sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Syftet med detta kapitel är att redovisa den svenska trädgårdsnäringens struktur och konkurrenskraft, i förhållande till och Neder- länderna. Dessa länder är betydande konkurrenter till den svenska träd- gårdssektorn. Enligt utredningens bedömning har goda förutsättningar att bedriva en bred produktion av trädgårdsprodukter. De förslag som ut- redningen framlägger bedöms få en gynnsam effekt på sysselsättnings- läget inom trädgårdsodlingen och denna småföretagarbransch. Då det svenska strukturstödet, enligt utredningens bedömning, inte i någon nämnvärd grad kommer att medverka till en nödvändig struktur- omvandling av växthusodlingen, föreslår utredningen ett särskilt fem- årigt stödprogram inom ramen för EU:s strukturstöd. Stödet föreslås uppgå till /år, varav statligt finansieringsbehov bedöms till /år. Nuvarande system med koldioxidbeskattning är administrativt kom- plicerat och har negativa konsekvenser då dess nedsättningssystem ba- seras på företagens försäljnings- eller omsättningsvärde. Utredningen föreslår därför en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning till i nivå med EU:s mineraloljedirektivs minimi- skatt. Förslaget omfattar även de s.k. grönfodertorkarna, vilka har en energisituation som är parallell med växthusnäringen. Förslaget upp- skattas innebära en minskning av nuvarande skatteuttag med ca /år. För att bidra till lösningen av trädgårdsnäringens problem att till- godose behovet av säsongsbetonad skördearbetskraft, föreslår utred- ningen att regeringen ger AMS i uppdrag att i samråd med arbetsmark- nadens parter finna arbetsformer så att trädgårdsnäringens arbetskrafts- behov bättre kan tillgodoses. 3/U 1997:167 För att trygga trädgårdsnäringens långsiktiga behov av utveck- lingsinsatser, föreslår utredningen att staten över budgeten anvisar /år att användas som en kollektiv resurs för branschens gemensamma utveckling. Utredningen anser det rimligt att trädgårdsnäringen ges ett avgörande inflytande på dessa me- dels användning inom vissa fastställda generella ramar. De på detta sätt anvisade medlen bör förvaltas av . Särskild vikt bör läggas vid programområdena FoU och marknads- och exportfräm- jande verksamhet. Utvecklingsinsatserna skall omfatta alla produk- tionsgrenar och hela landet. bedrev 3 729 företag trädgårdsnäring i . I statistiken ingår endast de företag som har en odlingsareal som är minst 200 m 2 för växthusodling och 2 500 m 2 för frilandsodling. Näringen sysselsät- ter ca 27 000 personer motsvarande ca 10 000 årsverken. fanns 2 869 företag som bedrev odling på friland och drygt 1 414 företag som bedrev växthusodling. bedriver båda odlingsformerna parallellt. som ca 1 500 företag slutat med frilandsodling så har den totala arealen frilandsodling ökat. Antalet företag som bedriver växthusodling har minskat de se- naste åren. Produktionen har dock ökat. utgör centrum för trädgårdsodlingen. Frukt och grön- saker odlas framför allt i de södra delarna av . Bärodlingen är dock mer utspridd över landet. Blommor odlas i hela landet, med en koncentration till områden med större befolkningstäthet. Utplante- ringsväxter är en viktig kultur i mellersta och norra . I EU ingår trädgårdsprodukter i den gemensamma jordbrukspoliti- ken (CAP). Detta innebär att det traditionella svenska sättet att betrakta odlingen av frukt, grönsaker och blommor m.m. som skilt ifrån jord- brukssektorn har upphört. Näringen har tidigare inte blivit föremål för ingripande av det slag som EU:s marknadsregleringar utgör. Träd- gårdsnäringen omfattades inte av den svenska jordbruksprisregleringen som avreglerades . Före EU-medlemskapet skyddades den in- hemska marknaden med hjälp av gränsskydd som varierade med den svenska säsongen. Vidare utgick stöd för rationalisering, rådgivning, forskning och försöksverksamhet samt insatser på utbildningsområdet. EU:s trädgårdsreglering omfattades inte av reformeringen av CAP som genomfördes . Det beslutades att