sou · GLB3186 · 1998-01-01 00:00:00 — SJ har kunnat utöka trafiken och korta restiderna. Detta skäl för regleringen kvarstår således inte längre. Resenärerna väljer mellan olika transportslag utifrån sina prefe- renser av pris, restid och bekvämlighet. Många resenärer föredrar tåget för att det är snabbare och bekvämare än bussen. Andra rese- närer föredrar buss för att resan på så vis blir billigare än tåget. Många föredrar att åka buss i stället för att åka bil för att det är både bekvämare, snabbare och billigare. SJ tillämpade tidigare en kilometertaxa. Fr.o.m. anpassar emellertid SJ priset på varje sträcka efter konkurrenssi- tuationen. På sträckor där konkurrensen är svag, t.ex. på de lång- väga sträckorna, kan man därför hålla ett förhållandevis högt pris. Mycket talar för att en avreglering av den långväga busstrafiken skulle leda till en effektivitetspress på SJ, som skulle vara till gagn för resenärerna. Om skadlighetsprövningen slopas skulle dessutom betydande administrationskostnader hos bussföretag och berörda myndighe- ter kunna undvikas. En annan aspekt på denna fråga är konkurrensneutralitet mel- lan tåg och busstrafik. Järnvägsbolagen (av vilka SJ är klart störst) betalar avgifter till när de använder rälsen. Motsvarande avgift för bussbolagen är fordonsskatten. Staten kan med dessa instrument upprätthålla konkurrensneutralitet mellan tåg- och busstrafik. tar upp denna problema- tik i sitt betänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:35). Småföretagsdelegationen föreslår att skadlighetsprövningen av den långväga busstrafiken avskaffas, varvid förutsätts att samtliga transportslags kostnader jämställs. Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning Invandringen har skapat behov av tolk- och översättnings- kompetens som kan medverka när myndigheter vill kommuni- cera med personer som har bristfälliga kunskaper i svenska. har denna kompetens byggts upp i offentlig regi. I takt med att verksamheten vuxit har emellertid utrymmet för privata företag ökat. Det är dock inte alltid som myndigheter och kom- muner anlitar dessa företag på lika villkor. anser att ett nytt och marknadsanpassat re- gelsystem för tolk- och översättningsverksamhet skulle underlätta etableringen av nya företag. Kammarkollegiet har uppmärksam- mat frågan i ett yttrande till JO och menar att den kommunala tolkförmedlingen ofta har en monopolställning. Många små tolk- och översättningsföretag är beroende av tyd- liga regler för hur tolk- och översättningstjänster skall upphandlas inom myndigheter och kommuner om de skall kunna vara kvar på marknaden. De anser sig dessutom ha en beroendeställning gentemot kommunala tolkförmedlingar och offentliga arbetsför- medlingar på grund av den rättsosäkerhet som råder avseende skattemyndigheternas definition av arbetstagare. Konkurrensen snedvrids på den aktuella marknaden. Småföretagsdelegationen föreslår att regeringen låter utarbeta ett nytt och marknadsanpassat regelverk på området. Bilaga 1 Förslag i remissvaren Förslagen är sorterade efter ansvarigt departement. Påbud om konsekvensutredningar till utredningar och Reglerad hyressättning – Bruksvärdesystemet Förstärkt besittningsskydd för lokalhyresgäster Förstärkt besittningsskydd för arrendatorer Patentskydd för enklare uppfinningar Ta bort statens förmånsrätt i konkurser och underlätta Straffrätt, allmän ordning och säkerhet Avreglera förordnandet av ordningsvakter Lagen om allmän försäkring Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna Kortare sjuklöneperiod i stället för högre ersättningsnivå Slopa rapporteringen av sjukfrånvaro som är kortare Ta bort färdolycksfallen från arbetsskadeförsäkringen Slopa onödigt uppgiftslämnande till vill ha fler regler – inte färre Serviceboende för funktionshindrade bör bli Beskattningen av tjänstebilar bör schabloniseras Tillåt skatteavdrag för kapital som placeras som riskvilligt Förenklad självdeklaration även för egenföretagare Enhetlig beskattning av företagsvinster i hela Slopa dubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster Låt företagen skattefritt omvandla obeskattade reserver till Avsättning till ett nyanställningskonto Ändra reglerna för s.k. byggmästarsmitta Ta bort skattedelen av arbetsgivaravgifterna Uppbördsdeklaration bör ske max Slopa förmögenhetsskatten på arbetande kapital i Underlätta generationsskiften i familjeföretag genom lägre eller slopad arvs- och gåvobeskattning Momsreglerna bör vara konkurrensneutrala Inför samma momsinbetalningsregler för alla företag Slopa kravet på månatlig momsredovisning för ensam- Momsredovisning max för småföretag Slopa skattetilläggen för fel i momsredovisningen Avdrag vid rån och stöld Förenkla reglerna för moms på förskott och à conto- Sätt en beloppsgräns för intrastatredovisning Preliminär F-skatt bör grundas på föregående års skatt Preliminär F-skatt bör vara noll första verksamhetsåret Inbetalningstidpunkten mer rättvis än mottagnings- Grunddata lämnas till en uppgiftsmottagare Inför ett lånegarantisystem för riskvilligt kapital Statlig borgen till småföretagare Datalagstiftningen bör ges en mindre byråkratisk Konsekvensanalys vid samordnad upphandling Höj gränsen för direktupphandling Förtydliga miljökrav vid upphandling RRV bör få anslag för granskning av myndigheternas Förenkla regelverket för företag med endast en anställd Uteblivelse från arbetet – skäl för skadestånd och Rätt att kvitta fel lön mot innestående lön Den primära förhandlingsskyldigheten bör begränsas Vetoreglerna bör slopas (MBL) Undantagen från fredsplikten bör inskränkas Slopa reglerna om tolkningsföreträde för den fackliga organisationen (Lagen om facklig förtroendemans Begränsa skyldigheten för arbetsgivaren att medge ledigt och att utge ersättning för fackligt arbete (Lagen om facklig förtroendemans ställning) Slopa lagarna om diskriminering i arbetslivet Avgränsa arbetsmiljölagen till arbetsmiljöns kärnområde Förenkling av föreskrifter och flexibilitet i synen på Dokumentationskravet vid internkontroll bör sänkas Slopa avgifter och byråkrati kring den obligatoriska Säg upp om företagshälsovård Inför en allmän arbetslöshetsförsäkring Studieledighetslagen behöver stramas upp Slopa lagen om obligatorisk platsanmälan Förenklade regler för anställningsstöd Avskaffa eller ändra starta-eget-bidraget Likformig myndighetsutövning avseende starta-eget- ALU-bidrag bör vara konkurrensneutralt A-kassa även till den som har registrerad firma Inrätta en särskild expertgrupp för fortlöpande regel- EU-rekommendationer om förenklingar av regelverket Anslagen från behöver förenklas Kedjeföretag bör jämställas med franchising Förenkla redovisningen till byggnadsnämnderna Informations- och samrådsplikt vid markarbeten Övervakning av kommunalt stöd till näringslivet Prövning av kompetens att driva affärs- och konkurrent inte förenligt Marknadsanpassat regelsystem för tolkning 12 riktlinjer kan upphävas Femton lagar förs ihop till en miljöbalk Regelförenkling och samordning är möjlig när det gäller Förslagen är ordnade efter politikområde. Kritiken mot reglerna hänför sig i huvud- sak till följande kategorier: –Regler som inte är konkurrensneutrala –Regler som skyddar monopol –Regler som framstår som klåfingriga, som uttryck för misstro mot företa- garen –Regler som skapar höga kostnader för administration i företagen –Regler som skapar tröskeleffekter och tillväxthinder –Regler som är onödigt komplicerade –Regler som hotar den enskildes rätts- säkerhet Påbud om konsekvensutredningar till utredningar och myndigheter Företagens Uppgiftslämnardelegation anför att gällande regler om problem och konsekvens- utredningar (PKA-regler) i Statsrådsbe- redningens cirkulär, det särskilda direktivet till utredare samt verksförordningen bör för- bättras i enlighet med rekommendationer på så sätt att särskild hänsyn måste tas till framför allt små och medelstora företag. Särskilda regler om s.k. lackmustest borde införas. LO anser inte att någon särskild hänsyn skall tas till små och medelstora