GENERELLT PROBLEM SOM DRABBAR B¥DE L¶NTAGARE OCH N¤RINGSIDKARE OAVSETT YRKE OCH D¤RF¶R PRIM¤RT INTE ¤R ETT PROBLEM F¶R KONSTN¤RER !NM¤RKNINGEN ¤R DELVIS RIKTIG MEN DET FINNS N¥GRA F¶R H¥LLANDEN SOM G¶R ATT KONSTN¤RER SKILJER SIG FR¥N ANDRA GRUPPER $E KONSTN¤RLIGA N¤RINGSIDKARNA HAR SM¥ M¶JLIGHETER J¤MF¶RT MED ANDRA F¶RETAGARE ATT ¶KA INKOMSTERNA GENOM RATIONALISERINGAR OCH PRODUK TIVITETS¶KNINGAR 6ERKSAMHETEN HAR NORMALT SINA GIVNA RAMAR DVS DEN KAN INTE EXPANDERA MER ¤N I RELATIVT M¥TTLIG OMFATTNING $ET ¤R INTE HELLER ARBETE SOM SAKNAS UTAN INKOMSTER !NDRA N¤RINGSIDKARE OCH L¶NTAGARE KAN ¶KA SIN ARBETSINSATS I SYFTE ATT H¶JA INKOMSTNIV¥N $EN M¶JLIGHETEN ST¥R S¤LLAN KONSTN¤RER TILL BUDS OM DET INTE G¤LLER ARBETE AV ANNAT SLAG ¤N DET KONSTN¤RLIGA $ET ENDA ALTERNATIVET KAN D¤RF¶R VARA ATT TILLF¤LLIGT ELLER VARAKTIGT TA ANDRA ARBETEN S K 3AMMANFATTNINGSVIS SKILJER SIG KONSTN¤RERS F¶RUTS¤TTNINGAR ATT LEVA P¥ SINA YRKEN V¤SENTLIGT J¤MF¶RT MED ANDRA GRUPPER $ISKUSSIONEN OM ANPASSNING AV SKATTEREGLERNA TILL KONSTN¤RERNAS SPECIELLA VILLKOR HAR MEDF¶RT ATT LAGSTIFTNINGEN REDAN INNEH¥LLER N¥GRA SPECIALSTAD GANDEN $E ANPASSNINGAR SOM INKOMSTBESKATTNINGEN GJORT F¶R KONSTN¤RER ¤R AV RELATIVT BEGR¤NSADE MEN BEST¤MMELSERNA KAN HA STOR BETYDELSE I ENSKILDA FALL 5PPHOVSMANNAKONTOT ENLIGT LAGEN OM UPP HOVSMANNAKONTO M¶JLIGG¶R F¶R UPPHOVSM¤N MED OJ¤MNA INKOMSTER ATT VIA INS¤TTNING P¥ ETT S¤RSKILT BANKKONTO F¶RDELA INKOMSTERNA UNDER EN FEM¥RSPERIOD 5PPHOVSMANNAKONTOT GER ST¶RRE M¶JLIGHET TILL INKOMST UTJ¤MNING ¤N T EX PERIODISERINGSFOND OCH FYLLER EN VIKTIG FUNKTION F¶R KULTURARBETARE SOM HAR KRAFTIGT VARIERANDE INKOMSTER ) g MOM +, REGLERAS M¶JLIGHETEN ATT G¶RA AVDRAG F¶R UNDERSKOTT I EN N¤RINGSVERKSAMHET SOM AVSER LITTER¤R KONSTN¤RLIG ELLER D¤RMED J¤MF¶RLIG VERKSAMHET 2EGELN HAR STOR BETYDELSE EFTERSOM DE KONSTN¤RLIGA INKOMSTERNA BESKATTAS I OLIKA INKOMSTSLAG &OCH TIO ¥RIGA STIPENDIER BESKATTAS T EX I INKOMSTSLAGET TJ¤NST MEDAN KOSTNADS AVDRAGEN TAS UPP I INKOMSTSLAGET N¤RINGSVERKSAMHET 2EGELN GER M¶J LIGHET ATT L¶SA PROBLEM F¶RKNIPPADE MED GR¤NSDRAGNINGEN MELLAN TJ¤NST OCH N¤RINGSVERKSAMHET "ETR¤FFANDE RESEKOSTNADER G¤LLER SAMMA PRINCIPER F¶R AVDRAGSR¤TT SOM F¶R ANDRA N¤RINGSIDKARE !VDRAG MEDGES F¶R RESOR SOM ¤R ATT H¤N F¶RA TILL DRIFTKOSTNADER I N¤RINGSVERKSAMHETEN "ETYDELSEN AV AVDRAGS R¤TT F¶R RESOR I DEN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN HAR FRAMH¥LLITS GENOM ATT I P AV ANVISNINGARNA TILL g +, S¤RSKILT ANGE ATT AVDRAG MEDGES I DEN M¥N RESORNA INTE UTG¶R PERSONLIGA LEVNADSKOSTNADER ) 3KATTE LAGSKOMMITT©NS BET¤NKANDE 3/5 F¶RESL¥S EMELLERTID ATT DENNA F¶RTYDLIGANDE REGEL TAS BORT 5T¶VER BEFINTLIGA REGLER HAR MAN FR¥N KULTURARBETARNA OFTA AKTUA LISERAT BEHOVET AV NYA ANPASSNINGAR 4 EX ¤R FR¥GAN OM ARBETSLOKAL I BOSTADEN ALLTMER SV¥RHANTERAD %NLIGT PRAXIS KR¤VS NORMALT ATT ETT ARBETSRUM SKALL HA EGEN ING¥NG OCH VARA HELT AVSKILT FR¥N ¶VRIGA BOSTADEN - F¶R ATT AVDRAG SKALL MEDGES 5NDANTAG G¤LLER ATELJ©ER D¤R H¤LSOV¥DLIGA ¤MNEN F¶RVARAS /M MAN NEKAS AVDRAG ¥TERST¥R SCHABLONAVDRAGET P¥ KR L¤GENHET OCH ) VERKLIGHETEN ¤R DET OFTA S¥ ATT KULTURARBETARENS ENDA M¶JLIGHET ATT HA EGEN ARBETSLOKAL ¤R ATT INR¤TTA DEN I HEMMET -AN KAN B¤RA KOST NADEN F¶R EN ST¶RRE L¤GENHET - MEN MAN HAR ABSOLUT INTE EKONOMISKT UTRYMME F¶R ATT HYRA EN LOKAL UTANF¶R HEMMET 3CHABLONAVDRAG INNEB¤R ATT MAN F¥R AVDRAG F¶R EN LITEN DEL AV SIN VERKLIGA KOSTNAD )NGA ANDRA YRKESGRUPPER KAN HA ETT S¥ V¤LDOKUMENTERAT BEHOV AV arbetslokal i hemmet. !TT AVDRAGSR¤TTEN SKALL VARA BEROENDE AV OM MAN G¥R UT I TRAPPHALLEN F¶R ATT N¥ ARBETSRUMMET - F¶REFALLER ILLA ANPASSAT TILL VERK LIGHETEN (¤R KAN MAN F¶RUTSE ATT DE NYA TRENDERNA AVSEENDE DISTANS ARBETE KANSKE TVINGAR LAGSTIFTAREN ATT TA H¤NSYN TILL MERKOSTNADER F¶R ARBETSLOKALER I HEMMET $EN JANUARI INF¶RDES MERV¤RDESSKATT P¥ UPPHOVSR¤TT VILKET MEDF¶RDE ATT DE FLESTA KULTURARBETARE NU ¤R REDOVISNINGSSKYLDIGA F¶R MOMS 3OM LAGSTIFTNINGEN NU ¤R UTFORMAD UPPKOMMER M¥NGA TILL¤MPNINGSPROBLEM +ONSTRUKTIONEN MED FRIBELOPP EJ MOMS VID OM S¤TTNING UNDER KRONOR SOM ANV¤NDES N¤R BILDKONSTN¤RERNAS EGEN F¶RS¤LJNING AV VERK BLEV MOMSBELAGD - G¤LLER INTE UPPHOVSR¤TT SOMR¥DET $ETTA INNEB¤R ATT ¤VEN MYCKET SM¥ VERKSAMHETER NU M¥STE L¤RA SIG ATT HANTERA MOMS $ET VINSTER MAN G¶R P¥ ATT LYFTA MOMS P¥ SINA KOSTNADER KONSUMERAS SNABBT AV ¶KADE ADMINISTRATIVA KOSTNADERT EX BOKF¶RINGSHJ¤LP /M MAN SER KONKRET P¥ T EX EN F¶RFATTARES MOMSPLIKT - KAN MAN GENAST DEFINIERA EN RAD PROBLEM - MOMSEN KR¤VER DETALJERAD BOKF¶RING OCH OFTA REDOVISNINGSHJ¤LP - MOMS KAN UTG¥ MED OLIKA SKATTESATS BEROENDE P¥ VAD SOM UTF¶RS -