sou · GLB339d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Behandling av personuppgifter och personlig integritet. I denna studie är det två frågor som står i fokus: Vad betyder personlig in- tegritet? Är personlig integritet något viktigt och värdefullt? Studien inleds med exempel på några situationer där personlig integritet har aktualiserats. Med hjälp av dessa exempel görs ett försök att precisera innebörden i be- greppet kränkning av personlig integritet. Efter att ha behandlat frågan hur man sett på personlig integritet inom svensk tradition ställs frågan om per- sonlig integritet är en rättighet. Avslutningsvis behandlas några exempel på hur respekten för personlig integritet kan komma i konflikt med andra värden.499 A.I förtroende berättade för P att han försökt ta sitt liv. När A fick reda på att P talat med några arbetskamrater om detta kände han att hans personliga integritet blivit kränkt. B.När B går ut bland människor, känns det som alla stirrar på honom. Han upplever att hans personliga integritet blir kränkt. C.Fröken har valt att ställa upp och medverka i en pornografisk tid- skrift. När X får reda på det, hävdar hon att Cs personliga integritet blir kränkt, vilket C förnekar. D.Tidningen x-pressen publicerade en lista över de tio rikaste personerna i länet. D fanns med på listan och upplevde publiceringen som en kränkning av sin personliga integritet. 499Ett tack riktas till deltagare i seminariet för tillämpad etik vid universi- tet för värdefulla synpunkter på denna studie. 790 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 E.En diskett med datajournaler från en vårdcentral råkade i orätta händer. Es journal fanns med och när hon fick reda på detta upplevde hon att hennes personliga integritet blivit kränkt. F.Flygbolaget installerar datoriserade övervakningssystem för att kunna kontrollera hur mycket personalen använder bokningssyste- met. F arbetar med bokning och upplever det nya systemet som en kränkning av hennes personliga integritet. G.Den utvecklingsstörda flickan blir utsatt för ett övergrepp av en vår- dare. När X får reda på detta hävdar hon att Gs personliga integritet blivit kränkt. H.Under semestern hade inbrottstjuvar gått igenom Hs lägenhet. H upp- levde att hans personliga integritet blivit kränkt. 2 Vad är personlig integritet? Vi står här inför ett antal skilda händelser som har det gemensamt att nå- gon uppfattat att en handling utförts som medfört att de berörda personer- nas integritet blivit kränkt. Finns det något gemensamt mellan de olika händelserna som kan leda oss fram till en definition av vad personlig in- tegritet är? Är det i samtliga fall rimligt att hävda att de berördas person- liga integritet verkligen blivit kränkt? Kan en persons integritet kränkas utan att personen själv är medveten om detta (fall C)? En analogi skulle kunna vara att en person som lever i en diktatur utan frihet (vilket kan visas genom avsaknad av yttranderätt, föreningsrätt osv.) trots detta inte upplever sig ofri. Kan en person uppleva sig kränkt utan att vara kränkt (ev. fall B), dvs. den subjektiva upplevelsen av kränkning motsvaras inte av en faktisk kränkning? Svaren på dessa frågor får bilda underlag för ett förslag till av- gränsning av begreppet personlig integritet. Ett återkommande element i beskrivningar av personers upplevelser av in- tegritetskränkning är upplevelsen av en förlorad kontroll över sin egen per- son eller över en viss typ av uppgifter om sig själva. Vi ser det i exemplet där flickan blir utsatt för ett övergrepp, i exemplet A där A förlorade kontrollen över uppgiften att han försökt begå självmord, liksom i exempel E där förlorat kontrollen över uppgifter i datajournalen. SOU 1997: 39 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av 791 är det känslan av att vara kontrollerad av någon annan som upplevs som en integritetskränkning. När det gäller personliga uppgifter som man upplever att man förlorat kontrollen över behöver det inte handla om sådana uppgifter som