sou · GLB3164d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan de centrala statistik- avtalen mellan LO och SAF sades upp har det varit svårare att förse avtalen med sådana klausuler. Att klausuler av olika slag har försvunnit från de förbundsvisa avtalen kan ha bidragit till att lönebildningen lopp blivit mindre inflationistisk. Det saknas dock empiriskt underlag för att kunna dra en säker sådan slutsats. 5TREDNINGENS F¶RSLAG Forskningsdatabasen bör kompletteras med individuella lönestatistiska data. 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Forskningen om lönebildningen och angränsande frågor har alltmer fått en inriktning som kräver data för enskilda individer och att individerna kan följas över tiden. Dessa behov tillgodoses inte automatiskt av den officiella statistiken i dess nuvarande utformning. Exempel på frågeställningar som i endast begränsad utsträckning kan analyseras med den nuvarande lönestatistiken är arbetslöshetens inverkan på löneutveck- lingen, olika slag av lönediskriminering och lönebildningens fördelnings- effekter. Det sistnämnda kan bland annat gälla löneutvecklingen för individer med små ekonomiska resurser respektive för de mest välbe- ställda. Utredningen har efter diskussioner med ledande forskare på löneom- rådet gjort bedömningen att forskningens behov bäst tillgodoses genom komplettering av individdatabasen . (Longitudinal INdividual DAta for ). Denna databas är under utveckling som ett samarbetsprojekt mellan , , samt Arbets- marknads- och Finansdepartementen. Den saknar ännu data om individernas löner och arbetstid. Sådana data skulle i hög grad öka data- basens forskningsmässiga användbarhet. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG ett mycket stort antal individer och baseras på registerdata, vilket gör den både kostnadseffektiv och särskilt lämpad för forskningen. innehåller individuella uppgifter om årsvis inkomst, hämtade från inkomstskatteregistren. Det är i och för sig möjligt att särskilja löneinkomster och andra inkomstslag. Av detta kan emellertid inga slutsatser dras om lönenivåerna, eftersom man inte vet vilken arbetstid individerna har haft, hur stor del av året de arbetat, hur många arbetsgivare de haft m.m. En möjlighet är fråga individerna själva om deras löner och arbetstider, på likartat sätt som man nu samlar in annan arbetsmark- nadsinformation i Arbetskraftsundersökningarna (). Detta förfarande anses emellertid ge osäkra resultat och är mycket kostsamt. Bättre pre- cision till en förhållandevis låg extra kostnad kan erhållas om man tillför individinformation från SCB:s strukturstatistik. En nackdel är att man härigenom inte kan få fram lönedata för alla individer i , även om de där har registrerats för löneinkomst. Problem kan också uppstå när det gäller människor med flera arbetsgivare, tillfälliga anställningar etc. Utredningen föreslår, trots de svårigheter som kan finnas att forsknings- databasen kompletteras med individuppgifter om löner från SCB:s strukturstatistik. Det skulle förbättra forskningens möjligheter att studera lönebildningen. Utredningen avser att i det fotsatta arbetet överväga om möjligheter finns att även komplettera med löneuppgifter för dem som inte finns med i underlaget för SCB:s strukturstatistik. För att ta till vara forskningens synpunkter och önskemål vad gäller lönestatistik bör vidare upprätthålla regelbundna kontakter med forskningen på berörda områden. Det bör ankomma på självt att bestämma om formerna för detta. 5TREDNINGENS bör tilldelas ett ramanslag på ca . Ramen för anslagssparande bör uppgå till av anslaget. Institutet bör ha rätt att avgiftsbelägga aktiviteter om så bedöms lämpligt. Kostnaden bör delvis finansieras genom att anslaget till Förlikningsmannaexpeditionen avvecklas och att anslaget till SCB minskas med ett belopp motsvarande kostnaderna för nuvarande produktion av lönestatistik. De merkostnader som därutöver föreslås bör rymmas inom budgetramarna för utgiftsområdet arbetsmarknad och arbetsliv. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 3K¤LEN F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG De samlade kostnaderna för och en lönestatistik beräk- nas till ca . Därav svarar lönestatistiken för ca . Anslaget för är beräknat så att det ger utrymme för institutet att anställa ca 13 personer varav flertalet bör vara mycket kvalificerade medlare och experter. Lönekostnaderna för institutet kan därmed beräknas till ca . Därtill bör medel finnas avsatta för att möjliggöra för institutet att anlita externa medlare, experter och forskare. Kostnaden för detta kan sammantaget beräknas till ca . Den totala kostnaden för styrelser och expertråd torde komma att uppgå till ca . Ersättning för arvoden till styrelsen har beräknats utifrån att styrelsen sammanträder och att fyra ledamöter är berättigade till ett sammanträdesarvode på . per samman- träde.Detta ger sammanlagt en utgift på . inklusive lönebikost- nader. Därtill beräknas andra kostnader för styrelseinternat, reseersätt- ningar m.m. till . för samhällsekonomi beräknas komma att sammanträda ca . Sam-manträdesarvodet bör uppgå till ca . per sammanträde, vilket innebär en totalkostnad på ca . för lönestatistik beräknas sammanträda . Med ett sammanträdesarvode på . per sammanträde kan kostnaden beräknas till . Expert- rådet för kollektivavtalsförhandlingar beräknas sammanträda . Ett arvode bör utgå på . per sammanträde, vilket innebär en sammanlagd kostnad på . Kostnaderna för är beräknade på en total lokalyta . Med en kvadratmeterhyra på skulle det innebära en totalkostnad på . Medlingsinsti- tutet bör ha egna lokaler, som förutom normal kontorsstandard även innehåller sammanträdesrum för expertråden och för medlingsförhand- lingar. Därtill fordras att anslaget täcker kostnader för ADB och normala expenser. För att fullgöra uppgiften att följa utvecklingen av kollektivavtal och löner i förutsätts att erforderliga medel avsätts för resor. Sammantaget för ADB, expenser och resor beräknas löpande utgifter på ca . I samband med uppb yggnaden av det nya institutet kommer det dock att initialt krävas förhållandevis stora ADB-investe- ringar, vilket motiverar ett extra anslag på . Utredningen har föreslagit att skall vara statistisk- ansvarig myndighet för och ha ansvar för att beställa den officiella lö- nestatistiken. Kostnaden för detta beräknas uppgå till ca . som tillförs anslag. Jämfört med den nuvarande –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG statistikens kostnder innebär detta en ökning med ca . Huvuddelen av denna ökning avser förbättringen av årsstatistiken (drygt 4 milj. kr). Mindre belopp (sammantagna knappt 1 miljon) avser förbättring av månadsstatistiken och att tillföra årsstatistikens individuppgifter till individdatabasen . Utredningen föreslår att merkostnaderna på . för det förstärkta och den förbättrade lönestatistiken finansieras genom motsvarande neddragning av anslagen inom angränsande områden. Genom en förbättrad lönebildning minskar statens kostnader för arbets- lösheten, vilket gör att de ökade kostnaderna för , bör rymmas inom de givna totala budgetramarna för utgiftsområdet arbets- marknad och arbetsliv. Närmast till hands skulle vara en neddragning av förvaltningsanslagen inom utgiftsområdet. I övrigt bör kostnaden för finansieras genom att anslaget till Förlikningsmanna- expeditionen avvecklas och att anslaget till SCB minskas med ett belopp motsvarande kostnaderna för den nuvarande lönestatistiken. Utredningen anser att det inte skulle vara lämpligt att avgiftsfinansiera verksamheten genom att debitera arbetsmarknadens parter. Ett grundläg- gande skäl emot avgiftsfinansiering av är att det skall ta tillvara det övergripande samhällsintresset. Det kan således finnas ett samhällsintresse av en mer omfattande verksamhet i institutet än vad parterna är beredda att betala för. Ett annat skäl emot avgiftsfinansiering är att den skulle innebära stora administrativa olägenheter och vara svår att kontrollera. Om institutet skulle ta ut en avgift direkt från arbetsmark- nadens parter skulle det krävas stora resurser för institutet att hålla register aktuella för samtliga arbetsgivare och fackliga organisationer. De admi- nistrativa problemen skulle vara betydande även om arbetsgivarorganisa- tionerna fick i uppdrag att erlägga avgifter för sina medlemmar. Vidare skulle det vara svårt att kontrollera betalningsunderlaget oavsett om avgiften skulle utgå per anställd eller som en andel av lönesumman. 