marknadsordningarna för färska och bearbetade frukter och grönsaker skulle behandlas separat. diskuterades reformen av sektorn. marknadsordningen, rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 ok- tober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönt har tillämpats från . Arbetet med tillämpningsregler har fortsatt . Inom prydnadsväxtområ- det finns en särskild marknadsordning, vilken dock endast mycket be- gränsat reglerar förhållandena inom denna sektor. Den främsta anledningen till reformeringen av EU:s regleringar på frukt- och grönsaksområdet var att öka sektorns marknadsanpassning och att begränsa överproduktionen av vissa produkter genom en minsk- ning av tillåtna återköp, dvs. Behovet av en ny och överskådlig grundförordning fanns också. Reformen skall också främja miljöförbättrande och marknadsfrämjande åtgärder. Mål- sättning finns också att producenternas ställning stärks gentemot han- deln och att samarbetet producenter emellan utvecklas. Till följd av att trädgårdssektorn inte varit reglerad på samma sätt som det traditionella jordbruket saknas vissa statistikuppgifter som är en förutsättning för att upprätta t.ex. sektorskalkyler. Detta begränsar möjligheterna att göra jämförelser mellan och andra länder och vad gäller att bedöma utvecklingen inom landet. Värdet av konsumtionen av frukt och bär samt köksväxter uppgick till , motsvarande av den totala livsmedelskonsumtionen. Det totala värdet av importen av frukt och grönsaker uppgick till ca för . Detta värde avser dock importledet medan konsumtionsvärdet avser värdet i detalj- handeln. Importen svarar således för en mycket stor del av den totala konsumtionen av frukt och grönsaker. I tabell 6.1 redovisas värdet av produktionen i –1996. Uppgifterna som gäller för är preliminära och därmed osäkra. Värdet av produktionen för frilandsprodukter uppgick till . skedde en viss värdeökning. har produktionsvärdet varit relativt . Värdet av växthusproduktionen var högre än innan. var värdet av produktionen . Priserna har varit i stort sett konstanta . 3/U 1997:167 4ABELL Produktion av trädgårdsprodukter i åren 1993–1996, 3UMMA V¤XTHUS 1) 1)Sticklingar och småplantor ingår inte i redovisningen. 2)Uppgifter från några större företag saknas, vilket förklarar den minskade värde- volymen. Frilandsproduktion omfattar odling av köksväxter, frukt och bär, plant- skoleväxter och snittblommor. Tabell 6.2 visar förändring av areal och antal företag –1996. 4ABELL Frilandsodling i åren 1981–1996. 1) Här medräknas ej odling i container. Källa: SCB, Trädgårdsinventeringen 1996. Köksväxtodlingen på friland uppgick till 6 572 ha . Det har inte skett några större förändringar vad avser den totala odlade arealen . Däremot har antalet företag minskat från 2 448 företag till 1 424 företag. Den odlade arealen per företag har ökat från 3,1 ha per företag till 4,7 ha per företag . Utvecklingen har således gått mot färre och större brukningsenheter. Morotsodlingen upptar av den totala arealen. Andra stora produkter är matlök, isbergssallat och vitkål. Hälften av grönsaksarealen återfinns i . Resterande areal är relativt jämnt fördelad i övriga landet. Ca 300 företag svarar för av arealen. Den kommersiella fruktodlingen uppgick till 2 231 ha. Både areal och antal företag har minskat . Medelarealen per företag har emellertid varit oförändrad . Äpple upptar den största delen av den totala arealen, 1 668 ha, vil- ket motsvarar . har äpplearealen minskat med . upptar päron 242 ha och körsbär 184 ha. Körsbärs- odlingen har ökat markant . Fruktodlingen ligger till största delen i , där i stort sett all od- ling av äpple, päron och plommon finns. I finns nästan all körsbärsodling. Fruktskörden uppvisar variationer beroende på årsmå- nen. Flera dåliga fruktår inträffade efter varandra till följd av frost vid blomningen. I anslutning till förändringen av importregleringen i slutet av 1980- talet infördes ett statligt röjningsbidrag. Detta ledde till en 25-procentig reducering av odlingsarealer, från 3 116 ha till 2 334 ha . Även antalet odlingsföretag reducerades härav med från ca 560 företag till ca 450 företag. har en stabilisering av odlingen skett liksom även en viss nyplantering. Medelarealen per fö- retag torde dock vara i stort sett densamma som , dvs. ca 4,5 ha. av äpplearealen har en ålder som överstiger . Till följd av minskningen av odlingen har produktionsvärdet vä- sentligt reducerats och torde i dagens läge uppgå till ca (). Värdet kan förväntas öka som en följd av att moderna odlingssystem införts med större trädtäthet per hektar. 