endast är tillgängliga för de berörda personerna själva. I exemplen hade uppgifterna lämnats ut till en vän respektive till sjukvårdspersonal, men de berörda personerna hade själva kontroll över vilka andra som fått ta del av uppgif- terna. Känsliga uppgifter om personer: det privata och det avvikande Vilka uppgifter om personer är integritetskänsliga? Det tycks inte vara vilka uppgifter som helst som man vill ha kontroll över. Exemplen A och E handlar om självmordsförsök respektive uppgifter i sjukdomsjournaler, dvs. uppgifter som gäller personliga förhållanden, det privata. Å andra sidan är inte detta något som är självklart. I exempel B tycks det som om uppfattar sig kränkt av att andra ser hans ansikte. I vår kultur kan vi uppfatta en sådan upplevelse som orimlig, ja till och med patologisk, men i andra kulturer kan detta vara en naturlig reaktion. Bild- förbud och den muslimska kvinnans beslöjande av delar av sitt ansikte är uttryck för detta. Det finns också uppenbarligen personer som inte delar majoritetens uppfattning om var gränsen ska dras mellan personliga uppgifter som hör till de skyddsvärda och de som kan göras offentliga. Fröken som med- verkar i en pornografisk tidskrift drar gränsen mellan vad som hör till det privata och det offentliga på ett annat sätt än X. Är det möjligt att dra någon bestämd gräns mellan uppgifter som är in- tegritetskänsliga och därmed hör till privatlivet och sådana som inte är det? I den engelskspråkiga världen används privacy för det som i den svenska diskussionen betecknas personlig integritet. Den amerikanske filosofen definierar privacy på följande sätt: Privacy is the condition of not having undocumented personal knowledge about one possessed by others. 792 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 Parent avgränsar själv de personliga uppgifter det handlar om som facts about a person which most individuals in a given society at a given time do not want widely known about themselves.500 Vilken typ av uppgifter det rör sig om varierar mellan olika samhällen. I , liksom i , hör säkerligen uppgifter om personers sexualvanor och alkoholvanor dit. När sådana uppgifter om oss blir offentliga upplever de flesta detta som en integritetskränkning. I där religion blivit en privatsak kan uppgifter om personers religiösa uppfattningar räknas som tillhörande det privatas område, till skillnad från i . Det kan ifrågasättas om information om privatlivet, för att falla in un- der begreppet privacy, inte får vara dokumenterad. Parents motivering för denna avgränsning är att informationen blir offentlig i och med att den do- kumenteras och därmed, definitionsmässigt, upphör att vara privat. Möjli- gen kan denna avgränsning vara förnuftig när det gäller begreppet privacy, dock knappast när det gäller begreppet personlig integritet. En integri- tetskränkande uppgift som sprids om en person kan vara kränkande såväl första som andra som de ytterligare gånger som denna uppgift ges sprid- ning. Men är det verkligen möjligt att bygga myndigheters handlande, såsom exempelvis lagstiftning för behandling av personuppgifter, på en – antagen – majoritetsuppfattning eller för att använda Parents uttryck, på vad most individuals in a given society uppfattar som kränkande? Mot detta talar att det finns personer som kan uppleva sådant som för majorite- ten är trivialt, t.ex. offentliggörande av uppgifter om personers längd, som ytterligt känsliga. En vuxen person som är 1 m kan uppleva sig kränkt av att hans längd meddelas offentligt. Ett annat problem är att det i mångkulturella samhällen blir svårt att uppnå en bred enighet. Jag ska återkomma till frågan om skillnaden mellan objektiva och subjektiva integritetskränkningar. Den personliga integritetens extension Vad innefattas i begreppet person när vi talar om personlig integritet? Var går gränsen mellan jaget/personen och resten av världen? 