5TREDNINGENS BED¶MNING Utredningens förslag bedöms få vissa positiva konsekvenser för jämställdheten, men i övrigt inga nämnvärda konse- kvenser vad avser regeringens direktiv till samtliga kommittéer. 3K¤LEN F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Utredningen har behandlat regeringens direktiv till samtliga kommittéer. Utredningsförslagen bedöms inte få några nämnvärda effekter på regional- politiken och det brottsföreb yggande arbetet. Där till har utredningen –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG beaktat direktiven om att pröva offentliga åtaganden. Denna fråga har behandlats i avsnitt 5.4 Utredningens förslag bedöms få vissa positiva konsekvenser för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män. Möjligheterna förbättras att följa och analysera löneutvecklingen för kvinnor och män. Uppbyggnaden av och förbättringarna i lönestatistiken och i underlaget för forskningen kommer att leda till bättre kunskap om lönebildningen. Det kommer också att möjliggöra en fördjupning av analyser av lönebild- ningens effekter för kvinnor och män. 5TREDNINGENS F¶RSLAG TILL BRANSCHUPPDELNING M M AV DEN ¥RSVISA L¶NESTATISTIKEN Lönestatistiken för de nedanstående branscherna fördelas på dels kön, dels arbetare och tjänstemän (i förekommande fall). Hela ekonomin redovisas med fördelning på privat och offentlig sektor. Den offentliga sektorn delas dessutom i statlig sektor och sektor (summa primärkommunal, landstings- och kyrkokommunal sektor. JORDBRUK, SKOGSBRUK, FISKE Jordbruk (utom jakt) Livsmedels-, dryckesvaru- och Textil- och beklädnadindustri; läder och 17, 18, 19 Sågverk och hyvlerier; träimpreg- Massa-, pappers- och pappindustri –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Förlag; grafisk och annan Industri för stenkolsprodukter, raffinerade Industri för läkemedel, läkemedels- kemikalier och botaniska produkter Övrig industri för kemikalier och 24 exkl. 24.1, 4 Maskinindustri som ej ingår Industri för instrument och ur EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENVERK ˝VARUHANDEL, HOTELL OCH Handel med och serviceverkstäder för Parti- och agenturhandel utom med Butiker, varuhus och stormarknader med brett sortiment; specialiserade livsmedels- butiker samt systembutiker och –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Annan detaljhandel utom med motorfordon; utom reparation av hushållsartiklar och Forsknings- och utvecklingsinstitutioner; UTBILDNING; HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALTJÄNST; ANDRA SAMHÄLLELIGA Hälso- och sjukvård, socialtjänst TOTALT och PRIVAT SEKTOR EXKL. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG OMSORG OCH SOCIALA TJÄNSTER A-L, 85.2, O-P Lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) För medling i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation finns -EDLINGSINSTITUTET. -EDLINGSINSTITUTET skall följa förhållandena på arbets- marknaden. Har -EDLINGSINSTITUTET fått kännedom om arbetstvist som hotar att medföra eller redan har medfört stridsåtgärd, skall DET utse EN ELLER FLERA MEDLARE att medla i tvisten, när medverkan av MEDLARE kan anses ägnad att främja en lösning av denna. -EDLAREN skall kalla parterna till förhandling eller vidtaga annan lämplig åtgärd samt verka för att part uppskjuter eller inställer stridsåtgärd. Enligt -EDLINGSINSTITUTETS bestämmande skall MEDLARE på begäran gå parter på arbetsmarknaden till handa med råd och upplysningar rörande förhandlingar och kollek- tivavtal samt leda förhandlingar mellan parterna. Medbestämmandelagen behandlar bl.a. frågor om medling i arbetstvister. ) F¶RSTA STYCKET anges att finns till för medling i ar- betstvister. Detta innebär att dagens hänvisning till Statens förliknings- mannainstitut