3/U 1997:167 Det helt dominerande bärslaget i är jordgubbar följt av svarta vinbär och hallon. Jordgubbsodlingen har ökat arealmässigt med och är relativt jämnt fördelad över landet. De flesta odlingar finns emellertid i , och . Årsvaria- tionen är dock betydande på grund av skiftningar i väderleken. Od- lingsytan har ökat för samtliga bärslag. Det är framför allt jordgubbar som står för ökningen. var den totala omfattningen av bärod- ling 3 733 ha. För jordgubbar har det skett en koncentration av odling- en till områdena kring storstäderna. Arealen snittblommor på friland uppgick till 67 ha . Inom plantskolesektorn upptar lövfällande träd och fruktträd , prydnadsbuskar , barrväxter , häck och landskapsväxter och rosor av arealen. var den totala plantskolearealen 761 ha. En del av produktionen sker i container, vilket har bidragit till att arealutnyttjandet kunnat öka i företagen. Arealen containerodling har stabiliserats och ligger på ca 40 ha. fanns 1 414 växthusföretag med en areal över 200 m 2. Den totalt odlade arealen uppgick till ca 338 ha. av växthus- arealen återfinns i och län och i . Arealen av växthusodling i har varit relativt . Trenden går mot en minsk- ning av företagsantalet även om statistiken årsvariationer. Ett mått på strukturutvecklingen inom växthusodlingen utgörs av medelarealen per företag, vilken för uppgick till ca /företag. Medelarealen har ökat något vilket dock torde vara mer ett resultat av en avveckling av små företag än av en reell arealökning i medelstora och stora kvarvarande företag. Förändrade krav på odlingsteknik och på optimerade produktions- faktorer liksom på rationell arbets- och produktionsmiljö har medfört att den ekonomiska livslängden på växthusen successivt reducerats. Den nuvarande åldersstrukturen där av växthusarealen är är en hämmande faktor för en fortsatt lönsamhetsutveckling. I äldre växthus finns ofta inte möjlighet att göra effektiva energi- och miljöbesparande investeringar. 200–1 000 001–5 000 Källa: SCB, Trädgårdsinventeringen 1996. 4ABELL Växthus- och bänkgårdsodlingens omfattning –1996. Kvant., 1 000 st Kvant., 1 000 st Kvant., 1 000 st Kvant., 1 000 st Källa: SCB, Trädgårdsinventeringen 1996. Tabell 6.3 visar att ett litet antal företag svarar för en stor del av landets växthusyta. Exempelvis svarar de största företagen för nästan hälften av arealen. Hur olika inriktningar av växthusodlingen har för- ändrats framgår av tabell 6.4. För samtliga grenar har antalet företag minskat. Ytan för snittblomsterodling har minskat mycket kraftigt. Mängden producerade krukväxter har däremot ökat med en tredjedel och kvantiteten sticklingar och småplantor producera- de i landet har blivit 2,5 gånger så stor . 3/U 1997:167 De största köksväxtkulturerna under glas är tomat och gurka med respektive för . Odlad yta, liksom anta- let företag, har minskat . För tomat och gurka har skördekvantiteterna ökat mycket kraftigt –1996. skördades tomater respektive gurka. Om man räknar på samtliga företag har avkastningen ökat från /m /m2 för tomat och från /m /m2 för gurka. Sallatsodlingen i växthus har ökat , främst tack vare några få specialiserade företag med krukodling av sallat med många omgångar . uppgick ytan för sallat inklusive kruksallat till . Motsvarande uppgifter finns inte för . har ytan för odling av snittblommor minskat med och antalet företag har minskat i samma utsträck- ning. Den kvarvarande odlingen är främst