500Parent, W A, Privacy, Morality and the , i Philosophy and Public Affairs, 1983, s. 216. SOU 1997: 39 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av 793 andra ord, vilken extension (utbredning) har den personliga integriteten? Frågorna är inte alldeles lätta att besvara. Kroppen hör till personen, men en person är inte endast en levande kropp. Själen eller psyket, medvetan- det, karaktär och personliga egenskaper, idéer och uppfattningar, hör också dit. När man talar om vad en person är, är det knappast rimligt att i pla- tonsk anda dra någon gräns mellan kroppen och själen. Exempelvis när den utvecklingsstörda flickan blir kränkt är det dels genom ett rent kroppsligt övergrepp, men nära förknippat med detta är den psykiska upp- levelsen av övergreppet. Människan är en social varelse. Vi står i olika typer av förbund med andra människor och vi kan leva oss in i deras upplevelser och känslor. Därmed kan vi också uppleva oss kränkta när andra som står oss nära kränks. Om mitt barn kränks kan jag uppleva det som att jag kränks. Vad som hör till det personliga tycks kunna beskrivas som sfärer. En person består av kropp och själ eller psyke där också andra personer gör sina av- tryck. I denna mening kan man kanske säga att också delar av den sociala omgivningen ingår i personen. Dessa sfärer är inflätade i varandra. Vi såg att H upplevde inbrottet som en kränkning av den personliga integriteten. Upplevelsen han ha sin grund i att inbrottstjuven rotade i sådant som H uppfattar som en del av sin privata sfär. H kan också ha upplevt det som en kränkning av sin person att inbrottstjuven tog Hs ägo- delar. Det gör han kanske därför att han ser sin egendom som en viktig del av sitt jag, sin person. Hans personliga sfär innefattar också hans egendom. Andra personer skulle kanske inte uppfatta inbrottet som en kränkning av sin person (däremot som en kränkning av sin äganderätt). Här har vi ett exempel på hur upplevelser av kränkning kan skifta mellan olika individer. Exemplet illustrerar också att det går att göra en distinktion mellan kränkning av person och kränkning av personlig integritet. Den personliga integriteten kränks när det sker ett intrång i personens privatliv, eller med andra ord när personen förlorar kontrollen över sin privata sfär. Enligt detta förslag till begreppsanvändning är kränkning av person ett vidare be- grepp än kränkning av personlig integritet. Alla kränkningar av personlig integritet är kränkningar av personen men vissa kränkningar av personen kan inte betecknas som kränkningar av den personliga integriteten. I andra kulturer där individen utgör en del av en större gemenskap som klanen, stammen etc. dras gränsen för såväl personens som den personliga 794 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 integritetens extension på ett annat sätt än hos oss.501 Även denna aspekt på personlig integritet är således kulturbunden. Att vara kränkt och att uppleva sig kränkt Går det att skilja mellan att vara kränkt och att uppleva sig kränkt, mellan rimlig och orimlig, t.ex. sjuklig upplevelse av kränkning, mellan objektiv och subjektiv kränkning? Svaret är betydelsefullt bland annat därför att om man vill lagstifta om vilken typ av personuppgifter som kan ingå i offent- liga register, så måste en sådan lag grundas på en uppfattning om var grän- sen går mellan rimlig och orimlig upplevelse av kränkning. Vi kan illustrera frågan med hjälp av ett fyrfältsdiagram: Upplever sig icke kränkt 1 innebär att man är kränkt och att man upplever sig kränkt, ruta 2 att man inte är kränkt men upplever sig kränkt, ruta 3 att man är kränkt men inte upplever sig kränkt och ruta 4 att man inte är kränkt och inte upplever sig kränkt. Som vi sett tidigare kan en persons integritet kränkas på olika sätt. Det kan exempelvis ske genom ett kroppsligt eller psykiskt övergrepp och ge- nom att uppgifter om personens privatliv sprids om honom eller henne. Mitt förslag när det gäller att avgränsa vad det är rimligt att uppfatta som integritetskränkande uppgifter om personer, anknyter till Parents ge- neralisering. En objektiv integritetskränkning föreligger när