sou · GLB377d1 · 1998-01-01 00:00:00 — –sådana tillskott till verksamheten under beskattningsåret som görs iannat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. Bestämmelserna i 31 kap. 9–14 §§ om vilka tillgångar och skulder som räknas till näringsverksamheten, om hur tillgångarna värderas samt om övergångsposten skall tillämpas också vid beräkning av kapitalunderlaget för expansionsfond. 6 a §En särskild post får beräknas om en fastighet förvärvas genom arv, testamente eller gåva eller genom bodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller makes död och summan av förvärvarens kapitalunderlag för expansionsfond och det kapitalunderlag som hänför sig till förvärvet understiger av summan av förvärvarens expansionsfond och den övertagna expansionsfonden. Förvärvarens kapitalunderlag och expansionsfond skall beräknas vid utgången av beskattningsåret före förvärvet medan det kapitalunderlag som hänför sig till förvärvet och den övertagna expansionsfonden beräknas vid förvärvstidpunkten. Detta stycke gäller bara om fastigheten är kapital- tillgång såväl hos den tidigare ägaren som hos förvärvaren. 6 b §Den särskilda posten uppgår till samma belopp som den särskilda posten för räntefördelning, beräknad enligt 31 kap. 14 b §. 6 c §Den särskilda posten får öka kapitalunderlaget för expansions- fond med högst ett så stort belopp att kapitalunderlaget motsvarar av den sammanlagda expansionsfonden som avses i 6 a §. Kapitalunderlaget får ökas med posten bara så länge någon del av fastigheten finns kvar i näringsverksamheten. Om kapitalunderlaget före ökningen med posten ett visst år motsvarar av expansionsfonden, upphör rätten att öka kapitalunderlaget med posten. 9 § Med kapitalunderlaget för expansionsfond avses delägarens justerade anskaffningsvärde för andelen i bolaget beräknat enligt 47 kap. vid beskattningsårets utgång 1.en sådan övergångspost som avses i 31 kap. 17 § första stycket, minskat med 3.sådana tillskott till verksamheten under beskattningsåret som görs i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten, och 4.lån från bolaget till delägaren eller till en närstående till del- ägaren, om inte räntan på lånet är marknadsmässig. Om andelen i handelsbolaget är lagertillgång, avses med kapital- underlaget för expansionsfond i stället andelens skattemässiga värde vid beskattningsårets utgång justerat med posterna 1, 3 och 4 i första stycket. Bestämmelsen om övergångsposten i 31 kap. 17 § skall tillämpas också vid beräkning av kapitalunderlaget för expansionsfond. I vilka fall fonderna får övertas Från enskild näringsidkare till annan enskild näringsidkare 14 §En expansionsfond får övertas om –samtliga realtillgångar i en enskild näringsverksamhet övergår till en obegränsat skattskyldig fysisk person genom arv, testamente, gåva eller bodelning, och –mottagaren vid arv eller testamente skriftligen förklarar att han övertar expansionsfonden, eller –parterna vid gåva eller bodelning träffar skriftligt avtal om övertagandet. Expansionsfonden får dock inte övertas till den del den överstiger av värdet av realtillgångarna i näringsverksamheten vid utgången av det tredje beskattningsåret före det aktuella ökat med en tredjedel. Värdet av realtillgångarna skall beräknas på det sätt som anges i 31 kap. 12 § första stycket 1–4 och 7 samt 13 §. Om expansionsfonden övertas, anses den som övertar fonden själv ha gjort avsättningarna och avdragen för dem. Positivt och negativt fördelningsbelopp 3 § Ett positivt fördelningsbelopp beräknas genom att ett positivt kapitalunderlag för räntefördelning multipliceras med statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret ökad . Ett negativt fördelningsbelopp beräknas genom att ett negativt kapitalunderlag för räntefördelning multipliceras med statslåneräntan ökad med en procentenhet. Om beskattningsåret omfattar längre eller än , skall fördelningsbeloppet justeras i motsvarande mån. Hur kapitalunderlaget beräknas framgår av 8–17 §§. 