inriktad på rosor (), () och alstroemeria (). Totalt produceras snittblommor på 185 000 m 2 i . Den stora snitt- blomsterproduktionen är lokaliserad till och storstadsområdena. Krukväxtodlingen har ökat kraftigt . Kruk- växterna som odlas i störst antal är: Pelargon (10 674 000 stycken), begonia (8 744 000 stycken) samt julstjärna (5 732 000 stycken). Det totala antalet krukväxter producerade i var drygt 47 miljoner stycken . Krukväxtodlingen finns i hela landet med en tydlig dominans i . Andra betydande produktionsområden är Stock- holmsområdet, västra och . Lökblommorna i växthus domineras helt av tulpandrivningen med drygt 75 miljoner stycken av totalt 89 miljoner lökblommor, dvs. Enligt statistik har antalet företag minskat med mellan åren 1993–1996 och produktionskvantiteten har minskat . Näringens egna uppskattningar visar dock inte någ- ra större förändringar vad gäller produktionskvantiteten varför det sta- SOU 1997:167 +APITEL 131 tistiska underlaget är osäkert. En stor del av produktionen sker i . De vanligaste utplanteringsväxterna är penséer, , och tagetes. Dessa fyra sorter svarar för av de totalt 65 miljoner producerade plantorna. Även denna sektor kännetecknas av en nedåtgående trend vad gäller såväl antal företag som produktion. Odlingen har dock ökat . Odling av utplanteringsväxter är den viktigaste kulturen för många handelsträdgårdar i mellersta och norra . Den kraftigt ökade produktionen av sticklingar och småplantor har minskat något . producerades 145 miljoner plantor jämfört med 181,5 miljoner år 1993. Antalet fö- retag minskade kraftigt från 709 till 216 stycken. Även här måste det statistiska underlaget betraktas som osäkert. 6.2.4Integrerad produktion – IP Ca 650 grönsaksodlare har genomgått grundutbildning inom IP. Av dessa var ca 320 IP-licensierade odlare med en sammanlagd areal på 3 200 ha . Således är av arealen till färskvarumarkna- den och uppskattningsvis av utbudet IP-odlat. Fruktodlingen var den första odlingsinriktningen som tog till sig IP- konceptet och startade som följd härav en omfattande utbildningsverk- samhet . Man har därefter upprätthållit sin utbildningsverksam- het. Man har dock inte gått vidare med licensiering och kontroll och följaktligen inte heller med någon form av marknadsföring. Bärodlarna kom i gång relativt sent och hade ca 100 företag med IP-licens. Grönsaker i växthus är relativt långt framme vad gäller grundutbild- ning för tomatodlare, där en stor del av arealen har täckts in. Inom gurkodlingen har man inte kommit lika långt. Det totala antalet växt- husodlare som har IP-licens var mindre än 40 stycken. Se även avsnitt om IP i avsnitt 5.2.5. 3/U 1997:167 Ekologisk odling bygger på en helhetssyn som omfattar de ekologiska, ekonomiska och sociala sidorna av produktionen både i ett lokalt och i ett globalt perspektiv. Målsättningen är att utforma resurseffektiva kretsloppsbaserade produktionssystem som ger låg miljöpåverkan och som producerar livsmedel med hög kvalitet. Detta innebär att odlingen bygger på lokala förnyelsebara resurser och ett optimalt utnyttjande av solenergin och jordens produktionsförmåga. I ekologisk odling används inte handelsgödsel eller bekämpningsmedel. För att få marknadsföras och säljas som ekologiska produkter måste odlingen vara kontrollerad av en godkänd kontrollorganisation. KRAV och är godkända organ för kontroll av ekologisk od- ling. Den ekologiska produktionen är relativt jämnt spridd i landet med viss koncentration till öst- och samt . KRAV-godkänd areal för odling av trädgårdsprodukter var : frilandsgrönsaker 756 ha, frukt 43 ha, jordgubbar 113 ha och växthusodling 78 287 m 2. var av landets totala tomat- odling ekologiskt odlad. hade arealen ökat till . Gurkod- lingen var till ekologiskt odlad och totalt av grönsaker i växthus var ekologiskt odlat. var av arealen för frilandsgrönsaker ekologiskt odlad och hade detta ökat till . För jordgubbar är ökningen inte lika markant, och . Uppgifterna om antalet sysselsatta i