uppgifter som de flesta individer i ett visst samhälle inte vill ska spridas om sig görs offentliga. Avgränsningen blir därmed socialt grundad. Utöver detta kan enskilda individers upplevelser av att vara kränkta uppfattas som faktiskt grundade om det finns rimlig grund för upplevelsen. Ett exempel på rimlig grund kan vara att man har ett lyte eller något annat man skäms över och som man därmed inte vill att andra ska få kunskap om. 501 Mbiti, J S, African religions and philosophy, 1969, s. 104 ff. SOU 1997: 39 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av 795 Exempel på subjektiva upplevelser av kränkning som inte uppfyller villkoret rimlig grund är upplevelser som bygger på felaktig information. Personen trodde, felaktigt, att A hade spridit känsliga uppgifter om ho- nom och kände sig därmed kränkt. Andra upplevelser av kränkning som inte uppfyller villkoret rimlig grund är upplevelser som kan betecknas som irrationella eller patologiska502. Med utgångspunkt i detta förslag till avgränsning kan fallet A ovan, mannen vars självmordsförsök blev känt, se som ett exempel på 1, fröken som medverkar i pornografiska tidskrifter kan utgöra ett exempel på 3. Att en persons förmögenhet blir allmänt känd kan knappast uppfattas som en kränkning av hans personliga integritet. Fallet D är därmed ett exempel på 2, liksom B som upplever att alla stirrar på honom. B är exempel på 2 om inte han exempelvis har stora bölder i ansiktet. Då finns det ett rimligt skäl till varför han upplever sig kränkt om hans ansikte visas offentligt. Mannen som är 1.30 lång har ett rimligt skäl för att inte vilja att hans längd offentliggörs, något som för personer med normallängd kan göra det- samma. Kan bara personer kränkas? Det förekommer i den filosofiska diskussionen olika försök att avgränsa begreppet person. Syftet med sådana avgränsningar är vanligen att dra en gräns mellan de individer som har och de som inte har moralisk status. Exempel på sådana avgränsningar är , som med person avser individ som kan ha önskningar av andra ordningen, dvs. önskningar om att ha vissa önskningar snarare än andra503 och som hävdar att personer är individer med självmedvetande504. Denna typ av avgränsningsförsök har kritiserats för att de fungerar dis- kriminerande när det gäller vilka mänskliga individer som har moralisk 502Vi kan lätt föreställa oss upplevelser av integritetskränkning som inte är rimliga. Det är dock inte så lätt att karakterisera dessa. Det finns en risk för att man an- tingen gör sig skyldig till ett cirkelresonemang eller utgår från ett problematiskt normalitetskriterium när man hävdar att de upplevelser som inte är rimligt grun- dade, är irrationella eller patologiska. 503Frankfurt, H, Freedom of the and the Concept of a Person, sophy, 1970. 504Glover, J, Jag. Den personliga identitetens filosofi och psykologi. 1990, s. 80. 796 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 Moralisk status förutsätter rationell förmåga, vilket små barn och utvecklingsstörda saknar. När integritet definieras i termer av respekt för personers åsikter, önskningar och värderingar505 finns risken att en lik- nande begränsning av vilka individer som har en personlig integritet som är skyddsvärd görs. Det skulle exempelvis kunna leda till att den utveck- lingsstörda flickan inte har någon personlig integritet som kan kränkas. Hon kan ju tänkas vara så gravt utvecklingsstörd att hon inte utvecklat några åsikter, önskningar och värderingar. Slutsats: begreppet personlig integritet Vilken innebörd har begreppet personlig integritet? Eftersom det är lättare att identifiera kränkning av personlig integritet än begreppet personlig in- tegritet i sig, väljer jag att utgå från begreppet kränkning av personlig in- tegritet: Personers integritet kränks i den mån som 1)det sker ett intrång i deras privata sfär och/eller 2)uppgifter om dem, som det finns rimliga skäl att beteckna som integri- tetskänsliga, sprids ut. Dessa uppgifter kan gälla personers egenskaper, uppfattningar eller handlingar. 