företag. Regelverk bör vara neutrala till företags- storlek. Reglerad hyressättning – Bruksvärde- systemet menar att en fungerande hyresmarknad kräver balans mellan intresset av låga hyror i det befint- liga beståndet och hyror som gör det möj- ligt att bygga nytt och bygga om bostäder efter hushållens önskemål. Det är genom priset som fastighetsföretagen kan få infor- mation om vilka egenskaper på bostäderna som kunderna vill ha. Till skillnad från pris- sättning på bostadsrätter och egnahem till- låts dock inte att hyrorna sätts i enlighet med kundernas värderingar. Bostadshyrorna styrs i stället av det s.k. bruksvärdesystemet. Bruksvärdesystemet syftade ursprungligen till en hyressättning efter hyresgästernas vär- deringar av bostadens olika egenskaper. Det har dock förfelats genom att de kommunala bostadsföretagens hyror skall vara hyresnor- merande – men behöver ändå inte vara satta i enlighet med hyresgästernas värderingar. Hyrorna sätts i stället administrativt och påverkas bland annat av att kommunala fastighetsföretag delvis skattefinansieras av kommunerna genom bidrag – och även av politiska ingrepp i hyressättningen. Konkurrensen gentemot privata fastighets- företag snedvrids därmed på ett sådant sätt att deras verksamhet äventyras. Att göra håll- bara kalkyler för bostadsbyggande under dessa villkor blir omöjligt. komligen bostadsbrist och andra problem. LO anser att bruksvärdesystemet bör vara kvar så länge det inte finns något annat sätt att förhindra att en renodlad marknadspris- sättning bestämmer hyresnivån. Förstärkt besittningsskydd för lokalhyres- gäster önskar ett stärkt indirekt besittningsskydd. De kräver en ak- tiv förhandlingsinsats från fastighetsägaren före uppsägning samt att en möjlighet ges till framflyttad avflyttning vid hyrestvist. Förstärkt besittningsskydd för arrendatorer önskar ett bättre besittningsskydd för anläggningsar- rendatorer. Patentskydd för enklare uppfinningar anser att det bör införas ett immaterialrättsligt skydd för enklare uppfinningar av typen bruks- mönsterskydd. Livscykeln för nya produk- ter blir kortare och det blir svårare att be- döma det kommersiella värdet på en inno- vativ produkt. har uppfinningarna haft en tendens att innehålla mindre tekniska framsteg trots stora kom- mersiella exploateringsmöjligheter. Det är framför allt de små företagen som har be- hov av ett snabbt, enkelt och billigt skydd som komplement till patentsystemet. Av EU:s 15 medlemsländer är det bara , och som saknar ett sådant skydd. Metall är positivt till detta förslag. konstaterar att det inte är ovanligt att patentärenden hand- läggs , vilket medför stora kostnader för den sökande. FR menar att en av orsakerna till de långa handläggnings- tiderna är komplexiteten i patentinstitutet. De menar att det därför är angeläget att för- söka förenkla hanteringen, vilket också ut- talats som en ambition inom EU. Även LO och Metall anser att det är önsk- värt att förkorta handläggningstiderna. hävdar att den svenska lagstiftningen är utformad och tillämpas i harmoni med internationella konventioner. PRV uppger också att det inom just nu bereds di- rektiv till en utredning med uppgift att se över den svenska varumärkeslagstiftningen och syftet att överväga möjliga förenklingar. Ta bort statens förmånsrätt i konkurser och underlätta rekonstruktioner före konkurs SAF anser att statens förmånsrätt för ford- ringar på skatter och avgifter vid konkurs och utmätning gynnar staten på bekostnad av leverantörer och andra oprioriterade ford- ringsägare. Staten har tillskansat sig detta skatteprivilegium utan bärande skäl. Skatte- privilegiet saknar motsvarighet i övriga nord- iska länder och bör heller inte finnas i . LO anser att statens förmånsrätt bör vara kvar. Straffrätt, allmän ordning och säkerhet Avreglera förordnandet av ordningsvakter anser att behovspröv- ningen vid förordnandet av ordningsvakter bör avskaffas. Tillsynsmyndigheterna skall enligt lagen göra en bedömning av behovet av antalet