sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — 5T REDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det finns intressanta erfaren- heter att hämta från denna arbetsmodell. Ett annat sätt att utveckla föräldrasamarbetet finns att hämta från projektet 4UFF 0ARENTS, som är en samarbetsmodell från . innebär att föräldrar som har utagerande tonåringar träffas tillsammans med sina ungdomar. Barnen/de unga medverkar på samma villkor som de vuxna. Föräldrar diskuterar för sig och tonåringar för sig. Tonåring- arna tar upp hur det är att handskas med jobbiga föräldrar. Grupperna träffas och diskuterar tillsammans hur man skall gå vidare. Modellen har visat sig vara användbar även för vanliga föräldraträffar i skolan. 3KOLAN I F¶RH¥LLANDE TILL OMV¤RLDEN Skolan är en i många avseenden en sluten verksamhet - både vad gäller verksamheten och lokalerna. Samhällsutvecklingen går snabbt och skolan måste ständigt följa med för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Skolan måste öppnas mot det omgivande samhället. Förhållandet mel- lan skolan och arbetslivet har förändrats. Skolan ger inte längre några säkra inträdesbiljetter till särskilda yrken, som eleverna kan se framför sig och som kan motivera till ansträngningar i skolan. Arbetslivet krä- ver dock i ökande utsträckning att människor har en bra utbildning med fördjupade och breddade kunskaper. Skolan har mycket att lära av verksamheter utanför skolan, av det lokala arbetslivet, av institutioner och människor i närsamhället. Ett sätt att öka skolans kontakter med omvärlden är att se skolan som ett rum som kan utnyttjas av lokalsamhället. Om skolan fungerar som ett kulturellt centrum med omgivande samhälle och med föräldrarna kan möjligheterna till en konstruktiv dialog öka också om skolans verksam- het. Skolan behöver därför vara känslig för omvärldsförändringar. Ett sätt som utredningen vill peka på och som också tas upp i regeringens skrivelse 1996/97:11247 är att öka skolans kontakter med omvärlden och se om skolan och skolans lokaler kan utnyttjas av lokalsamhället. Om skolan skall fungera som en skola mitt i byn eller som ett kultu- rellt centrum skulle möjligheterna till en konstruktiv dialog öka om skolan och dess kärnverksamhet. 47 Utvecklingsplanen för förskola, skola och vuxenutbildning - Kvalitet och likvärdighet. Regeringens skrivelse 1996/97:112, s. 32. 124 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET &¶R¤LDRAR OCH BARN SOM BEH¶VER MER ST¶D Föräldrar som sviktar i sin föräldraroll kan känna sig mindre motive- rade att delta i de möten som förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen ordnar. När föräldrarna inte deltar i möten som ordnas inom dessa verksamheter finns en risk att föräldrarna inte heller får del av aktuell information och aktuella budskap. För dessa föräldrar kan det därmed bli ännu svårare att bidra till att ge sina barn den tr ygghet de skulle be- höva. Vad gäller skolbarnen kan det bli svårt för föräldrarna att hjälpa barnen med läxläsning och motivera till studier. För dessa föräldrar krävs ofta särskilda insatser och närmare samarbete. Om personalen inom förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen ser att föräldrarna skulle behöva sådant stöd, som inte ligger inom verksamheternas kom- petensområde bör personalen ändå kunna hänvisa föräldrarna vidare till den instans som kan ge stöd. Särskilda åtgärder behövs vidare för att erbjuda INVANDRAR OCH FLYKTINGF¶R¤LDRAR föräldrastöd/utbildning, engagera lokala grupper i för- skolans, skolans och skolbarnsomsorgens arbete och i frågor kring in- vandrar- och flyktingbarnens skolsituation. Det ställs nya krav på sko- lan för att passa nya kulturer, nya språkgrupper, nya krav i samhället på föräldrarna. Denna fråga behandlas närmare i kapitel 8. och frivilligorganisationer har en betydelsefull roll i stö- det till föräldrarna. Det gäller t.ex. idrottsrörelsen och scoutrörelsen som bygger på att föräldrar involveras i arbetet med verksamheter för barnen i anslutning till skolan eller . Det