sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I stället för en internationell handel med produkter, sker etableringar utomlands. De svenska företagen har ägar- intressen inom dessa branscher, bl.a. i , och . Stora delar av den svenska potatisodlingens konkurrenssituation har försämrats markant genom EU-inträdet. Före inträdet fanns det arealbi- drag för odling och ett gränsskydd för såväl råvara som för förädlade produkter. De förädlade produkterna utgörs av bl.a. pommes frites och potatispulver. finns det nationella kvoter för stärkelse och produktionsbidrag till odlare av potatis för stärkelseproduktion. Odlaren erhåller ca /kg. Det finns även ett produktionsbidrag till bearbetningsindustrier för stärkelse för att dessa skall få tillgång till råvara till konkurrens- kraftiga priser. Odlare av matpotatis har också efter EU-inträdet en konkurrensför- del gentemot importen genom fraktkostnaden. Denna uppgår – från – till 45–/kg. Därigenom har inköpare av in- dustripotatis blivit den grupp av inköpare av potatis som kraftigast fått känna på effekterna av den nya konkurrenssituationen efter EU- inträdet. För att kunna bibehålla odlingen av industripotatis i – som oftast sker i form av kontraktsodling – har inköparna av industri- potatis varit tvungna att höja sina inköpspriser med . har konsumentpriserna på t.ex. pommes frites sjunkit med . Utredningen har tidigare uttalat att inte har några konkur- rensfördelar från klimatsynpunkt för produktion i stora volymer av jordbruksprodukter. Utredningen har inte heller förordat att svenska staten skall kompensera jordbruket för de konkurrensnackdelar som finns enbart på grund av klimatet i . Däremot vill utredningen även här poängtera att det svenska jordbruket inte bör påläggas olika skatter och avgifter som sedan kommer som en ytterligare kostnadsbör- da – utöver de sämre förutsättningar p.g.a. klimatet – i jämförelse med konkurrentländerna. Utredningen har också lämnat ett antal förslag som sänker vissa kostnader i jordbruket. Samtliga förslag kan emellertid inte genomföras omgående. Vid första betraktelsen av utvecklingen av marknaden för förädlade potatisprodukter efter EU-inträdet, blir reflektionen att konsumenterna väljer de billigare produkterna. Det är främst importen från Nederlän- derna som pressat priserna. Det finns emellertid ytterligare övervägan- den att ta med i detta sammanhang. Den kraftigt ökade produktiviteten i i jämförelse med , har ej enbart sin bakgrund i ett bättre odlingsklimat utan även i en mera riklig användning av göd- sel- och bekämpningsmedel. De svenska kontraktodlarna tillämpar s.k. IP-odling. ökad användning av IP-odling i och i andra EU-länder och ett i minskat användande av gödsel- och bekämpningsme- del, får konkurrensvillkoren mellan fabrikanterna i och i Ned- erländerna att något närma sig varandra. Är den svenska industrin då redan nedlagd, blir detta dock inte längre till någon nytta för eftersom arbetstillfällena då redan försvunnit. En sådan utveckling har skett i . Även i finns en risk för en sådan utveckling. Där finns dock redan nu bl.a. ett stöd till producenterna av industripo- tatis med 16–per kilo. I förbereds även insatser för en ökad FoU på detta område. Den småskaliga gårdsbaserade livsmedelsproduktionen har en klar ut- vecklingspotential sett ur ett marknadsperspektiv. En positiv utveckling skapar fortsatta möjligheter till nyföretagande inom den egna bran- schen, men kan också med sin profilskapande och kuli- nariska framtoning, bidra till att skapa ett intresse för svenska livsme- del i stort. Det bör i sammanhanget också påpekas att förädlade livsmedel som produceras småskaligt inte enbart avsätts på en lokal marknad. Pro- dukter av mer nischinriktad karaktär kräver i regel avsättning på en större marknad. En viss potential för export av småskaliga gårdsbase- rade produkter torde också vara möjlig. En satsning på småskalig