ordningsvakter. Om behovet an- ses fyllt skall myndigheten inte ge ytterli- gare tillstånd. Behovsprövningen har ibland medfört problem för enskilda näringsutövare. En ef- fekt kan bli att företag som vinner en an- budstävlan om bevakningstjänster inte kan åta sig uppdraget eller utvidga sin verksam- het då ytterligare tillstånd inte medgivits. I sådant fall kan företaget tvingas lämna över uppdraget till en konkurrent som har nöd- vändigt antal ordningsvakter. Om köparen av tjänsten inte kan fullfölja affären med den som vunnit anbudstävlingen, riskerar tjäns- ten att bli dyrare eller, om kostnadsramen skall hållas, utföras med lägre kvalitet. Ett beslut av myndigheten att inte medge förordnande av ordningsvakter kan förvisso överklagas hos allmän förvaltningsdomstol och i vissa fall även till länsstyrelse. Denna möjlighet till rättelse av beslutet är dock säl- lan tillräcklig. Skälet är att prövningen av beslutet ofta tar så att det företag som inlämnat överklagan och vunnit anbudsupphandlingen inte kan få besked innan avtalsperioden påbörjas. anser att nuvarande regelverk på området bör ses över. Översynen bör resultera i att behovsprövningen slopas. I detta fall bör det allmännas intresse vid förordnande av ordningsvakter kunna vara tillgodosett genom regler som enbart gäller prövning av tjänsteinnehåll och behörighets- krav (utbildning, vandel m.m.). anser själva att verkets reg- ler inte påverkar tillväxtförutsättningarna för småföretag. En förändring kan inte ske i någon större utsträckning utan att man ned- prioriterar säkerheten. anser att sotningsmono- polet bör avskaffas. På området för rengö- ring inklusive kontroll av rök- och imgas- kanaler, eldstäder m.m. innebär rådande bestämmelser att en skorstensfejarmästare ges ensamrätt att utföra dessa tjänster i ett förutbestämt område eller distrikt. Kommu- nerna har ansvaret för att rengöring sker i enlighet med gällande bestämmelser. Avta- let mellan en kommun och skorstensfejar- mästare innebär i allmänhet en rätt för sist- nämnda att utföra aktuella tjänster fram till pensioneringen. Med hänsyn till rådande förhållanden förekommer i princip inte att kommuner upphandlar aktuella tjänster ge- nom anbudstävlan. Nuvarande ordning kan strida mot EG:s direktiv på upphandlings- området. Prissättningen på tjänsterna styrs via förhandlingar på central nivå mellan och bransch- organisationen res . undersöker en statlig ut- redning (dir. 1996:115) förutsättningarna att omreglera sotningsväsendet. En viktig del av arbetet är att göra regelverket mer kon- sumentorienterat. har ti- digare framfört, bl.a. i remissyttranden till regeringen över tidigare statliga utredningar på detta område, att sotningsväsendet bör omfattas av en regelreformering som bl.a. medför att monopolet skrotas. SAF påpekar att föräldraledighetslagen inne- håller inte mindre än fem olika huvudtyper av föräldraledighet. De olika ledighets- typerna regleras dessutom olika när det gäl- ler semesterintjänande. Skyldigheten att betala semesterlön bör knytas till huvud- betalaren, dvs. om arbetstagaren uppburit ersättning från bör för- säkringskassan svara för semesterlön. De kombinationsmöjligheter som de olika er- sättningarna erbjuder skapar osäkerhet i fö- retagen beträffande ledighetens längd. Lagen om allmän försäkring Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna i de allmänna försäkringarna SAF menar att ersättningen i de allmänna försäkringarna bör baseras på den verkliga inkomsten . Beräk- ningssättet bör vara likadant för de olika för- säkringarna och inte som med ett beräk- ningssätt för sjukförsäkringen och ett annat för arbetsskadeförsäkringen. Nuvarande skillnad leder till att måste göra om beräkningen om ett sjukfall klassas som arbetsskada. Härvid kan det bli nöd- vändigt att belasta företagen med förfråg- ningar beträffande t.ex. kostnadsersättningar som inte haft någon betydelse för sjukpen- ningberäkningen. LO anser att företagen måste leva med förfrågningar från . Upp- gifter från företagen