gäller studieförbund som erbjuder möjligheter för föräldrar att t.ex. ordna tematräffar, stu- diecirklar, kurser, veckoslutsträffar och sommarläger. och Skola b ygger som organisation på att för- äldrar skall ha en nära samverkan med skolan. framhål- ler att om skolan efterfrågar den vilja och kunskap som finns hos för- äldrar förebyggs främlingsskap och utanförkänslor. Föräldrarna blir då aktiva i stället för passiva åhörare och mottagare av information. har spelat en aktiv roll när det gäller såväl studiecirkelverk- samhet som materialframställning och projektverksamhet. Föräldrar behöver gruppera sig för att få inflytande och stödja var- andra i att föra fram idéer och förslag. Här kan studieförbunden komma in med erbjudanden om cirklar för föräldragrupper. I dessa är det för- äldrarna som har det främsta initiativet. Hem och skola-föreningarna kan också medverka i processen, blåsa på debatten, ge uppbackning och stöd. Föräldrar som engageras i skolan kan i sig bli en kraft som !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 125 bidrar till att nå andra föräldrar, t.ex. dem som inte kommer när för- skolan, skolan och skolbarnsomsorgen samlar till möten och andra ak- tiviteter. 5.2.3Motiv för utredningens förslag &¶R¤LDRAINFLYTANDE I SKOLAN Regeringen har genom propositionen, Lokala styrelser med föräldra- majoritet i skolan (prop. 1995/96:157, rskr. 1995/96:259) öppnat möj- ligheten i och den obligatoriska särskolan att inom ramen för en försöksverksamhet inrätta lokala styrelser med föräldramajoritet. Detta innebär ett stort steg framåt när det gäller frågan om föräldrain- flytande i skolan. En viktig princip för försöket är att verksamheten sker på frivillig väg utifrån lokala önskemål. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING erfar dessutom att reformen har startat en process i kommunerna och att föräldrarna har dragits in i dis- kussionen om hur man kan påverka skolan. Ökat engagemang i skolan innebär att fler föräldrar får kontakt med varandra vilket i sin tur kan leda till ytterligare initiativ. Vid sidan om lokala styrelser och andra former för samverkan vill utredningen betona vikten av väl fungerande vardagskontakter med lärare och arbetslag samt uvecklingssamtalens betydelse. &¶R¤LDRAINFLYTANDE I F¶RSKOLAN Den tradition av föräldramedverkan som har växt fram inom förskolan kan sannolikt utvecklas så att föräldrarna får möjlighet till ett mer di- rekt inflytande över verksamheterna. Det finns flera goda erfarenheter av olika försöksverksamheter. Som exempel kan nämnas en tvåårig försöksverksamhet med föräldraråd vid förskolor i . Föräld- raråden kan i dessa fall närmast betecknas som ett forum för samverkan mellan föräldrar, personal och föreståndare på förskolan. Projektet visade bl.a. att både föräldrar och personal var positiva till föräldraråd. Föräldrarna kände att de kunde påverka förskolan och vi- sade stort intresse för värderingsfrågor samt målsättning och inriktning på verksamheten. En erfarenhet från är att man börjat prata med varandra om möjligheter till påverkan. Synen på föräldrar som mottagare av information förändrades dessutom till att också innefatta förväntningar på föräldrarnas engagemang och medverkan. I samman- hanget kan också nämnas ett pilotprojekt som initierats av stad och som startade . Det syftade till att finna 126 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET former för samarbete och föräldrainflytande inom skola och barnomsorg. Även här prövas en form av föräldraråd. Det kan enligt utredningens mening finnas skäl att på samma sätt som i skolan utveckla formerna för föräldrastyrelser eller föräldraråd inom förskoleverksamheten. Förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens möjligheter att fungera som mötesplatser för föräldrar och närsamhället bör också utvecklas. Utredningen kan vidare se behov av ökad föräld- rasamverkan och ökat föräldrainflytande i skolan där också olika for- mer av samarbete med lärare, skolhälsovård och annan elevvårdsper- sonal prövas. Utredningen