trädgårdsnäringen är osäkra. Det totala antalet sysselsatta uppgick enligt trädgårdsräkningen till ca 23 000 personer. Antalet företag som lämnade uppgifter om syssel- sättning uppgick dock endast till av det totala antalet trädgårdsfö- retag i landet. Näringen uppskattar antalet sysselsatta till ca 27 000 personer motsvarande ca 10 000 årsverken. Av dessa är , motsvarande 22 000 personer, deltidsarbetande. Endast 5 000 redovisas som heltidssysselsatta. Trädgårdsnäringen uppskattar att en utökad produktion inom fält- mässig odling i första hand genererar nya säsongsmässiga arbetstillfäl- len. Ett relativt fast förhållande är att det inom jordgubbsodlingen be- hövs 10–15 plockare per hektar odling. Inom fruktodling och frilands- odling av grönsaker kan behovet variera betydligt mer men torde ge- nomsnittligt ligga något lägre än för jordgubbsodling. Vad gäller växthusodlingen i uppskattar trädgårdsnäringen att sysselsättningsläget är strukturerat för maximalt resursutnytt- jande, vilket innebär att varje ytterligare utökning av produktionen – även i befintliga företag – kommer att generera nya fasta arbetstillfäl- len. Som en relativt säker norm inom större delen av prydnadsväxtod- lingen i växthus gäller relationen att 1 000 m 2 odlingsyta kräver 1 500 timmars arbetstid. Inom köksväxtodlingen är denna relation något lägre och också uppdelad i en fast och en säsongsmässig sysselsättningsdel. Trädgårdsnäringen är i hög grad påverkad av internationell konkurrens som produkternas begränsade transport- och lagringstålighet samt det faktum att de inte är standardiserade, gör att det knappast kan talas om något världsmarknadspris för trädgårdsprodukter. De neder- ländska auktionspriserna har emellertid oftast karaktären av ett världs- marknadspris och utgör framför allt på växthusodlade produkter en kontinuerlig referensnivå för prisbildningen. För den svenska trädgårdsnäringen varierar de främsta konkurrent- länderna något beroende på produkt. Detta gäller särskilt för frilands- grödorna där producentländer som t.ex. , , och konkurrerar med svensk produktion. Enligt statistiken framgår att den största importen av växthusprodukter kommer från och . svarar också för en stor del av importen av frilandsprodukter. Det bör dock noteras att det i efter medlemskapet uppmärksammats brister vad gäller statis- tiken främst beträffande ursprungsland vid handel med andra EU- länder. De svenska trädgårdsprodukternas marknadsandelar varierar kraf- tigt, men för näringen i sin helhet har den totala marknadsvolymen i ett längre perspektiv varit relativt . En ungefärlig uppskattning visar att näringen svarar för av den sammanlagda inhemska konsumtionsvolymen av i odlingsbara, ätbara och icke ätbara trädgårdsprodukter. Medan den svenska marknadsandelen för t.ex. växthusgurka, morot, isbergssallat och jordgubbar under den svenska säsongen är så hög som 85–, är marknadsandelarna för t.ex. svenska tomater, äpplen och vitkål endast 50–eller lägre. Några svenska produkters marknads- andelar, sett på helår, återges i tabell 6.5. För prydnadsväxter, inklusive plantskoleväxter, är det svårare att göra produktvisa jämförelser mellan svensk odling och import. En fortsatt ökning av importen av snitt- blommor kan dock noteras som den svenska odlingen av krukväxter och plantskoleväxter i stort sett hävdar sina tidigare mark- nadsandelar. 3/U 1997:167 4ABELLInhemska marknadsandelar i procent för olika trädgårdspro- dukter åren 1981–1993. självförsörjningsgrad av kepalök (vanlig lök) var . uppgick importen av kepalök till . Självförsörjningsgraden av vitkål var . importerades vitkål och rådkål. är i princip självförsörjande vad gäller morötter. Äppleimporten kommer framför allt från . upp- gick den totala importen av äpplen till . Självförsörjnings- graden av äpplen var . Jordgubbsimporten kommer från , och . är dock under säsong så gott som självförsörjande vad gäller jordgubbar. Den svenska självförsörjningsgraden för tomat och gurka har den se- naste legat relativt . uppgick den inhemska marknadsandelen för tomat till medan motsvarande siffra för gurka låg på . importerades totalt tomater varav från och från Spani- en. Vad gäller gurka importerades in , varav mer än häften hade sitt ursprung i och kom från Spa- nien. Importen från av tomater och gurka sker företrädesvis under de svenska vintermånaderna. Den kraftiga ökningen av tomatim- porten från torde vara missvisande. branschen motsvarar en stor del av denna ökning också tomater från . 