8 § Med kapitalunderlaget för räntefördelning för en enskild näringsidkare avses skillnaden mellan värdet på tillgångarna och värdet på skulderna i näringsverksamheten vid det föregående beskattnings- årets utgång –underskott av näringsverksamheten under det föregående be- skattningsåret till den del avdrag för underskottet inte har gjorts enligt någon av de bestämmelser som anges i 14 kap. 24 § första och andra styckena, –kvarstående sparat fördelningsbelopp, –en sådan övergångspost som avses i 14 §, och – en sådan särskild post vid arv, gåva m.m. som avses i 14 a–14 c §§, –av expansionsfonden enligt 30 kap. vid det föregående beskattningsårets utgång, och –sådana tillskott till verksamheten under det föregående beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. 10 § Som tillgångar eller skulder i näringsverksamheten räknas inte fordringar eller skulder som avser –statlig inkomstskatt, –statlig förmögenhetsskatt, –avkastningsskatt enligt 2 § 5 lagen (1990:661) om avkast- ningsskatt på pensionsmedel, –särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, –statlig fastighetsskatt, –mervärdesskatt som skall redovisas i självdeklaration enligt 10 kap. 31 § skattebetalningslagen (1997:000), –avgift enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, och –skattetillägg och förseningsavgift enligt taxeringslagen (1990:324). 14 §Med övergångsposten avses ett negativt fördelningsunderlag vid taxering. Om den skattskyldige på grund av förlängt räken- skapsår inte taxerades för näringsverksamheten då, avses i stället ett negativt fördelningsunderlag vid taxering. Ö vergångsposten skall beräknas utan sådan jämkning av för- delningsunderlaget som gällde då, om beskattningsåret omfattade längre eller än . Om en fastighet som är kapitaltillgång vid den taxeringen togs upp till ett lägre belopp än det högsta av de värden som följer av 12 § första stycket 4 eller 13 §, skall övergångsposten minskas med mellanskillnaden. Om näringsverksamheten övergår till en fysisk person genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, övertar förvärvaren övergångsposten. 14 a §En särskild post får beräknas om en fastighet förvärvas genom arv, testamente eller gåva eller genom bodelning med anledning av äktenskapsskillnad eller makes död och det kapitalunderlag för räntefördelning som hänför sig till förvärvet är negativt vid förvärvs- tidpunkten. Detta gäller bara om fastigheten är kapitaltillgång såväl hos den tidigare ägaren som hos förvärvaren. 14 b §Den särskilda posten uppgår till ett belopp som motsvarar det negativa kapitalunderlag för räntefördelning som hänför sig till förvärvet, beräknat vid förvärvstidpunkten. Posten får dock inte överstiga ett belopp som motsvarar den ersättning som lämnas för fastigheten minskad med det högsta värdet för fastigheten vid förvärvs- tidpunkten enligt 12 § första stycket 4 eller 13 § och ökad av övertagen expansionsfond. Ett åtagande att ta över expansionsfonden räknas inte som ersättning. Om en del av fastigheten övergår till någon annan ägare, skall posten minskas i motsvarande mån. Om fastigheten och driften av den räknas till olika näringsverksam- heter och förvärvaren eller hans närstående före förvärvet eller efter förvärvet tillskjutit kapital i mer än obetydlig omfattning till den näringsverksamhet som driften räknas till, skall posten minskas i motsvarande mån. 14 c §Den särskilda posten får öka kapitalunderlaget för räntefördel- ning med högst ett belopp som motsvarar det negativa kapitalunderla- get i näringsverksamheten före ökningen med posten. Kapitalunderlaget får ökas med posten bara så länge någon del av fastigheten finns kvar i näringsverksamheten. Om kapitalunderlaget före ökningen med posten ett visst år är negativt, upphör rätten att öka kapitalunderlaget med posten. 