behövs om skall ha en arbetsskadeförsäkring som kompen- serar för arbetsskada. påpekar att det gamla systemet med utbetalning av pensio- ner under den 12-18 innebar en jämnare kundbelastning i butikerna. LO instämmer i detta. Sjukförsäkringen och sjuklöne- lagen Kortare sjuklöneperiod i stället för högre ersättningsnivå SAF anser att förlängningen från 14 av arbetsgivarens ansvar för sjuklön inneburit kraftigt ökade kostnader för före- tagen. SAF framhåller särskilt de små före- tagens utsatta situation, där enskilda lång- variga sjukfall kan skapa stora ekonomiska påfrestningar. SAF pekar särskilt på den tvek- samhet som arbetsgivare kan känna inför att anställa personal med handikapp eller kro- niska sjukdomar. SAF är kritiskt mot prioriteringen att åter höja ersättningsnivån i sjukförsäkringen. SAF varnar för att höjd ersättningsnivå kan öka sjukfrånvaron och därmed skapa ökade kostnader för företagen för sjuklön, sjukpen- ning och överanställningar. Om sjuk- frånvaron skulle återgå till nivå skulle kostnadsökningen för sjukersätt- ningen bli 10 mdr kronor . LO delar inte SAF:s uppfattning. SAF påtalar också bristen på stabilitet i systemet. har flera ändringar genom- förts under . Motsvarande synpunkter framförs från LO anser dock att stabilitetsmålet inte får hind- ra välmotiverade förändringar. anser att hal- veringen av sjuklöneperioden bör följas av ett fullständigt avskaffande av sjuklöne- perioden i sjukförsäkringen. Slopa rapporteringen av sjukfrånvaro som är kortare än sjuklöneperioden anser att rap- porteringen till av sjuk- frånvaro som täcks av arbetsgivaren bör slopas. LO och Metall instämmer inte i denna uppfattning. Ta bort färdolycksfallen från arbetsskade- försäkringen SAF menar att arbetsgivaren som regel inte har någon möjlighet att påverka säkerheten under den anställdes färd till eller från arbetsstället och därför heller inte bör ha kostnadsansvar för färdolycksfallen. Färd- olycksfallen bör hänföras till trafikförsäk- ringen i fall då ett försäkringspliktigt for- don varit inblandat och i övrigt till den all- männa försäkringen. LO instämmer inte i detta och påpekar att vid olycksfall där den vållande är trafikförsäkrad svarar trafikförsäkringan för ersättningen vid gällande regler. Klargör arbetsgivarens rehabiliterings- ansvar SAF menar att ansvaret för en anställds re- habilitering på ett naturligt sätt bör knytas till sjuklöneperioden och till de olika för- säkringarna. Arbetsgivaren bör sålunda ha ansvaret för åtgärder som skäligen kan vid- tas på arbetsstället, och i övrigt bör respek- tive försäkring, beroende på skadeorsak, bära såväl utrednings- som kostnadsansvaret. Metall instämmer inte. Slopa onödigt uppgiftslämnande till försäk- ringskassan SAF menar att det är nödvändigt att be- gränsa uppgiftslämnandet till verkligt nöd- vändiga uppgifter. Nuvarande krav skapar onödiga administrativa kostnader i företa- gen och bör därför ersättas av urvalsunder- sökningar av typen . I enlighet med denna uppfattning avvisar SAF därför också sjuk- och arbetsskadekommitténs förslag om utvidgat uppgiftslämnande för företagen. LO instämmer inte i detta. vill ha fler regler – inte färre skriver i sitt svar att det in- går i dess uppgift att värna om patientens/ klientens hälsa, rättssäkerhet och trygghet. De understryker att befintligt regelverk är en förutsättning för detta. bedömning är att regelverket inte utgör hin- der för småföretagares verksamhet. Man har därför inte några förslag om minskning av antalet regler. hävdar att kraven inom hälso- och sjukvården successivt ökat för att bl.a. förbättra patientsäkerheten. När privat vård jämställs med offentlig vård, behöver regelverket byggas ut, menar . LO och Metall instämmer i ovanstående. anser att apoteksmono- polet bör avskaffas. Det statliga Apoteks- bolaget har ensamrätt till försäljning av lä- kemedel i detaljhandelsledet. Riksförsäk- ringsverket fastställer apotekens inköpspriser i förhandlingar med läkemedelsföretagen. Apoteksbolaget fastställer