gårdsbaserad livsmedelsförädling har ock- så visat sig spela en viktig roll i landsbygdsutvecklingsarbetet samt för att skapa sysselsättning för kvinnor på landsbygden. I takt med ökade möjligheter förefaller också problemen att öka. Marknads- och distributionssystemen blir mer komplexa och svåra att hantera för småskaliga producenter. Regler för offentlig upphandling begränsar inköpsmöjligheterna inom den offentliga sektorn. För att den småskaliga gårdsbaserade livsmedelsproduktionen skall kunna utvecklas krävs att vissa hinder undanröjs som insatser görs för att gynna utvecklingen. Lagar, förordningar och byråkrati tenderar att öka, vilket kan utgöra ett allmänt problem för nystartade och befintliga företag. Inom livsme- delssektorn tillkommer dessutom mycket högt ställda tekniska krav av livsmedelshygieniska skäl. Det torde vara nödvändigt och möjligt att utveckla tillämpningen av regelsystemet så att kraven kan lösas på ett praktiskt och ekonomiskt realistiskt sätt, utan att avkall görs på slut- produktens hygieniska kvalitet och redlighet. En hög hygienisk stan- dard på småskaliga gårdsbaserade livsmedelsprodukter är dessutom en del i den kvalitetsimage som är nödvändig av konkurrensskäl. Parallellt bör utökade krav ställas på företagarnas livsmedelshygieniska kunskap- Kunskaper och erfarenheter om tillämpningsförfarande bör ock- så inhämtas från andra EU-länder. När det gäller de småskaliga gårdsbaserade livsmedelsföretagen finns ett stort behov av rådgivning, utbildning och övrig kompetensut- veckling. Behov finns av en ökad samordning mellan tillsyn och till denna knuten rådgivning. En ökad integrering mellan dessa båda kan dels minska kostnaderna för såväl myndigheter som företagare samt ge dels tydligare signaler till de företagarna vilka åtgärder som behöver vidtas. För ytterligare beskrivning av frågor och åtgärder kring rådgivning, utbildning och annan kompetenshöjning, erfarenhetsöverföring samt övrigt utvecklingsarbete, hänvisas till avsnitt 8.5.2.2 samt 8.7.5.2. Ytterligare ett hinder är bristen på samordning mellan i första hand myndigheter och andra institutioner som påverkar branschens utveck- ling. Erfarenheter kan hämtas från t.ex. där det bl.a. finns en särskild kommission för utvecklingen av småskalig mejerihantering som av såväl näringen som myndigheterna upplevs ha stor betydelse. Utredningen anser att det krävs ett förstärkt myndighetsansvar för att bistå de företag som avser att utveckla småskalig gårdsbaserad livs- medelsförädling. Vidare krävs ytterligare insatser för att vidareutveckla marknadsföring, kvalitetsarbete m.m. inom området. En viktig faktor för fler framgångsrika småskaliga gårdsbaserade livsmedelsföretag är att de insatser som görs är uthålliga och ingår i ett sammanhållet program. Ett sådant program bör pågå i åtminstone och helst . På bedrivs ett framgångsrikt Ett motsvarande program har också utarbetats i . Erfarenheter bör kunna erhållas från dessa länder. Enligt utredningen har konkurrenssituationen på livsmedelsmarknaden markant förändrats efter EU-inträdet. Konkurrensen har haft en uppen- bart prisåterhållande effekt. Utredningen konstaterar också att den re- ella och den presumtiva konkurrensen följaktligen har fungerat och är av stor betydelse. Dessa förhållanden måste enligt utredningen medföra att marknaden i konkurrensrättsligt hänseende definieras mot bakgrund av den nya konkurrensbilden. Detta bör innebära markanta förändringar i förhållande till den praxis som rådde före EU-inträdet. Om ägarna till företagen inom livsmedelsindustrin bedömer att stor- driftsfördelar nås genom sammanslagningar, bör enligt utredningen sådana sammanslagningar på livsmedelsområdet knappast behöva för- hindras med hänvisning till att en bristande konkurrens uppstår genom det nya företagets marknadsdominans. EU har öppnat gränserna för den interna handeln mellan medlemsländerna och det saknas möjligheter för