anser att det är angeläget att regeringen överväger att genom särskilda medel stimulera till försöksverksamheter som syftar till att inom barnomsorgen, skolan och skolbarnsomosorgen utveckla dels föräldrainflytandet och föräldrasamarbetet, dels dessa verksamhe- ters roll som mötesplatser för föräldrar och närsamhälle. Utredningen anser att föreningar och andra organisationer som öns- kar utveckla föräldrasamarbetet och föräldrainflytandet inom förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen bör stimuleras till att starta projekt. Vidare anser utredningen att det är väsentligt att föräldrasamarbetet inom förskole- och fritidshemsverksamheten följs upp och utvärderas successivt av , för att få en bild av hur stödet i föräldraskapet utvecklas och få underlag för framtida bedömning av behovet av lag- stiftning. Föräldrasamverkan i förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen in- nebär ett stöd i föräldraskapet. Utredningen anser det angeläget att denna samverkan främjas. För att få en överblick över intressanta ex- empel på föräldrasamverkan vill utredningen föreslå regeringen att får i uppdrag att göra en sådan översikt. 3KA F¶R¤LDRAR LEKA MED SINA BARN Det tycker jag. De har i alla fall barnasinnet kvar, kanske, långt inne i alla fall. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 127 ·Den öppna förskolan har en viktig föräldrastödjande betydelse och bör lyftas fram som ett komplement inom barnomsorgen. ·Den öppna förskolan har betydelse för föräldrar som är arbets- lösa och för barn som då inte har kvar sin plats inom barnomsor- gen. Utredningen om föräldrautbildning skall enligt sina direktiv särskilt se över möjligheterna att förbättra den öppna förskolans verksamhet som stöd till föräldrar och till barn som inte har plats inom den sedvanliga barnomsorgen, eftersom denna inte når alla föräldrar. Den öppna förskolan har flera roller och den erbjuder 48 ·pedagogiskt stimulerande gruppverksamhet till de barn som inte har plats i förskolan, ·mötesplats för hemmavarande småbarnsföräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna med möjlighet till kontakt och gemenskap, ·social service och information, råd och stöd till familjen. Den öppna förskolan ger en form av föräldrastöd genom att de vuxna involveras i den pedagogiska verksamheten och i barnens lek. Föräld- rarna kan se hur personalen arbetar pedagogiskt med barnen och vilka lekar de initierar tillsammans med barnen. De kan också se hur egna och andras barn fungerar tillsammans, hur andra föräldrar samtalar med och löser konflikter med sina barn och hur deras eget barn bemöts av andra vuxna. För barnen betyder den öppna förskolan möjlighet till kontakt med andra barn, träning i att dela med sig till andra och möjlig- het att få leka. Syftet är också att barnen skall få utvidgade möjligheter till stimulans och gruppsamvaro under pedagogisk ledning. -¶TESPLATS F¶R HEMMAVARANDE F¶R¤LDRAR OCH DAGBARNV¥RDARE 48 , M., Öppen förskola. Den öppna förskolan som ett centrum för barnfamiljer i närområdet. Tidskriften , nr 6/1995 och 1-3/1996. 128 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Dagens barnfamiljer har inte alltid så starka nätverk och så många kontakter med den äldre generationen som . För familjerna är det ofta viktigt att få nya vänner och att inte känna sig ensamma. Detta gäller inte minst för hemmavarande föräldrar med små barn. I många kommuner utgör den öppna förskolan en viktig informell mötesplats för hemmavarande föräldrar med barn i förskoleåldern samt för dag- barnvårdare och deras barn. Den öppna förskolan betyder också mycket i bostadsområden med föräldrar som är unga, nyinflyttade, arbetslösa, tillhör olika invandrargrupper eller är asylsökande/flyktingar. Den öppna förskolan kan också vara en viktig träffpunkt för barn med funk- tionshinder och deras föräldrar. För föräldrar som besöker den öppna förskolan betyder den också möjlighet till kontakt och gemenskap med andra föräldrar i bostadsom- rådet och möjlighet för föräldrar, som så önskar, att träffas på annat sätt t.ex. i mindre grupper för mammor med spädbarn. Den kan därmed bli en inkörsport för en bättre kontakt mellan de boende och socialt verk- samma i bostadsområdet. 