16 § Med kapitalunderlaget för räntefördelning för en delägare i ett svenskt handelsbolag avses det justerade anskaffningsvärdet för andelen i bolaget beräknat enligt 47 kap. vid det föregående beskatt- ningsårets utgång –kvarstående sparat fördelningsbelopp, och –en sådan övergångspost som avses i 17 §, minskat med –sådana tillskott till verksamheten under det föregående beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verk- samheten, och –lån från bolaget till delägaren eller någon närstående till delägaren under det aktuella beskattningsåret, om räntan på lånet inte är marknadsmässig. Med kapitalunderlaget för räntefördelning avses för andel som är lagertillgång i stället det skattemässiga värdet justerat med posterna i första stycket. Räntor och utdelningar i näringsverksamhet 11 §Med utdelning avses i 12–18 §§ inte sådan utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen skall dra av enligt 38 kap. 19 §. Om ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening enligt ett dubbelbeskattningsavtal skall anses ha hemvist i en utländsk stat, skall företaget vid tillämpning av 12–21 §§ anses som en utländsk juridisk person som är hemmahörande i den utländska staten. 35 kap. Svenska fusioner 13 §Bestämmelser om fusioner finns också i fråga om –kostnader i samband med fusion i 16 kap. 7 a §, –periodiseringsfonder i 27 kap. 7, 8 och 14 §§, –ersättningsfonder i 28 kap. 20 och 23 §§, och –underskott i 39 kap. 14–20 §§. Beräkning av överskott och underskott för vissa juridiska personer 17 §Om ett företag upphör att vara investmentföretag, skall av värdet på företagets delägarrätter vid ingången av beskattningsåret tas upp som intäkt. Om värdet på företagets delägarrätter var högre vid ingången av något av de fem föregående beskattningsåren och företaget var investmentföretag det året, skall intäkten i stället beräknas på det högsta av dessa värden. I stället för vad som sägs i första stycket får företaget som intäkt ta upp summan av kapitalvinster på delägarrätter minskat med summan av motsvarande kapitalförluster som företaget haft som det har varit investmentföretag, dock tidigast från och med ingången av . Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte om företaget upplöses genom likvidation. 19 §Utdelning som en kooperativ förening lämnar av vinsten av den kooperativa verksamheten i form av rabatt eller pristillägg i förhållande till gjorda köp eller försäljningar skall dras av. Om föreningen har medlemmar som får sådan utdelning som enligt 41 kap. 14 § inte skall tas upp som intäkt hos dem och det inte är fråga om bara enstaka medlemmar, får utdelningen dras av med högst ett belopp som motsvarar statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret minskad och multiplicerad med summan av medlemmarnas omsättning med föreningen. Intäkter och avdrag i kapital 1 § Ränteinkomster, utdelningar, intäkter vid uthyrning av privat- bostäder och alla andra intäkter på grund av innehav av tillgångar samt kapitalvinster skall tas upp som intäkt, om inte något annat anges i detta kapitel eller i 8 eller 41 a kap. Kostnader för att förvärva och bibehålla intäkter, andra ränteutgifter och kapitalförluster skall dras av, om inte något annat anges i detta kapitel eller i 9 eller 55 kap. Begränsat skattskyldiga skall dock inte dra av ränteutgifter som inte är kostnader för att förvärva eller bibehålla intäkter. Vissa utdelningar och utskiftningar Utdelning av aktier i dotterbolag 16 § Utdelningar från svenska aktiebolag i form av aktier i ett annat svenskt aktiebolag skall inte tas upp som intäkt, om 1.utdelningen lämnas i förhållande till antalet innehavda aktier, 2.aktier i det utdelande bolaget är inregistrerade vid en svensk börs, 3.det utdelande bolaget vid utdelningstillfället, direkt eller indirekt, äger samtliga aktier i det andra bolaget och har gjort det sedan det föregående beskattningsårets ingång eller sedan det andra bolaget började bedriva verksamhet av något slag, 4.samtliga aktier i det andra bolaget delas ut, och 5.den verksamhet som därefter bedrivs eller skall bedrivas i vartdera bolaget är av inte obetydlig omfattning i förhållande till den verksamhet som bedrevs i det utdelande bolaget. Förutsättningarna i första stycket 2 och 5 gäller inte i fråga om utdelning från bankaktiebolag. Förutsättningen i första stycket 5 gäller inte heller i fråga om utdelning från ett kreditmarknadsbolag som är moderbolag i en koncern där det ingår ett bankaktiebolag. Vad som sägs i första och andra styckena gäller även om mottagaren av utdelningen inte äger aktierna i det utdelande bolaget. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade företag 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om i vilken utsträckning utdelningar och kapitalvinster på aktier och andelar inte skall tas upp som intäkt. Bestämmelserna gäller utdelningar och kapitalvinster på –aktier i svenska aktiebolag, –andelar i svenska ekonomiska föreningar som inte är kooperativa, –aktier i utländska juridiska personer om inkomstbeskattningen av den juridiska personen inte är väsentligt lindrigare än inkomstbe- skattningen enligt denna lag av ett svenskt företag med motsvarande inkomster. Vad som sägs om aktier i detta kapitel gäller också i fråga om andra andelar. 2 §Bestämmelserna tillämpas inte på utdelning från ett företag, om 1.företaget är marknadsnoterat, 2.företaget under det räkenskapsår som beslutet om utdelning avser eller under något av de fyra föregående räkenskapsåren, direkt eller genom ett dotterföretag, ägt aktier med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person, 3.företaget, om det är ett förvaltningsföretag, under det räken- skapsår som beslutet om utdelning avser, direkt eller genom ett annat förvaltningsföretag, ägt någon aktie i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad utländsk juridisk person, eller 4.företaget är ett privatbostadsföretag. Ett företag anses marknadsnoterat om någon aktie i företaget är marknadsnoterad. I fråga om marknadsnoterade företag finns bestäm- melser i 9 och 10 §§. 3 §Utdelning skall tas upp som intäkt bara till den del den överstiger lättnadsbeloppet. Lättnadsbeloppet är summan av 1.underlaget för lättnadsbelopp multiplicerat av statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret, och 4 §Underlaget för lättnadsbelopp är summan av 1.det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om aktien hade avyttrats för utdelningen, 2.sparat lättnadsutrymme, och 3.lönesummetillägg enligt 11 §. I 17 och 18 §§ finns bestämmelser om att omkostnadsbeloppet för aktierna i vissa fall beräknas efter uppräkning eller på grundval av ett kapitalunderlag. I fråga om kvalificerade aktier som avses i 52 kap. 3 § tillämpas också de begränsningar som följer av 11 och 12 §§. 5 § När en aktie förvärvas är förvärvarens lättnadsbelopp för det beskattningsåret noll, om utdelning har lämnats tidigare . 6 §Om utdelningen understiger lättnadsbeloppet, skall mellanskillna- den (sparat lättnadsutrymme) föras vidare till nästa beskattningsår. inte någon utdelning, skall hela lättnadsbeloppet, beräknat vid beskattningsårets utgång, föras vidare. Detta gäller dock bara om förutsättningarna i 2 § första stycket är uppfyllda. Vad som sägs där om räkenskapsår som beslutet om utdelningen avser skall i stället gälla det räkenskapsår som har avslutats närmast före ingången av den skattskyldiges beskattningsår. 7 §Om en aktie övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, skall förvärvaren överta den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. 