4ABELLImport och importandel av vissa frilandsodlade trädgårdspro- dukter . Lök (kepalök) Källa: Statens jordbruksverks importstatistik. Enligt importstatistiken utgörs snittblomsimporten i huvudsak av pro- dukter från . En inte oväsentlig del av dessa produkter kommer dock primärt från länder utanför EU och säljs över auktioner- na i för att därefter föras in i andra medlemsländer. 3/U 1997:167 en total import och införsel om kom från . Motsvarande siffror anger , varav från . Detta visar att importen till har ökat. Utöver , är bl.a. , och en del afri- kanska länder viktiga exportländer. 4ABELLImport och importandel av vissa växthusodlade trädgårdspro- dukter . Källa: Statens jordbruksverks importstatistik. i /Uruguayrundan innebär, som tidigare nämnts, åtagande bl.a. vad gäller sänkta gränsskydd och exportbidrag. Detta avtal började gälla . Vad gäller gränsskyddet innebär avtalet att allt gränsskydd omvandlats till tullar. Samtliga tullsatser kommer i enlighet med att sänkas med i genomsnitt , dock för varje enskild tullposition fram , i förhållande till vad som gällde åren 1986–1988. infördes inom EU det s.k. ingångsprissystemet för de viktigaste frukterna och grönsakerna. Detta system kan karaktäriseras som ett importminimiprissystem. Grundprincipen är att varje sändning skall respektera ingångspriset när den importeras till EU. Beroende på importpriset betalas sedan olika tullsatser. Dessa ingångspriser skall liksom övriga tullar sänkas successivt fram . Det är svårt att förutse de direkta effekterna av det sänkta tullskyddet. För vissa pro- dukter kan en uppskattning göras att preferenser för EU-producerade produkter har reducerats så att importpriserna kommer att ligga i nivå med EU-priserna. Detta skulle således innebära en kraftig skärpning av konkurrensen. För att förhindra störningar på EU-marknaden kan enligt jordbruks- avtalet en tilläggstull under vissa förutsättningar införas. Enligt kom- missionens förordning (EG) nr 1555/96 om tillämpningsregler för tilläggstullar inom sektorn för frukt och grönsaker kan en tilläggstull, under vissa förutsättningar, påläggas om den totala importerade kvan- titeten överskrider en viss fastställd utlösande volym. Förordningen be- döms komma att tillämpas i mycket restriktiv omfattning och därmed få liten effekt på importen. Även exportsubventionerna begränsas, både vad gäller subventio- nernas andel av priset och de subventionerade volymerna. Exportbidra- gen skall reduceras utgiftsmässigt och volymmässigt fram (med start ). I de fall EU-marknaden fort- satt kommer att karaktäriseras av högre produktionspriser än i omvärl- den kan ett överskott bli resultatet p.g.a. de försämrade exportvillkoren. Ett ökat överskott kan leda till sänkta avsättningspriser för produktio- nen inom EU-länderna förutsatt att intervention av något slag inte vid- tas. 6.5Vissa jämförelser med och och i viss mån även svarar för en betydande del av den totala importen av de trädgårdsprodukter som också odlas i . Det är därför av intresse att göra en jämförelse dessa länder emellan vad avser vissa förhållanden. En jämförelse mellan förhållan- dena för produktionen som råder i dessa länder och situationen i försvåras av det bristande statistiska underlaget som finns att tillgå. Beträffande generella beskattningsregler för näringsverksamhet, kapital etc. hänvisas till kapitel 5. Vad gäller kostnaderna i verksam- heten har i det följande gjorts uppskattningar av skillnader i skatter och avgifter för vissa viktigare insatsvaror.