3AMVERKAN MED ANDRA FUNKTIONER Samarbetet mellan mödra- och barnhälsovården och individ- och fa- miljeomsorgen har på många håll utvecklats med den öppna förskolan som bas. ingår även arbetsförmedling och bibliotek i detta sam- arbete. Det finns många exempel på samordnade verksamheter där en öppen förskola fungerar som väntrum för mödra- och/eller barna- vårdscentralen. Andra öppna förskolor drivs av de boende själva i grannskapslokaler i bostadsområdet. I flera kommuner har en lokal- mässig samverkan startats mellan flera av dessa verksamheter genom att bilda s.k. familjecentraler. Dessa byggs upp i nära samverkan mel- lan kommuner och landsting. har ett brett nätverk för stöd till sådana familje- centraler som är under uppb yggnad på 14 orter i landet. 49 Där skall mödra- och barnhälsovården, den öppna förskolan och individ- och familjeomsorgen samverka och samordna sina insatser. Med stöd från pågår dessutom i ett 10–tal kommuner olika samver- kansprojekt där öppna förskolor har en central roll. Den öppna förskolan kan således lokalmässigt vara fristående eller samordnad med andra anläggningar eller verksamheter. Vissa öppna förskolor har egna. fristående lokaler eller en lägenhet centralt i bo- stadsområdet, andra är samlokaliserade med deltidsförskola, daghem, fritidshem eller barnavårdscentral. Det förekommer även att de öppna 49 Till exempel i , , , , , . !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 129 förskolornas lokaler används av kommunens dagbarnvårdare. I sam- band med att kommuner har lagt ner öppna förskolor har det förekom- mit att föräldragrupper har tagit över verksamheten och startat i egen regi som t.ex. ett föräldrakooperativ. 3ERVICE R¥D OCH ST¶D TILL FAMILJEN Den öppna förskolan har en speciell roll i bostadsområdet dels som en positiv och inspirerande träffpunkt för föräldrar och deras barn, dels som en plats där personalen i viss mån kan se hur föräldrarna har det, om föräldrarna inte räcker till i sin förmåga som föräldrar, om det finns sociala problem eller andra behov hos föräldrarna som inte har upp- märksammats tillräckligt eller om barn far illa på något sätt. Den öppna förskolan kan specialinriktas i sin verksamhet för att möta behov som växer fram i bostadsområdena hos olika grupper av föräldrar och efter behov som kan växla över tiden. Syftet är ofta att nå en grupp föräldrar som det annars kan vara svårt att hålla en fortlö- pande kontakt med inom den reguljära förskolans ram. Det förekommer att den öppna förskolan satsar på att starta verksamheter för unga möd- rar, ensamstående mödrar, spädbarnsföräldrar, pappor, olika språk- Enligt SOCIALTJ¤NSTLAGEN 13 § kan förskoleverksamhet bedrivas i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, fa- miljedaghem eller som kompletterande förskoleverksamhet (öppen för- skola). I 14a § anges att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Kommunerna kan således erbjuda verksamhet i form av öppen förskola som ett komplement till övrig barnomsorg. Kommunerna är däremot inte skyldiga att erbjuda verksamhet i öppen förskola. Kommunerna skall enligt 12 § i socialtjänstlagen: verka för att barn och ungdomar växer upp under tr ygga och goda förhållanden samt i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveck- ling. Detta ansvar innebär också ett ansvar för de barn som inte har plats inom barnomsorgen. Erbjudande om verksamhet i öppen förskola kan vara ett sätt för kommunerna att leva upp till detta ansvar för de yngre förskolebarn som är hemma med någon av sina föräldrar. Detta ger en möjlighet att erbjuda pedagogiskt ledd gruppverksamhet som kan ge barn stöd och stimulans i deras utveckling, vilket anges som ett mål för barnomsorgen. Verksamhet i öppen förskola ger också möjlighet att i vissa fall upptäcka barn med behov av särskilt stöd för sin utveckling 130 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET eller barn och föräldrar som har behov av mer riktade insatser. Detta kan medverka till att insatser kan sättas in tidigt innan problemen blir för stora för familjen och för kostsamma för samhället/kommunen. 