sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Det ger nya erfarenheter och stimulans för fantasin och skapar nyfikenhet inför det skrivna språket. Barnen bör tidigt få kontakt med och lära sig ta vara på dess möjligheter. Sagans värld är en omistlig del av vårt kulturarv. Sagornas symboliska innebörd kan hjälpa barnen att förstå och bearbeta känslor, upplevelser och intryck. Moraliska innebörder - vad som är gott och ont, rätt och fel - framställs på ett sätt som barn förstår. Sagorna ger också kunskaper om det avlägsna, det ovanliga och om de udda och annorlunda människorna. Det bör emellertid uppmärksammas att sagor också kan vara skrämmande och kan förmedla fördomar av olika slag. $E YNGSTA BARNEN i förskolan uttrycker sig huvudsakligen genom kroppsspråket. Alla omsorgssituationer ger utomordentliga tillfällen till nära kontakt och kommunikation mellan personalen och barnen. Genom att dessa situationer görs lustbetonade och att personalen svarar på barnens kroppssignaler och joller, pratar med barnen om det som händer och knyter ord direkt till handling stimuleras barnen att kommunicera. De får ord- och språkförståelse och stimuleras att själva börja använda ord. och ramsor bör vara dagliga inslag för de minsta. Kombinationen tal, rytm och rörelse är viktig och kan stimuleras i enkla rörelselekar. Bilder av föremål och händelser som barnen känner igen är hjälpmedel för att knyta ord till konkret verklighet. Berättande och högläsning får efter hand allt större betydelse för att öka barnens ordförråd och ge dem vidgade erfarenheter. Samtal om ting, händelser och bilder blir allt viktigare och barnen skall uppmuntras att berätta och beskriva. I drama och mim bör de få möjlighet att gestalta och bearbeta upplevelser av omvärlden. $E ¤LDRE BARNEN bör på ett medvetet och varierande sätt stimuleras att vidareutveckla och använda sitt språk. De bör få träning i att lösa problem och bearbeta konflikter verbalt. Barnen bör också få delta i planering och vara med och fatta beslut. Enkla texter och deras användning i vardagen blir ett allt viktigare inslag i verksamheten. Genom att man i förskolan använder texter i naturliga sammanhang - korta meddelanden, enkla recept för matlagning och bakning, skriver ner barnens berättelser och texter till deras teckningar - ges barnen hjälp att bli medvetna om språkets uppbyggnad av ord och bokstäver och de kan bli motiverade att lära sig läsa Detta är en fruktbar grund för L¤S OCH SKRIVUTVECKLINGEN. Sambandet mellan barnens motoriska utveckling, kropps- och ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN 209 rumsuppfattning som förutsättningar för läs- och skrivutveckling måste uppmärksammas. När barnen nått så långt i sin utveckling att de visar intresse för att börja skriva och läsa skall de få stöd och hjälp för detta i förskolan. Denna text visar på en stark medvetenhet om vikten av tidig språkinlärning. Då det gäller personalens formella kompetens har staten dock ställt lägre krav på barnomsorgen än på skolan. I social- tjänstlagen 13 b § står att DET SKALL FINNAS PERSONAL MED S¥DAN UTBILD NING ELLER ERFARENHET ATT BARNS BEHOV AV OMSORG OCH EN GOD PEDAGOGISK VERKSAMHET KAN TILLGODOSES , medan det i skollagen, kap. 2, 3 § heter att KOMMUNEN ¤R SKYLDIG ATT F¶R UNDERVISNING ANV¤NDA L¤RARE SOM HAR UTBILDNING AVSEDD F¶R DEN UNDERVISNING DE I HUVUDSAK SKALL BEDRIVA De kommunala åtstramningarna som präglat har påverkat förskolans verksamhet. Minskade personalresurser och större barngrup- per har gjort det svårare att uppfylla såväl statliga rekommendationer som kommunala mål. Detta gäller inte minst arbetet med språk och litteratur. 10.2.1Centrala direktiv för skolan I 3KOLLAGEN (1985:1100) finns de grundläggande bestämmelserna om hur det offentliga skolväsendet för barn och ungdom skall utformas. Alla barn och ungdomar skall ha lika tillgång till utbildning och, inom varje skolform, få en likvärdig utbildning. Av skollagen framgår att skolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper och i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. (1 kap. 2 §) ,¤ROPLANEN ,PO som bygger på skollagen fastslår att utbildning och fostran handlar om att överföra kulturarvet - värden, traditioner, språk, kunskaper - från en generation till nästa. Läroplanen kompletteras med kursplaner för alla ämnen och tim- planer för de olika skolformerna. 