ersätts av en hänvisning till . Det framgår även att har att att främja en väl fungerande lönebild- ning, vilket innebär en utvidgning av uppgiften jämfört med . ) ANDRA STYCKET ersätts Statens förlikningsmannaexpedition av och förlikningsman av medlare i arbetstvister. Vidare preci- seras att kan utse en eller flera medlare, vilket är en kodifiering av den praxis som har tillämpats av Förlikningsmannaexpe- ditionen. ) TREDJE STYCKET görs motsvarande tekniska justering som tidigare, vilket innebär att expeditionen ersätts med och förlikningsman med medlare. A g 0ARTER P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL P¥ BEG¤RAN TILLST¤LLA -EDLINGSINSTITUTET KOPIOR AV TR¤FFADE KOLLEKTIVAVTAL OCH TILLG¤NGLIG L¶NESTATISTIK AVSEENDE DET Bestämmelsen är ny och reglerar att parterna skall tillställa Medlingsinsti- tutet kopior av träffade kollektivavtal respektive tillgänglig lönestatistik. För både kollektivavtal och lönestatistik gäller att parterna endast är skyldiga att tillställa detta på begäran av institutet. Beträffande skyldigheten att tillställa institutet tillgänglig lönestatistik omfattas endast lönestatistik avseende parts eget avtalsområde. Rätten att begära in statistik begränsas av allmänna uppgifter. kan alltså inte med stöd av denna bestämmelse begära in alla uppgifter som en part kan ha tillgängliga. Statistiken skall vara relevant för uppdrag att medla i arbetstvister och främja en väl fungerande lönebildning. Bestämmelsen innehåller inte heller något krav på en part att bearbeta tillgängliga uppgifter. Sekretess för uppgifter som tillställs regleras i 8 kap. 15 § sekre- tesslagen (1980:100). Det föreslås inte att det skall vara möjligt att före- lägga att part vid vite skall tillställa de begärda upp- gifterna. $EN SOM enligt 45 § ¤R skyldig att lämna varsel, skall inom DEN tid och på DET sätt som S¤GS där göra DET även till Den som bryter MOT DETTA döms till penningböter. Bestämmelsen anger parts skyldighet att lämna varsel. En teknisk justering föreslås, som innebär att Medlingsinstituet införs i paragrafen och ersätter Förlikningsmannaexpeditionen. Vid förhandling enligt 46 § skall MEDLAREN söka få till stånd EN överenskommelse mellan parterna på grundval av förslag som kommer från dem själva. -EDLAREN är dock oförhindrad att föreslå jämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. Bestämmelsen reglerar att medlaren särskilt skall beakta förslag som kom- mer från parterna själva, men att medlaren är oförhindrad att föreslå jämkningar och medgivanden för att främja en god lösning av tvisten. Förändringen innebär en teknisk justering där förlikningsmannen ersätts av medlaren. Har part som enligt 10 § är förhandlingsskyldig kallats till förhandling inför MEDLARE och försummar parten att inställa sig eller underlåter PART annars att fullgöra vad som åligger PART enligt 15 § kan -EDLINGSINSTITUTET på begäran av mot- parten anmäla förhållandet hos Arbetsdomstolen. kan förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlings- skyldighet och kan på anmälan av -EDLINGSINSTITUTET ut- Bestämmelsen reglerar möjlighet att mot vite begära att part skall fullgöra sin förhandlingsskyldighet inför medlare. Ändringen är substansiell genom att ersätter förlikningsman i bestämmelsen. Ev. an- mälan till Arbetsdomstolen görs av . Ändringen innebär att medlaren först måste vända sig till , som i sin tur vänder sig till Arbetsdomstolen. Parts skyldighet enligt 18 § att vid förhandling hålla skrift- lig handling tillgänglig för motparten gäller även i för- hållande till MEDLARE som medverkar vid förhandlingen. Bestämmelsen behandlar parts skyldighet att hålla handlingar tillgängliga för medlare. Ändringen innebär en teknisk justering där medlare ersätter förlikningsman. Uppnås INTE enighet mellan parterna vid förhandling inför MEDLARE, kan MEDLARE föreslå dem att tvisten avgörs av skil- jemän -EDLAREN kan också medverka vid utseende av skil- -EDLAREN får inte åtaga sig skiljemannauppdrag i arbets- tvist, om inte -EDLINGSINSTITUTET i särskilt fall medger det. Bestämmelsen reglerar