den egna handels- marginalen, dvs. i praktiken priset till kon- sument. Det kan inte uteslutas att nuvarande detaljhandelsmonopol på läkemedelsom- rådet i vissa avseenden strider mot EG:s reg- ler. undersöker en statlig ut- redning (dir 1996:199) förutsättningarna att införa konkurrens vid försäljning av läke- medel. har tidigare fram- fört i samband med statliga utredningar om läkemedelsförsäljningen att apoteksmono- polet bör avvecklas. Verket anser att tillstånd för etablering på detta område skall ges om företaget uppfyller givna kompetens- och säkerhetskrav. anser att behovsprövning- en vid etablering inom vuxentandvården bör avskaffas. För vuxentandvården finns en maximitaxa som fastställs av regeringen ef- ter överläggningar mellan Riksförsäkrings- verket och . Staten subventionerar, via den statliga tand- vårdsförsäkringen, patienternas tandvårds- kostnader. Subventionen har successivt min- skat och uppskattas för när- varande utgöra av de totala kostnaderna för vuxentandvården. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150) aviserades en ytterligare minskning av tandvårdssubventionen. Landstingen/folktandvården och det privata företaget svarar tillsam- mans för över hälften av vuxentandvårdens omsättning. Vid ansökan om nyetablering inom vuxentandvården prövar om tandvårdsföretaget/tandläkaren skall medges anslutning till tandvårdsförsäkring- en. Denna prövning omfattar enbart privata tandläkare. beslut grun- das bl.a. på en bedömning av genomsnitt- ligt antal tandvårdstimmar per invånare i aktuellt område, dvs. här görs en behovs- prövning. Om vårdutbudet anses tillgodo- sett medges normalt inte nyetablering. Landstingen ansvarar för barn- och ung- domstandvården som finansieras helt med landstingsskatt. Etablering inom detta om- råde förutsätter således att sva- rar för verksamhetens finansiering. Barn- och ungdomstandvård bedrivs till helt över- vägande del av landstingen. Såvitt Kon- kurrensverket känner till har ett landsting genomfört en anbudstävlan om denna vård där privata tandvårdsföretag gavs möjlighet att lämna anbud. Flera landsting ger föräld- rar och barn möjlighet att välja mellan pri- vata och landstingsanställda tandläkare. En statlig utredning (dir. 1997:86) gör en översyn av taxan och etableringsreglerna inom vuxentandvården. I i tandvården (utgiven ) redovisas förut- sättningarna för konkurrens inom området och för vissa effekter av behovsprövningen. I ett län som särskilt studerades framkom att antalet tandläkare i glesbygd var mindre än vad som torde ha blivit fallet utan be- hovsprövning. anser att övervägande skäl talar för att behovsprövningen slopas. Det bör vara tillräckligt att tandvårds- företaget uppfyller givna kompetens- och säkerhetskrav. har i remissyttrande över departementsprome- i omvandling (Ds 1997:16) uttalat att instämmer i förslaget i promemorian om slopande av anslutnings- bestämmelserna för tandvårdsförsäkringen. Detta ställningstagande görs mot bakgrund av bl.a. beslutade och aviserade minskningar av tandvårdssubventionen. LO delar uppfattning. Serviceboende för funktionshindrade bör bli konkurrensneutralt anser att det bör skapas lik- artade regler för kommunala och privata aktörer på området för bostäder med ser- vice till handikappade. lagen (SFS 1980:620) skall kommunen in- rätta bostäder med särskild service till funktionshandikappade. Den enskilde kan enligt lagen (SFS 1993:387) om stöd och service till handikappade, LSS, erhålla så- dan bostad. Huvudformen är servicebostad och gruppbostad. En annan insats enligt LSS är daglig verksamhet. Såväl boende som dag- lig verksamhet bedrivs av både privata och kommunala aktörer. Privata företag bedri- ver verksamheten på entreprenad åt kom- muner och landsting. Etablering av ett pri- vat företag på detta område kräver emeller- tid särskilt tillstånd. Beviljande av tillstånd förutsätter att boendet och/eller den dagliga verksamheten uppfyller givna kvalitetskrav, t.ex. ett högsta antal boende per grupp- bostad.