4ILLG¤NGLIGHET OCH EFFEKTER AV BESPARINGAR De öppna förskolorna har en ojämn spridning över landet och öppet- hållandetiderna vid respektive enhet varierar. Enligt statistik från fanns /96 totalt 1 208 öppna för- skolor i landet. Antalet öppna förskolor var som högst –1991 då det fanns över 1 600. Vid slutet av saknades öp- pen förskola i drygt 70 kommuner och drygt 30 kommuner hade endast en öppen förskola. Några få kommuner har flera öppna förskolor, me- dan andra har högst 1–2 i hela kommunen. Om lokalen ligger för långt ifrån bostadsområdet eller öppethållan- det är begränsat kan det vara förenat med praktiska svårigheter för för- äldrarna att göra spontana besök. Vissa öppna förskolor har öppet eller endast per gång, andra har öppet , andra åter har öppet hela veckan. I vissa kommuner görs mätningar av hur föräldrarna besöker den öppna förskolan, men det saknas centralt utarbetade sammanställ- ningar. Målgrupper finns bland yngre förskolebarn med hemmavarande förälder och där barnen inte är inskrivna i daghem eller deltidsgrupp samt bland barn i familjedaghem och deras dagbarnvårdare. Ålders- spridningen kan vara stor beroende på att föräldrar som kommer till lokalen har det yngsta barnets syskon med sig. fanns ca 223 000 barn i åldrarna 1–som inte var inskrivna i den offentligt finansierade barnomsorgen. 83 000 av dessa barn hade en förälder som var föräldraledig för att ta hand om ett yngre syskon. 66 000 hade föräldrar som förvärvsarbetade eller studerade och 48 000 var barn till arbetslösa. En mindre grupp (22 000) hade en för- älder som var hemma. Barn i familedaghem kan också ha behov av att kunna besöka en öppen förskola tillsammans med sin dagbarnvårdare. fanns 99 700 förskolebarn som hade plats i familjedaghem. Föräldrarna kan få information via mödra- och barnhälsovården och individ- och familjeomsorgen om att det finns en öppen förskola att besöka i området och att de är välkomna dit. Det är inte ovanligt att den öppna förskolan är nära kopplad till barnavårdscentralen och att dessa båda föräldrainriktade verksamheter har ett nära samarbete med var- 50 Social service, vård och omsorg i . !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 131 Det finns också exempel på att öppna förskolor samarbetar med arbetsförmedlingen, stimulerar föräldrarna till kontakt med arbetsför- medlingen och i vissa fall tar hand om barnet som föräl- dern söker arbete eller gör arbetsplatsbesök. Sådana insatser betyder mycket för både föräldrar och barn. Trots stora fördelar med den öppna förskolan finns tecken som tyder på att den öppna förskolan är på väg att "försvinna" från den kommu- nala verksamheten. Neddragningar i verksamheten sker emellertid som antalet hemmavarande föräldrar med små barn ökar (t.ex. på grund av ökad arbetslöshet). Det har blivit allt vanli- gare att barn som har plats på daghem mister sin plats när deras föräld- rar blir arbetslösa. När föräldrar är arbetslösa skulle det vara ett stöd för barnen att få ha kvar sin plats inom barnomsorgen. Detta skulle också ge ett stöd till föräldrarna. Den öppna förskolan har en särskild betydelse genom att föräldrar som är arbetslösa och deras barn har en plats att besöka tillsammans åtminstone någon eller . 5.3.2Motiv för utredningens bedömning 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att den öppna förskolan utgör en viktig resurs i arbetet med att åstadkomma stöd i föräldraska- pet/föräldrautbildning för alla föräldrar. En väg till ett förbättrat föräldrastöd går genom den öppna förskolan, som kan medverka till att ge ett stöd i föräldraskapet för föräldrar som är hemma med sina barn. En förutsättning är därvid att den öppna förskolan finns att tillgå i kommunerna som ett komplement till den övriga barnomsorgen. Öppna förskolor bör finnas nära till hands för de boende som mötesplatser för föräldrar och barn i bostadsområdena. Det är också viktigt att där finns personal med pedagogisk kompetens. I många kommuner har öppna förskolor lagts ned som en konsek- vens av krav på besparingar. Många av de öppna förskolor som är kvar har fått ett begränsat öppethållande. Det är också stora variationer mellan olika öppna förskolor vad gäller öppethållandetider: från några timmar till heltidsöppet . 