8 § Av en kapitalvinst på aktier skall bara ett belopp som överstiger summan av beskattningsårets återstående lättnadsbelopp och det sparade lättnadsutrymmet tas upp som intäkt. I fråga om marknadsno- terade företag finns bestämmelser i 9 och 10 §§. Tioårsperioden efter en marknadsnotering 9 §Om ett företag marknadsnoteras tillämpas 1–8 §§, utom 2 § första stycket 1, på utdelning och kapitalvinst på aktier i företaget till och med det tionde kalenderåret det noterades. Sparat lättnadsutrymme vid utgången av det tionde året skall läggas till anskaffningsvärdet för aktien. Första stycket gäller bara 1.aktier som getts ut före tidpunkten för noteringen eller den tidigare tidpunkt då företaget inför en marknadsintroduktion offentligt eller på något annat sätt riktat en inbjudan till en vidare krets att förvärva aktier i företaget och som inte efter denna tidpunkt har övergått till en ny ägare genom köp, byte eller på liknande sätt, och 2.aktier som förvärvats med stöd av aktier som avses i 1 och inte efter förvärvet har övergått till en ny ägare genom köp, byte eller på liknande sätt. 10 § Bestämmelserna i 9 § första stycket gäller inte i fråga om aktier i 2.företag som före tidpunkten för marknadsnoteringen varit marknadsnoterade, eller 3.företag som före tidpunkten för marknadsnoteringen varit dotterföretag till ett marknadsnoterat företag. 11 § I underlaget för gränsbeloppet skall ett löneunderlag enligt 14–16 §§ räknas in (lönesummetillägg). För aktieägare som avses i 12 § får tillägget inte överstiga vad som anges i 13 §. 12 § Om aktieägaren året före beskattningsåret varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i dess dotterföretag, skall lönesummetillägg göras bara om aktieägaren har fått ersättning från företagen som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster med belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av –av den högsta löneunderlagsgrundande ersättningen till en arbetstagare, och –tio basbelopp för året före beskattningsåret. 13 §För en aktieägare som avses i 12 § får lönesummetillägget inte överstiga ett belopp som motsvarar 50 gånger den ersättning som aktieägaren för året före beskattningsåret fått från företagen och som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Begränsningen gäller för aktieägarens sammanlagda innehav av aktier i företaget. 14 § Löneunderlaget skall beräknas på grundval av ersättning som ingår i underlaget för beräkning av avgifter enligt 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter eller 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och som före beskatt- ningsåret har lämnats till arbetstagarna i företaget och i dess dotter- företag. Om ersättningen avser arbetstagare i ett dotterföretag som inte är helägt, skall så stor del av ersättningen medräknas som motsvarar moderföretagets andel av antalet aktier eller andelar i dotterföretaget. 15 §Vid beräkningen av löneunderlaget skall följande ersättningar inte medräknas: 1.ersättningar som täcks av statliga bidrag för lönekostnader, 2.ersättningar till arbetstagare som har en delägarätt som getts ut av företaget eller av ett annat företag inom samma svenska koncern om detta kapitel skall tillämpas på utdelning, ränta eller kapitalvinst på rätten. 16 §Löneunderlaget är den del av den sammanlagda ersättningen som överstiger tio basbelopp. Löneunderlaget fördelas med lika belopp på antalet aktier i företaget. 17 §För aktier som har förvärvats skall vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 4 § anskaffningsutgifterna räknas upp med hänsyn till förändringarna i det allmänna prisläget från och med för- värvsåret, dock tidigast , . Motsvarande gäller för ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts . Vad som sägs i första stycket gäller inte om omkostnadsbeloppet beräknas med tillämpning av 18 §. 18 § För aktier som har förvärvats får vid beräkning av omkostnadsbeloppet enligt 4 § som anskaffningsutgift tas upp det justerade kapitalunderlaget i företaget enligt 19–27 §§ fördelat med lika belopp på aktierna i företaget. Som förutsättning gäller att denna beräkning används för samtliga de aktier i företaget som aktieägaren förvärvat . I sådant fall skall hänsyn inte tas till ovillkorliga kapitaltillskott som gjorts före utgången av det beskattningsår som avses i 19 §. Vad som sägs i första stycket gäller inte i fråga om utländska juridiska personer. 19 §Kapitalunderlaget är skillnaden mellan värdet på tillgångarna och värdet på skulderna i företaget vid utgången av det beskattningsår för vilket taxering skedde . Om företaget inte taxerades då, är kapitalunderlaget i stället motsvarande skillnad det beskattningsår för vilket taxering skedde . 20 §Som skuld räknas av 1.en avsättning till skatteutjämningsreserv enligt den upphävda lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv, 2.sådant uppskovsbelopp som avses i den upphävda lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver till den del det vid beskattningsårets utgång inte hade återförts, och 3.avsättningar till ersättningsfonder och liknande fonder. Som skuld räknas också skuldreserveringar till den del avdrag gjordes vid beskattningen. 21 §Aktier och andelar i andra svenska dotterföretag än handelsbolag skall tas upp till ett värde som motsvarar kapitalunderlaget i dotterföretaget. Om dotterföretaget inte var helägt, skall så stor del av detta värde tas upp som motsvarar moderföretagets andel av aktierna eller andelarna i dotterföretaget. 22 §Vid värdering av andra tillgångar än som avses i 21 § skall 1.fastigheter som var lagertillgångar tas upp till det skattemässiga värdet, minskat med värdeminskningsavdrag som hade gjorts vid beskattningen men inte i räkenskaperna, 2.andra lagertillgångar än fastigheter samt pågående arbeten, kund- fordringar och liknande tillgångar tas upp till det skattemässiga värdet, 3.inventarier tas upp till det skattemässiga restvärdet, 4.fastigheter som var kapitaltillgångar tas upp till anskaffnings- värdet för mark, byggnader och markanläggningar, ökat med förbätt- ringskostnader och minskat med gjorda värdeminskningsavdrag, 5.delägarrätter som var kapitaltillgångar tas upp till omkostnads- beloppet vid en avyttring, 6.fordringar i utländsk valuta tas upp till det värde som gällde vid beskattningen, 7.andelar i handelsbolag tas upp till det justerade anskaffnings- värdet enligt 47 kap., och 8.andra tillgångar tas upp till omkostnadsbeloppet vid en avyttring. Vad som sägs om värdeminskningsavdrag gäller också i fråga om liknande avdrag såsom skogsavdrag och avdrag för substansminskning samt sådana belopp med vilka ersättningsfonder och liknande fonder tagits i anspråk. 23 § Fastigheter i som var kapitaltillgångar och som hade förvärvats före utgången av får i stället anses förvärvade . I sådant fall skall hänsyn inte tas till utgifter och avdrag , utöver vad som anges i andra stycket. Anskaffningsvärdet skall anses motsvara en viss del av fastighetens taxeringsvärde för minskad med värde- minskningsavdrag och liknande avdrag vid 1982–taxeringar, om avdragen uppgått till av nämnda del av taxeringsvärdet. Den del av taxeringsvärdet som skall användas är för Om marknadsvärdet på byggnader, mark och markanläggningar som anses förvärvade vid beskattningsårets utgång understeg av anskaffningsvärdet enligt andra stycket, skall detta värde justeras i skälig mån. 24 § Om företaget gjorde avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering, får av det belopp som enligt lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv minst skall återföras vid 1995–taxeringar tas upp som skuld i stället för vad som anges i 20 § första stycket 1. Om avdraget för avsättning är lägre än det avdrag som avses i 20 § första stycket 1, skall kapital- underlaget minskas av mellanskillnaden. 25 §Kapitalunderlaget skall minskas med vinstutdelning som lämnats för det räkenskapsår för vilket taxering skedde eller, om företaget inte taxerades då, det räkenskapsår för vilket taxering skedde . 26 §Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 25 § skall minska kapitalunderlaget till den del det utdelade beloppet överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning, eller i före- kommande fall, fastställd koncernbalansräkning.