inhemska företag att ta ut några mono- polvinster – trots en hög marknadsandel på den svenska marknaden. I jämförelse med de största företagen inom EU är även de största företa- gen i små eller medelstora. Även om skillnader i förutsättningar föreligger mellan och , kan konstateras att såväl de effektiva danska slakterierna som mejerierna ofta både har en större omsättning och en större mark- nadsandel i än vad de svenska företagen har. Den nya konkurrenssituationen inom livsmedelssektorn efter EU- inträdet måste enligt utredningen medföra att även s.k. federativ sam- verkan tillåts främst mellan ekonomiska föreningar i större utsträckning . Det är viktigt att effektivitetsvinster genom t.ex. produkt- specialisering tas till vara. En reell eller en presumtiv konkurrens är givetvis en viktig förutsättning för att samarbete skall tillåtas. Statens konkurrensbevakning bör inom livsmedelsområdet enligt ut- redningen främst ligga på produkter där de inhemska företagen även efter EU-inträdet av skilda skäl har ett visst konkurrensskydd mot ut- ländsk konkurrens. Detta kan gälla färskvaror och andra produkter, där transportkostnaderna utgör en konkurrensfördel för de inhemska före- tagen eller produkter där konkurrensen av andra skäl är begränsad. Det finns ett nära samband mellan landets produktion av jordbruksrå- varor och livsmedelsindustrin. De förslag som utredningen lämnar i kapitel 5 och kapitel 6 för att förstärka effektiviteten och konkurrens- kraften för jordbruket och trädgårdsnäringen bidrar således också till förbättrade förutsättningar för livsmedelsindustrin i . i kapitel 8 avseende FoU och förslagen i kapitel 9 avseende export- främjande är också viktiga inslag för livsmedelsindustrins framtid. Behovet av en ökad effektivitet ligger främst inom de branscher som inte var utsatta för en internationell konkurrens och vilka inte heller hade möjligheten att, i motsats till sina konkurrenter inom EU, kunna utvecklas på en stor marknad. Genom regleringar här i landet och genom internationella regleringar har hinder funnits för en expan- sion. EU-inträdet har medfört ett starkt omvandlingstryck för tidigare icke internationellt konkurrensutsatta branscher. Inom dessa områden har de producentkooperativa industriföretagen en ledande ställning. Det är viktigt att dessa företag tillförs det kapital som fordras för den effektivisering och rationalisering, som är nödvändigt för att hävda sig i den nya konkurrenssituationen efter EU-inträdet. Enligt utredningens bedömning kommer temporära och kraftfulla åtgärder möjliggöra att även tidigare icke internationellt konkurrensut- satta delar av livsmedelsindustrin når en hög internationell konkurrens- förmåga. Därvidlag bedömer utredningen att en inriktning på produkter med ett högt förädlingsvärde är viktig. Konsumtionen av kalkon, inklusive storkalkon, ökar kraftigt i Euro- pa. Regler om djurhållning, som även blir gällande i , kommer sannolikt att antas av . Reglerna är minimi- regler. På djurskyddsområdet tillämpar i regel strängare krav på en god djurhållning än vad olika minimiregler föreskriver. Utredningen föreslår att regler skyndsamt utformas som ger möjlighet att bedriva en konkurrenskraftig produktion av storkalkon i . Livsmedelsindustrin arbetar under de allmänna förutsättningarna för företagande i . Önskar staten få till stånd viss produktion och därmed sysselsättning i landet måste staten – när avgörande skillnader i produktionskostnader, beskattning m.m. föreligger – anpassa sig till konkurrentländerna. Ett exempel på en olikartad beskattning mellan EU-länder är beskattningen på öl. I har skatten på normalt starköl sänkts från /l till /l. Med tan- ke på att skatten i är /l och i /l, kom- mer knappast de svenska bryggerierna – främst genom den a llt ökande privata införseln – att kunna behålla sina volymer om den totala kon- sumtionen inte ökar. Det är uppenbart att stora