3 Personlig integritet i svensk tradition De ökade tekniska möjligheterna att samla in uppgifter om individer ge- nom exempelvis modern elektronik, datateknik och genteknik har gjort det nödvändigt för samhällets beslutsfattare och lagstiftare att reflektera över innebörden av begreppet personlig integritet och hur den personliga in- tegriteten skall skyddas. har flera utredningar behandlat frågor om hur personlig integritet skall skyddas från otillbörlig avlyssning, från kränkande registrering och från övervakning och kontroll på arbetsplatsen. Den svenska samhällsutvecklingen kännetecknas av framväxten av det starka samhället. Stat, kommun och landsting har haft uppgiften att på olika sätt skapa förutsättningar för ett gott liv för medbor- garna. Man kunde tänka sig att denna betoning på samhällsgemenskapens intressen skulle lett till att myndigheter, i den sociala ingenjörskonstens in- 505 , G, Kunskapens pris, 1986, s. 156. SOU 1997: 39 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av 797 tresse, fått rätten att utveckla datoriserade personregister utan hänsyn till den enskilde individens personliga integritet. Ser man till utredningar och till den lagstiftning som genomförts i finner man dock att denna farhåga tycks vara obefogad. I stället var det första land som lagstiftade om dataskydd genom datalagen som stiftades 1973 och betecknas i en internationell jämförande studie som en modell i detta avseende.506 Kanske har detta att göra med den gamla tradition av offentlighet och öppenhet som rått i , en tradition som går tillbaka till 1700-talets myndighetsutövning. Offentlighetsprincipen har hindrat myndigheter att i hemlighet samla in personliga integritetskänsliga uppgifter om medbor- garna. Ett återkommande konstaterande i de utredningar som behandlat frågan är att det är svårt att definiera begreppet personlig integritet. Vanligen an- vänds begreppet skydd för personlig integritet synonymt med skydd för privatlivet eller privatlivets helgd507. När det gäller arbetslivet uppfattas skyddet för personlig integritet som detsamma som en fredad sektor för den enskilde.508 I utredningen och integritet, SOU 1972:47, där reg- ler för dataregistrering formuleras av svenska myndighe- ter, anknyter man till den socialliberale filosofen begrepp privat sfär, dvs. en gräns inom vilken den enskilde får bestämma över sig själv, och till de amerikanska juristerna privacydoktrin som fastställer en right to be alone509. I utredningar som syftar till att reglera hantering av genetisk information hävdas att Genetisk integritet är en del av den personliga integriteten510 Vilka uppgifter om individer är det då som bör skyddas? Enligt den ut- redning som behandlar skydd för avlyssning bör den enskilde åtnjuta skydd mot utomståendes insyn i hans privata förhållanden511. De utredningar som har till uppgift att utforma regler för dataregistre- ring anger vissa personuppgifter som är känsliga. De uppgifter som nämns 506Michael, J, Privacy and Human Rights. Study, with Special Reference to Developments in . Aldershot 1994, s. 53. 507SOU 1972:47, Data och integritet, s. 56. 508Ds 1989:24, Datatekniken och den personliga integriteten i arbetet, s. 115. 509SOU 1972:47, s. 56. 510Ds 1996:13, Genetisk integritet, s. 25. 511SOU 1970:47, Skydd mot avlyssning, s. 56. 798 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 i utredningen och integritet är bl.a. uppgifter om begångna brott, på- följder, tvångsåtgärder och nykterhetsvård liksom om enskilda personers uppfattningar i politiska och religiösa frågor. Uppgifter om betyg och in- komst hör också till de personuppgifter som enligt utredningen bör skyddas.512 Liknande personuppgifter nämns i det förslag till ny datalag som lades fram . Här tillkommer dock uppgifter om ras och etniskt ursprung.513 De personuppgifter som kan uppfattas som känsliga i arbetsli- vet är bl.a. uppgifter om de anställdas arbetsprestationer, värdeomdömen om arbetstagare samt de anställdas hälsouppgifter.514 De