vad som gäller om föreslår att en tvist skall lösas av skiljemän. Ändringen innebär en teknisk justering där medlare ersätter förlikningsman och ersätter Förlik- ningsmannaexpeditionen. I arbetstvist av större betydenhet kan regeringen utse EN MEDLINGSKOMMISSION att medla i tvisten. Även EN enskild person kan av regeringen utses att som särskild MEDLARE medla i EN sådan tvist. Föreskrifterna i 49 och 50 §§ äger motsvarande tillämpning vid medling i MEDLINGSKOMMISSION eller särskild MEDLARE. Bestämmelsen reglerar vilka bestämmelser som gäller om regeringen utser medlare eller . Detta är en teknisk ändring som innebär att ersätter och med- lare ersätter förlikningsman. Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 15 kap. 8 § Sekretess gäller för uppgift som PART P¥ ARBETSMARKNADEN HAR L¤MNAT TILL -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT A g LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET ELLER SOM part i arbetstvist har lämnat till MEDLARE, särskild MEDLARE eller MEDLINGSKOMMISSION, om uppgiftslämnaren gjort förbehåll I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Bestämmelsen anger att sekretess gäller för uppgifter som part lämnat till enligt 46 a § MBL (1976:580) eller till medlare i en arbetstvist. Sekretess gäller endast om part gjort förbehåll därom. Paragraf 46 a är en ny bestämmelse och följaktligen är även sekretessbestämmelsen ny i den delen. I övrigt sker en teknisk justering där medlare ersätter förlikningsman. Instruktion för (1998:x) En instruktion inrättas för . Av instruktionen framgår att institutet skall vara en myndighet och ha de uppgifter som utredningen har föreslagit. Vidare anges i instruktionen hur institutet skall ledas och något om hur det skall organiseras. De uppgifter i verksledningsförordningen som skall gälla för institutet anges i instruktionen. 1 § har till uppgift att i enlighet med 46- 52 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillhandahålla medling i arbetstvister och främja en väl fun- gerande lönebildning. Bestämmelsen anger syfte . skall aktivt medverka till att lösa arbets- tvister, särskilt genom att 1.ställa medlare till parternas förfogande 2.ställa opartisk ordförande till parternas förfogande 3.kalla parterna till medlingsförhandling, eller 4.uppmana part att skjuta upp eller ställa in förestående eller pågående stridsåtgärd. Bestämmelsen anger uppgifter vid medling. 1.ha god överblick över förhållandena på arbetsmarknaden 2.sammanställa och tolka statistik som är relevant för löne- bildningen 3.sammanställa och analysera träffade kollektivavtal 4.följa utvecklingen på den europeiska arbetsmarknaden beträffande utvecklingen av lönekostnader, avtalskonstruk- tioner och förhandlingsformer. Bestämmelsen anger vissa uppgifter som har för att främja en väl fungerande lönebildning. skall regelbundet offentliggöra rapporter om lönebildning och löneutveckling. Bestämmelsen anger att det skall ligga i uppgifter att offentliggöra rapporter. Institutet skall ge bred spridning åt den kunskap om lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt som blir resultatet av arbetet med kartläggningar och analyser. Utredningen har i avsnitt 5.3 föreslagit att skall vara statistikansvarig myndighet för officiell lönestatistik. Detta innebär att institutet utöver vad som sägs i denna paragraf har skyldigheter att se till att det publiceras officiell lönestatistik i enlighet med lagen (1992:889) om den officiella statistiken. Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på med undantag av 5, 19, 20 och 34 §§. Bestämmelsen anger att verksförordningen skall tillämpas i enlighet med normalbestämmelserna för en myndighet med styrelse. Riksmedlaren är chef för myndigheten. Bestämmelsen anger att myndigheten leds av riksmedlaren. Styrelsen består av riksmedlaren samt högst fyra andra ledamöter. Bestämmelsen anger att institutets chef alltid ingår i styrelsen och att antalet övriga ledamöter skall vara högst fyra. Myndighetens chef har rätt att ensam fatta beslut i frågor som rör medling mellan arbetsmarknadens parter. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med styrelsen. Bestämmelsen anger att beslut om medling ligger inom riksmedlarens eget ansvarsområde och således inte kräver delegering från styrelsen. Beslut i frågor som rör medling mellan arbetsmarknadens parter får inte överklagas. Bestämmelsen gör ett undantag från rätten att överklaga myndighetsbeslut för sådana beslut som rör medling mellan arbetsmarknadens parter. Beslut vid regeringssammanträde . I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning skall en särskild utredare lämna förslag till ett förstärkt förlikningsmanna- institut. Detta skall ges ökade möjligheter att främja de övergripande samhällsintressena i avtalsförhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter. &¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN Som regeringen , senast ekonomiska vårpro- position (prop. 1996/97:150), framhållit är en väl fungerande lönebildning en förutsättning för att arbetslösheten skall kunna halveras. har lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Löner- na i har ökat för snabbt i förhållande till lönerna i våra konkurrentländer. Konsekvenserna av brister i lönebildningen är annorlunda nu mot . Om lönekostnaderna steg mer i än i omvärlden medförde det på kort sikt ökad inflation och först på försvagad konkurrenskraft och risk för arbetslöshet och devalvering. Utvecklingen har visat att en beredvillighet att acceptera inflation inte ger en hållbart låg arbetslöshet. är således stängd. Om löne- kostnaderna stiger mer i än i omvärlden i dagens situation med stabilt låga pris- och löneökningar i vår omvärld, internationellt integre- rade kapital- och valutamarknader och en stängd inflationsväg medför det stigande räntor och därmed även på kort sikt ekonomisk åtstramning och stigande arbetslöshet. var det under en övergångstid möjligt att misslyckas och leva med konsekvenserna av brister i lönebildningen. Det är det inte längre. leder högre löneökningar än i omvärlden till att massarbetslösheten biter sig fast. Viktiga förutsättningar för lönebildningen bestäms av regeringens och beslut om den samlade ekonomiska politiken, dvs. skatte- och transfereringssystemen, arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt arbetsrätten inklusive lagstiftning om konflikter och medling. Men det helt avgörande direkta inflytandet över lönebildningen ligger hos arbetsmark- nadens parter, som bestämmer de regler som styr avtalsförhandlingar och avtalsinnehåll. Regeringen gav i uppdrag åt parterna på arbetsmarknaden att fram till gemensamt formulera nödvändiga föränd- ringar av förhandlings- och lönebildningssystemet för att säkerställa en bättre fungerande lönebildning. Detta uppdrag har resulterat i flera bidrag. Av särskilt intresse är det samarbetsavtal som har ingåtts mellan parterna inom industrin och det förslag som har arbetats fram inom LO:s s.k. LISA- projekt. Regeringen välkomnade i vårpropositionen alla bidrag som inkommit och aviserade att en utredning skall tillsättas för att arbeta vidare med de konstruktiva förslag som framkommit. En viktig utgångspunkt är att arbetsmarknadens parter också i fortsätt- ningen måste bära huvudansvaret för lönebildningen. Det träffade samarbetsavtalet om industriell utveckling och lönebildning mellan parterna inom industrin är ett konkret exempel på parternas vilja att ta detta ansvar. Även inom andra avtalsområden har liknande initiativ tagits som emellertid ännu inte lett till några konkreta resultat. En påtaglig och permanent minskning av arbetslösheten förutsätter dock att formerna för lönebildningen förbättras över hela arbetsmarknaden. En förstärkning av förlikningsmannainstitutet kan bidra till en sådan förbättring. Flertalet av arbetsmarknadsparterna har också framhållit att medlingsfunktionen kan behöva förstärkas. Härigenom kan de över- gripande samhällsekonomiska intressena i lönebildningen bättre tas till vara som parterna behåller huvudansvaret. En särskild utredare bör därför tillkallas med uppgift att i första hand lämna förslag till en sådan förstärkning.