skatteskillnader i konsumentledet leder till en ojämlik konkurrenssituation som snedvrider handeln. Utredningen före- slår att en fortsatt anpassning till beskattningen av öl i andra länder skall ske – framför allt i förhållande till . Socker som insatsvara vid produktion av läskedrycker i är inköpt på världsmarknaden till ett lägre pris än det socker som används vid produktion av läskedrycker i . Detta snedvrider konkurrensen mellan länderna. Utredningen föreslår att frågan om import av läskedrycker i vilka det ingår socker som inköpts till världsmarknadspris tas upp till förhand- lingar mellan och . På grund av statsfinansiella skäl föreslår utredningen enbart på några punkter – bland dem att det svenska jordbruket jämställs med industrin vad gäller beskattningen på el och eldningsolja – att åtgärderna skall genomföras . Nedsättningen av skatten på dieselolja och han- delsgödsel föreslås således genomföras på viss sikt. Skatten på dieselolja är en betydande kostnad i jordbruket, bl.a. i pota- tisodlingen. Produktionen av särskilt förädlade potatisprodukter som pommes frites och potatismos påverkas i hög grad av förhållandena på EU-marknaden. På grund av de ojämlika konkurrensförhållandena som råder mellan främst nederländska och svenska odlare, borde de svenska kontraktsodlarna få mera jämlika konkurrensvillkor i förhållan- de till i första hand nederländska odlare. Utredningen föreslår att industrin efter samråd med potatisodlarna lägger fram en handlingsplan för regeringen som visar under vilka för- utsättningar den svenska industrins produkter kan bli konkurrenskrafti- ga. Denna handlingsplan kan sedan ligga till grund för överväganden om statliga insatser Även de största svenska livsmedelsindustriföretagen är i en europeisk jämförelse små eller medelstora. Om en ökad effektivitet nås genom samarbete eller sammanslagningar bör tillämpningen av konkurrensla- gen i regel inte lägga hinder för att utnyttja dessa effektivitetsvinster – även om företagen därigenom når en stor marknadsandel i . Livsmedelsföretagen här i landet kan inte, utan att nya konkurrenter snart kommer in på marknaden, ta ut några monopolvinster. Marknaden är i regel inte längre enbart utan marknaden bör i konkurrens- hänseende i regel definieras som hela EU-området eller en del därav. Utredningen anser att det vid tillämpningen av konkurrenslagen bör klart komma till uttryck att den svenska livsmedelssektorn kommit i en helt ny konkurrenssituation efter EU-inträdet. Ett hinder för utvecklingen av de småskaliga gårdsbaserade livsmedels- företagen är bristen på samordning och samverkan mellan i första hand myndigheter och andra institutioner som påverkar branschens utveck- ling. Utredningen föreslår att en samverkansgrupp inrättas för den småskal- iga gårdsbaserade livsmedelsproduktionen. Gruppens arbete bör ha som huvudmål att öka samordningen mellan myndigheter, öka samord- ningen mellan myndigheter och näring, minska byråkratin och andra faktorer som hämmar utvecklingen av en småskalig produktion av livs- medel. En särskilt viktig uppgift är att anpassa tillämpningen av regel- verken till de små företagens struktur. Samverkansgruppen bör också få i uppdrag att utarbeta ett samlat program för att främja det småskaliga gårdsbaserade livsmedelsföreta- gandet. Gruppen bör gemensamt besluta om vilka åtgärder som skall genomföras och vem som ska utföra arbetet. Samverkansgruppen föreslås också fungera som ett rådgivande or- gan och diskussionsforum för olika utvecklingsinsatser. Exempel på deltagare i en samverkansgrupp är , SLU, , Gles- bygdsverket, , , Hushållningssällskapens för- bund, LRF samt . Utredningen föreslår att får i uppdrag att samordna detta arbete som har stor betydelse för landsbygdens utveckling. Myn- digheten föreslås tillföras för att samordna grup- pens verksamhet. För att genomföra det handlingsprogram som grup- pen skall ta fram föreslås ett anslag på .