3Källa: Pedagogiskt program för förskolan, Allmänna råd från 1987:3. 4Källa: Lpo94. 210 ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN Svenskämnet är uppdelat i två delar, språk och litteratur. Målen i litte- raturämnet är att eleven dels kan läsa och förstå texter av olika slag, såsom skönlitteratur, faktatexter och dagstidningarnas artiklar i all- männa ämnen och dels kan anpassa lässättet till textens karaktär och till syftet med läsningen. Dessutom har skolan som mål att eleverna utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att läsa litteratur och skapa med hjälp av språket, så att de gärna läser på egen hand för att stilla sin nyfikenhet och uppnå personlig tillfredsställelse. Skolan skall även sträva mot att eleverna i samtal kan uttrycka de känslor och tankar litte- raturen väcker, att de lär känna svensk skönlitteratur, får kunskaper om centrala författarskap och därigenom blir förtrogna med svensk kultur. Att eleverna lär känna skönlitteratur från de nordiska länderna och från andra delar av världen och får förståelse för kulturens mångfald är ett annat av skolans mål. Vid sidan av de allmänna målen finns de mer konkreta som eleverna skall ha uppnått. I slutet av femte klass skall således eleverna kunna läsa barn- och ungdomsböcker och faktatexter med god förståelse och med flyt i läsningen. Efter nionde klass skall eleverna kunna läsa till åldern avpassad skönlitteratur, saklitteratur och dagstidningsartiklar i allmänna ämnen med god förståelse så att innehållet kan återges sam- manhängande. Dessutom skall niondeklassarna känna till några av de stora skönlitterära verken och författarskapen som ingår i vårt kultur- arv.6 Skönlitteraturen ger kunskaper om barns, kvinnors och mäns livsvillkor under olika tider och i olika länder. Litteraturen ger också perspektiv på det nära och vardagliga. Det är viktigt att eleverna från det första skolåret till det sista får möta litteraturen i myter, sagor och sägner, i dikter, pjäser och prosaberättelser, i såväl barn- och ungdomslitteratur som vuxenlitteratur. Arbetet kring litteraturen genom samtal, skrivande eller dramatisering hjälper eleverna att få svar på de stora livsfrågorna. Skönlitteraturen bär en del av vårt kulturella arv och förmedlar kunskaper och värderingar. Litteratur fungerar som ett kitt i en kulturgemenskap och skolan har ett ansvar att lyfta fram den aspekten. 5Källa: Kursplan i svenska för . 6Källa: Kursplan i svenska för . 7Källa: Kursplan i svenska för . ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN 211 har fastställt en timplan för med undervis- ningstid fördelad på ämnen och ämnesgrupper. Trots att man i Lpo 94 minskat svenskämnet totalt, lägger stor vikt vid svenskundervisning. Svenskämnet omfattar 1 490 timmars under- visning av totalt 6 665, dvs. av det totala antalet timmar i grund- skoleutbildningen, vilket är mer än något annat ämne. (Som jämförelse kan nämnas att matematik omfattar eller .) För gymnasieskolan är målet att varje elev får god insikt i centrala delar av det svenska, nordiska, inklusive det samiska, och västerländska kulturarvet. Det är skolans ansvar att varje elev efter genomgången gymnasieutbildning skall kunna söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje. Svenskämnet är på gymnasiet uppdelat i två kurser. läggs stor vikt vid litteraturens roll. I målbeskrivningen för Kurs A, 3PR¥KET OCH M¤NNISKAN, framgår att både litteraturläsning och egen användning av språket i tal och skrift ingår och att litteraturläsning skall vara en källa till kunskap och personlig utveckling och bilda utgångspunkt för samtal och skrivande. Eleverna skall kunna formulera egna tankar, iakttagelser och jämförelser vid läsning av saklitteratur och litterära texter från olika tider och kulturer. Målbeskrivningen för Kurs B, 3PR¥K - LITTERATUR - SAMH¤LLE fastslår bl.a. att eleverna skall tillägna sig kunskaper om hur språket och litteraturen avspeglar samhället och kulturen. De skall också få möjlighet att på ett fördjupat sätt och med olika arbetsformer sätta litteraturläsningen och språkstudierna i centrum. 9 Eleverna skall bl.a. ha läst och behandlat centrala litterära verk, ha kunskap om författarskap, epoker och idéströmningar i kulturer förr och , med särskild tonvikt på 1900- talets litteratur och idéutveckling, kunna jämföra och se samband mellan texter från olika tider och kulturer samt i tal och skrift kunna formulera intryck och iakttagelser i samband med läsningen. Eleverna skall också känna till viktiga genrer och litteraturvetenskapliga begrepp som har betydelse för tolkning, granskning och analys av texter i olika medier. 8Källa: Kursplan i svenska för gymnasieskolan. 9Källa: Kursplan i svenska för gymnasieskolan. 212 ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN 10.4Kultur i skolan/Lärandemiljö Skolan är också samhällets största kulturinstitution. Skolan skall respektera elevernas erfarenheter, sätt att uttrycka sig och rätt till infly- tande. Skolan skall också utmana elevernas föreställningar och visa på andra kulturerfarenheter, konstnärliga språk och kulturmöten. Eleverna skall också få tillgång till sin tids uttrycksformer och deras skapande förmåga skall utvecklas i en mångfald av medier. En avgörande roll i skolans kulturarbete har skolbiblioteken. Intresset för skolbiblioteks- frågor har också ökat kraftigt. Biblioteken har en viktig roll för elever- nas aktiva och undersökande arbete. Skolbibliotekets uppgift måste vara att uppmuntra elevernas kunskapssökande, väcka deras nyfiken- het, erbjuda dem utvecklande läroprocesser och att både roa dem och utmana deras intellekt. Arbetsgruppen Kultur i skolan tillsattes 1995 med uppgift att stärka kulturinnehållet och de kulturella uttrycksformerna i skolan. Arbetet skall pågå och kommer arbetsgruppen med en idéskrift. Utredningen förebygga läs- och skrivsvårigheter (U 1996:03) har i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder som kan föreb ygga uppkomsten av läs- och skrivsvårigheter. Kommittén, som lämnat sitt betänkande Att lämna skolan med rak r ygg - om rätten till skriftspråket och om förskolans och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter (SOU 1997:108), menar bl.a. att den lärandemiljö som hem, förskola och skola erbjuder alla barn är av avgörande betydelse för hur deras läsande, skrivande, talande och tänkande utvecklas. Kommittén pekar på att det skett en nedrustning av skolornas bibliotek, speciellt i utsatta områden och ser detta som allvarligt. Tillgängliga och engagerande, spännande och varierande texter påverkar i hög grad hur lärare och pedagoger lyckas med att hjälpa barn och unga att utveckla god läs- och skriv- kompetens. Till Kommittén om lärarutbildningen (U 1997:07), som skall lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningarna har synpunkter överlämnats om lärarnas och pedagogernas roll i arbetet mot läs- och skrivsvårigheter. 10 SOU 1997:108, Att lämna skolan med rak rygg - om rätten till skriftspråket och om förskolans och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- och skrivsvårigheter. ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN 213 Läsningen har minskat, också bland skolungdomar som ändå är den grupp som läser mest. De som i första hand bär ansvaret för att introdu- cera barnen i böckernas värld är föräldrarna. Förskolans och skolans uppgift är att fördjupa detta intresse. Läroplanen och kursplanerna i svenska visar att såväl i som i de frivilliga skolformerna läggs stor vikt vid litteraturämnet. Hur de centrala direktiven tillämpas konkret i skolorna skiftar dock mycket beroende på lokala beslut på de enskilda skolorna. Till syvende och sist är det givetvis den enskilda lärarens intresse och kompetens som avgör hur litteraturdelen av svenskundervisningen bedrivs.