utredningar som reglerar genetisk information understryker att information om personers arvsanlag hör till de uppgifter som är integritetskänsliga. Hur ser man då på skyddet av personlig integritet i förhållande till andra värden? Det finns en enighet om att skyddet för personlig integritet måste avvägas mot andra värden. Det kan således i vissa fall vara nödvän- digt att använda övervakningsapparatur eller föra register, även om detta utgör ett hot mot vissa individers integritet. I utredningen mot avlyssning hävdas att myndigheter måste kunna göra mer eller mindre vittgående undantag från integritets- skyddet.515 I utredningen och integritet tar man avstånd från tanken att integritetsskydd innebär detsamma som att bli lämnad i fred. Det finns samhälleliga krav på medborgarna i form av beskattning och upplysningar om personliga förhållanden516. Denna typ av dataregistrering av person- uppgifter kommer möjligen i konflikt med Brandeis och mycket snäva definition: rätten att bli lämnad ifred. I En ny datalag hävdar man att vissa övergripande intressen kan få begränsa integritetsskyddet i sam- band med upprättandet och användandet av dataregister. Man avstår dock från att precisera i vilka fall detta kan ske.517 Information om individers arvsanlag bör skyddas genom att individer själva bestämmer om användningen, hävdas i Genetisk integritet. Om in- dividen anser att han eller hon kan ha nytta av att dela med sig av infor- 512SOU 1972:47, s. 59 f. 513SOU 1993:10, En ny datalag, s. 418. 514Ds 1989:24, s. 16. 515SOU 1970:47, s. 56. 516SOU 1972:47, s. 56. 517SOU 1993:10, s. 161. SOU 1997: 39 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av 799 mation kan detta vara möjligt, så länge inte detta också innebär att infor- mation om anhörigs arvsanlag förmedlas.518 Några mer utförliga motiveringar till varför det är viktigt att skydda den enskildes integritet formuleras inte. Man tycks se det som ett självklart värde eller rättighet i demokratiska samhällen. Det konsekvensetiska ar- gument som man anför i utredningen integritet är bl.a. att indivi- der kan löpa risk att diskrimineras i arbetslivet och i andra sammanhang om deras arvsanlag blir kända519. 4 Är personlig integritet en rättighet? Ofta hävdas att personlig integritet är en rättighet. Om man med rättighet menar valid claim,520 dvs. välgrundat anspråk, som implicerar skyldig- heter för omgivningen, kan vi precisera påståendet att personlig integritet är en rättighet på följande sätt: Varje person har ett välgrundat anspråk att andra personer handlar på ett sådant sätt att hans eller hennes personliga integritet respekteras. Vad betyder det då att se personlig integritet som en rättighet? Enligt rättsfilosofen är det i varje samhälle nödvändigt att hävda vissa individuella rättigheter för att förhindra att den enskilde individens fundamentala intressen eller den enskildes värdighet blir kränkt till förmån för majoritetens intressen eller önskningar.521 Tillämpad på personregister innebär satsen att personlig integritet är en rättighet och att medborgarna har berättigat anspråk att myndigheter och andra registerinnehavare hanterar register på ett sådant sätt att medborgar- nas personliga integritet respekteras. Varför har då medborgarna ett sådant anspråk? Vilka skäl kan anföras för att personlig integritet är en rättighet? Det går att anföra en rad skäl för detta. Några utgår från att personlig integritet är viktigt i sig, andra att det har ett instrumentellt värde, dvs. det bidrar till att något annat värde reali- seras. 518Genetisk integritet, Ds 1996:13, s. 25. 520Feinberg, J, Social Philosophy, Englewood 1973, s. 67. 521Dworkin, R, Taking Rights Seriously, 1977. 800 Bilaga 4: Personlig integritet – Rapport av SOU 1997: 39 1)Respekt för personers integritet utgör en del av respekten för personer. Att respektera personer eller som uttrycker det: be- handla personer som ändamål och aldrig enbart som medel522, kan ses som en grundläggande plikt som inte ytterligare behöver motiveras.