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är viktigt att sti- mulera F¶R¤LDRARNAS INITIATIV till att träffas och bilda nätverk. därför angeläget att föräldragrupper själva har möjlighet att utnyttja den öppna förskolans lokaler på tider när den inte används av den kommunala verksamheten. Det kan underlätta för föräldragrupper att träffas på eget initiativ om de har lokaler att tillgå. Det finns också exempel från kommuner där föräldrarna själva har tagit över den öppna förskolans verksamhet när den har varit hotad av nedläggning. 132 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING har i föregående kapitel fram- fört att regeringen bör överväga att genom särskilda medel stimulera till försöksverksamheter som syftar till att utveckla föräldrainflytandet inom barnomsorgen och utveckla förskola, skolan och skolbarnsom- sorgen som mötesplatser för föräldrar och närsamhälle. Utredningen anser att även de öppna förskolornas betydelse för stö- det i föräldraskapet och som mötesplatser för föräldrar bör belysas i sådana försöksverksamheter. Det är därvid av intresse att pröva hur samarbetet mellan den öppna förskolan och daghemmen kan utvecklas och stimuleras för att främja föräldrasamarbetet. Det är också intressant att pröva nya driftsformer som t.ex. familjecentraler eller liknande, där den öppna förskolan ingår som en resurs. Föreningar och andra organisationer bör vidare stimuleras till pro- jekt med inriktning på stöd i föräldraskapet/föräldrautbildning i öppna förskolor. 9RKESGRUPPER I DEN ¶PPNA F¶RSKOLAN Den öppna förskolan leds vanligen av en förskollärare som i vissa fall har hjälp av en barnskötare. Förskollärarna kan ha en specialpedago- gisk inriktning. Det förekommer också att socialsekreterare eller social- pedagoger tjänstgör på den öppna förskolan. Vid för lärarutbildning i har prövats en mo- dell för påbyggnadsutbildning på högskolenivå för personal i öppen förskola. En modell genomförs i form av uppdragsutbildning. I denna utbildning ingår delmoment om att utvidga kompetensen i att samarbeta med föräldrar och andra vuxna som besöker den öppna 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING ser positivt på den öppna för- skolans verksamhet och på att sådan påbyggnadsutbildning följs upp och utvärderas för att vidareutvecklas och om möjligt spridas över lan- det. 51 , J., i , Konferensmaterialet Öppen förskola, tre perspektiv. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 133 5.4Andra anordnare och resurspersoner i kommuner, landsting ·Fältassistenter, fritidsgårdsföreståndare, parkleksföreståndare samt polisen är exempel på viktiga resurser för uppb yggnad av verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet till föräldrar med skolbarn. ·Den kompetens som finns inom familjerådgivning, individ- och familjeomsorg och barnpsykiatri vad gäller samlevnadsfrågor, grupprocesser och gruppdynamik, bör tas tillvara för fortbildning och utbildning av gruppledare för föräldragrupper. ·Idrottsrörelsen, fastighetsägare, lokala hyresgästföreningar, kyrkliga samfund , andra föreningar och organisationer är viktiga samarbetsparter till kommuner och landsting i det föräldrastöd- jande arbetet. ·Fältassistenter bör medverka till stöd i föräldraskapet genom att ingå i eller arrangera föräldragrupper för föräldrar med tonårs- barn. ·Fritidsgårdar och parklekar bör fungera som kontaktpunkter för föräldrar och förmedla information om föräldrastödjande verk- samheter eller ställa sina lokaler till förfogande för sådan verk- samhet. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING