sou · GLB3183 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är en intresseorga- nisation för 44 yrkesverksamma teatergrupper . För att bli anta- gen som medlem, måste man visa kvalitet, professionalism och konti- nuitet. Teatercentrum organiserar utifrån arbetssättet och formen - grupperna skall vara kollektiv bildade av medlemmarna själva. Före- tagsformen kan däremot skifta. De 44 grupperna har 266 medlemmar. Därutöver finns 13 enskilda medlemmar. Indirekt sysselsätter grupperna ytterligare ca 150 produk- tionsanställda. Medlemsavgiften är per årsverke med en maximiavgift om per grupp. Arbetet leds av en styrelse. Det finns fyra anställda på kansliet. Teatergrupperns antal ökade under och nådde sin kulmen när Teater- centrum hade 64 grupper som medlemmar. finns färre grupper och alla ingår inte heller i Teatercentrum. Teatercentrum har en domi- nans av medlemmar som arbetar mot barn och ungdom. Utanför står t.ex. en del av de grupper som huvudsakligen arbetar vid en fast scen. finns dessutom en tendens att allt fler samarbetar i lösare konstel- lationer för specifika projekt i stället för att bilda grupper. Totalt i finns ca 70 fria teatergrupper med kontinuerlig verksamhet. Grupperna är annars väl etablerade och får bidrag från Statens kul- turråd och sina hemkommuner och ibland extrapengar för vissa upp- sättningar. av budgeten täcks av bidrag och av spelintäkter. De fria grupperna har dock inga garanterade bidrag. För /96 tilldelades de fria grupperna . dessa pengar gav grupperna 6 000 föreställningar som sågs av 506 000 personer. av barnteater produceras och spelas av Teatercentrums grupper. Merparten av grupperna turnerar i hela landet. Genom interna kurser, seminarier och festivaler bidrar man både till att utveckla grupperna professionellt och ger dem forum att möta arrangörer. I samråd med är man också förhandlings- part när det gäller prissättning och kollektivavtal. gjorde man en katalog över grupperna och deras produktioner och listor över skådespelare som sökte jobb m.m. har man omfor- mat förmedlartjänsten till en tjänst som informationssekreterare. Syftet är att skapa intresse för fria grupper och främja en kulturpolitik som gynnar dem. Därför ger man bl.a. ut tidningen i 15 000 exemplar. Man säljer alltså mer indirekt genom att öka kunskapen om teatrarna. Teatercentrums grupper har en kulturpolitisk funktion genom att de aktivt söker upp sin publik. Med relativt enkla medel kan de spela i #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 109 bygdegårdar och skolor på orter som aldrig annars skulle kunna ta emot levande teater. Det är dock slitsamt för grupperna att ständigt turnera i synnerhet som de allt mer sällan kan stanna på en ort. Betoningen på teater för barn och ungdom är också viktig. Grup- perna spelar teater för hälften av eleverna på en gång . Utan dessa grupper bleve det sannolikt ingen teater för många av dem. Teatercentrum ordnar fortbildning genom 14-dagars seminarier där man kan fördjupa sina konstnärliga uttryck. För detta har man fått bidrag från länsarbetsnämnden. Många frilansare ringer och ber om hjälp av få kontakter och vill lämna uppgifter om sig för att kunna få uppdrag. Det förmedlar man så gott man kan utan att ha någon fast organisation för det. Också allt fler invandrare efterfrågar hjälp att ta sig fram i den svenska kulturbyråkra- tin. Var finns pengar, var finns lokaler, hur når man arrangörer etc.? Teatercentrum, med sitt unikt stora kontaktnät av arrangörer och orga- nisationer över hela landet. skulle med större resurser kunna spela en aktiv roll gentemot denna nya grupp. Översättarcentrum bildades och är en ideell översättare som arbetar mot de svenska bokförlagen. För medlemskap krävs minst en publicerad litterär översättning i bok- form eller ett antal tidskriftsöversättningar som underlag för bedöm- ning av den sökandes kvalifikationer. Medlemmar i blir medlemmar utan prövning eftersom den redan gjorts av . Den service man i första hand givit har varit s.k. termstöd, hjälp med ord och exakta termer. Föreningen har byggt upp ett omfat- tande bibliotek med lexikon, uppslagsböcker och andra hjälpmedel. bygger man upp ett elektroniskt nätverk för medlemmarna i samarbete med översättarsektionen inom . Översättarcentrum ger ut en tidskrift Med andra ord med fyra num- mer . har man inte haft någon medlemsavgift men en sådan införs . Översättarcentrum verkar över hela landet och man har regelbundna träffar i och . Att b ygga nätverk och att träffas är viktigt eftersom översättarjobbet i sig är ensamt. och fram till mitten av 1997 har Översättarcentrum haft en timanställd medarbetare (/vecka). Från början var upp- 110 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET draget att vara arbetsförmedlande men det visade sig i praktiken svårt. Förlagen har egna kanaler för att hitta översättare och centrumet hade inte heller tillräckliga resurser att b ygga upp ett alternativ. I mitten av 1990-talet slutade man därför i praktiken med den verksamheten. Men har önskemål om en förmedling av en ny typ av uppdrag i gränslandet mellan litterär- och facköversättning framförts. Olika upp- dragsgivare efterlyser översättare till katalogtexter, presentationer, multimediatexter av litterärt och konstnärligt slag. För att möta denna nya efterfrågan håller man på att b ygga upp ett nytt register. I samband med det och att man inför medlemsavgift räknar man med att kunna förbättra servicen till dessa nya uppdragsgivare. Formen blir ett digitalt nätverk i e-postform. Den nya uppgift Översättarcentrum ser är att visa på de litterära översättarnas roll som kulturbärare i ett internationaliserat samhälle. Det är en uppgift som riktar sig både mot näringslivet och mot sko- lorna. Genom översättningar av litteratur och genom den kunskap över- sättarna får kan man bidra till ökad förståelse mellan olika kulturer. Detta kräver dock att översättarna omdefinierar sin yrkesroll för att bredda sin arbetsmarknad. Föreningen bedriver ett projekt över gränserna med i bidrag från Stiftelsen . Projektet riktar sig till gymnasieskolor i och går ut på att göra gemen- samma arbeten med text, film, teater eller poesi under ett läsår. Resul- tatet skall visas upp för allmänheten. Projektet skall ge uppdrag till översättare som handledare ute i skolorna. För projektet har en pro- jektledare anställts på halvtid . För att modernisera och utveckla Översättarcentrum har man fått ett beredskapsarbete på halvtid . Man utreder nu hur man skall kunna finansiera denna basverksamhet när beredskapstiden gått ut. Tidningen och hemsidan på Internet sköts utan arvode. Översättarcentrum har haft låg aktivitet och hade kunnat välja att I stället har man valt utveckling för att möta den nya arbetsmarknaden. har denna utveckling varit beroende av anslag för projekt och beredskapsarbete från arbetsförmedlingen. Illustratörscentrum har 1 150 medlemmar . Medlemsantalet har ökat stadigt men inte särskilt kraftigt. var antalet medlemmar 1 054. För att väljas in som medlem skall man styrka att man är yrkes- verksam illustratör genom minst fem publicerade arbetsprover. #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 111 för medlemskap i , den fackliga organisationen, är tio prover. Det är alltså något lättare för nytillkomna i yrket att bli med- lemmar i Illustratörscentrum än i Svenska Tecknare. Illustratörscentrum har en deltidstjänst på sitt kansli som ansvarar för uppdragsförmedling och kontakter med uppdragsgivare/marknads- föring. Medlemmarna i Illustratörscentrum erbjuds att lämna in arbets- prover till det bibliotek/arkiv som man håller och som är tillgängligt för potentiella uppdragsgivare. De erbjuds också att delta på de åtta Tecknarmässor som Illustratörscentrum arrangerat för att marknadsföra sina medlemmar och deras yrke. Illustratörscentrum publicerar också en katalogtidning på Vitt. Katalogen går till tänkbara uppdragsgivare: bokförlag, tidningar, fack- press, reklambyråer etc. De första numren gavs ut med bidrag från AMS men täcks nu helt av Illustratörscentrums egen budget. Illustratörscentrum har också b yggt upp en databank där ambitionen är att alla medlemmar skall finnas representerade med minst fem bidrag var uppdelade i olika kategorier. är 400 medlemmar represente- rade i databanken. Föreningen arbetar just nu också med att bygga upp en hemsida där medlemmarna kan presentera sig med tre bilder var. Detta sker utan bidrag. Illustratörscentrum arbetar aktivt med service mot uppdragsgivare för att bidra till medlemmarnas sysselsättning. Förutom alla besök i har man omkring 100 samtal med förfrågningar från potentiella uppdragsgivare. Totalt bedömer man att man förmedlar flera tusen uppdrag till medlemmarna men har inte resurser att föra statistik och kontrakten görs upp direkt mellan medlemmen och uppdragsgivaren. Riks är en ideell förening, som startades . Föreningen har 355 medlemmar . Medlemskap beviljas såväl yrkesverksamma fotografer som andra som vill främja svenskt foto- grafi. Minoriteten av medlemmarna är själva verksamma konstnärer. Majoriteten är verksamma inom närbesläktade områden. De nytill- komna medlemmarna är mestadels unga, ofta studerande som använder föreningen som en kanal in i konstvärlden. målsätt- ning är att främja kritiskt granskande och konstnärligt gestaltande fotografi genom verksamhet som bidrar till ökat intresse, kännedom och utveckling inom området. Att göra denna fotografi tillgänglig för 112 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET allmänheten och att stödja och initiera debatt och diskussioner om foto- grafi. Föreningen har en anställd medarbetare vid sitt i . Därutöver försöker man förstärka resurserna med prakti- kanter och projektanställda vilket är beroende av möjligheterna att få externa bidrag. Föreningen har utnyttjat rekryteringsstöd men också projektpengar från stat och kommun. Föreningen vill få medel till ytterligare en tjänst för att klara arbetsbelastningen. Den nya tjänsten skulle fördelas mellan den ungdomspedagogiska verksamheten, före- ningens kulturpolitiska arbete och administration. De tyngsta uppgifterna för kansliet är att driva . ligger centralt i och har utvecklats till ett centrum för den fotografiska konstarten och har öppet . Galleriet anordnar utställningar men också diskussionskvällar och seminarier. Galleriet har ambitionen att dels introducera internationellt fotografi för en svensk publik, dels introducera unga nordiska fotografer. Galle- riet har arbetat upp ett gott rykte både i och internationellt. Genom engagemang kan galleriet visa projekt som inte är kommersiellt gångbara. De nationella och internationella kon- taktnät som givit kommer i hög grad svenska fotografer till godo. Galleriet arrangerar både formella och informella möten mellan producenter vid konsthallar och museer och konstnärer. Före- ningen förmedlar också undervisnings- och föreläsningstillfällen för de konstnärer man samarbetar med. Andra förmedlande verksamheter är Index Edition och Index Edition Archive. Index Edition innehåller verk av närmare 90 huvudsakligen svenska konstnärer. Den visas på galleriet och finns alltid till- gänglig däremellan. har den också visats i och på . visas Månadens val ur Index Edi- tion på en vägg i galleriets butik och de multiplar som ingår i arkivet säljs till låga priser. De olika verken ingår i Index Edition vartefter den förnyas. Nya verk tillkommer därmed kontinuerligt. Index Archive är ett särskilt arkiv som innehåller både bild och text om de just nu mest intressanta nordiska konstnärerna. Den är en infor- mationsbas som används flitigt av gästande utställningsproducenter. Genom den har föreningen förmedlat konstnärer till många stora ut- ställningar över hela världen. driver också en ungdomspedagogisk verksamhet. Syftet är att ge ungdomar en ingång till den samtida konsten. Fotografi och video är uttrycksmedel som ungdomar har lätt att relatera till och är därför en bra inkörsport också till samtida konst i vidare mening. Det ungdomspedagogiska arbetet har pågått genom bidrag från och Framtidens Kultur. #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 113 från skolor besöker galleriet men allt fler kommer också från exempelvis kringkommunerna och från studieförbund. Föreningen har inlett samarbete med vid som kommer att låta blivande bildlärare komma till galleriet för att öka förståelsen för fotografiet som konstnärligt uttryck. har lokalavdelningar på två orter: och . I pågår planering för ytterligare en lokalavdelning med egen verksamhet. Också dessa bedriver utställningsverksamhet. är den lokalavdelning som haft den mest aktiva utställnings- verksamheten . Tillgången till en ALU-anställd betydde mycket för att utveckla arbetet som också riktar sig mot nordiskt samarbete. I bedrivs utställningsverksamheten i Öre- bros Konstmuseum. Målsättningen är att etablera och stödja dans som konstform. är en mötesplats för danskonstnärer, hyr ut repetitionslokaler och samarbetar med arran- görer och grupper. arrangerar, i samarbete med Balett- , daglig träning för professionella dansare i nutida dans- tekniker och modern balett. Föreningen får också bidrag från för att anlita gästlärare, som ett led i medlemmarnas fortbildning. Föreningen är både öppen för yrkesverksamma dansare, juridiska personer och intresserade. Medlemsavgiften är för juri- diska personer, för enskild medlem i och Syd och i övriga landet. Stödmedlemmar betalar 150 kronor.För att bli medlem krävs att man är yrkesutbildad inom dansområdet och varit yrkesverksam som dansare under . Därutöver finan- sieras verksamheten med bidrag från och kommunalt verksamhetsbidrag. Föreningen ger ut en tidning . Kansliet ligger i anslutning till egna träningslokaler som har hög standard. De används för den dagliga träningen och hyrs ut för repetitioner och framtagning av nya produktioner till kraftigt subven- tionerat pris. Föreningen har tre heltidsanställda (en kanslisamordnare och två förmedlare varav en anställts med bidrag från ). förmedlingsverksamhet är lika mycket information om dans som förmedling av föreställningar för barn och vuxna. Föreningen ger ut en årlig utbudskatalog med medlemmarnas dansproduktioner. Drygt 60 produktioner presenteras i denna. Den är det främsta verktyget att sprida information om de produktioner före- 114 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET Men föreningen engagerar sig också aktivt på andra sätt, t.ex. genom att delta i utbudsdagar över hela landet. Vid dessa möter förmedlarna 100-tals arrangörer som får en djupare kunskap om dans som scenkonst. Att samarbeta med festivalarrangörer är ytterligare ett sätt att stärka dansen men också medlemmarnas möjlighet till för- säljning av föreställningar. har i sitt register omkring 1 500 dansproducenter, arrangörer, skolor, danspartners m.fl. från hela ordnade efter sökord som typ av arrangör och län. Det är en särskild förmedling av dansföreställningar i som föreningen subventionerar med hjälp av ett arrangörsstöd från läns landsting. /96 förmedlade man 140 före- ställningar till sammanlagt 12 kommuner. Nio koreografer/grupper deltog med elva produktioner. Omkring 4 700 barn och ungdomar såg dessa föreställningar. Också i detta projekt har utbudsdagar varit en framgångsrik informationsinsats. Målgrupp har varit kultursekreterare, kulturkommittéer och länsdanskonsulenter. En koreografitävling stimulerade till nya produktioner för barn och ungdom. arbetar också på andra sätt mot arrangörer för att främja danskonsten. En checklista för arrangörer av dansföreställningar skall bryta motståndet hos ovana arrangörer. En handledning om mötet barn och dans skall underlätta för lärare, daghemspersonal och andra att förbereda barnen för föreställningen men ger också tips på hur man kan följa upp föreställningen med egna aktiviteter för att förstärka och fördjupa upplevelsen. Utöver tillgång till kraftigt subventionerade repetitionslokaler er- bjuder sina medlemmar viss produktionsstöd i form av pressregister och pressklipp, videoarkiv, tillgång till videokamera och videoapparater, mallar för kontrakt, prisrekommendation, rådgivning vid bidragsansökningar, framtagning av informationsmaterial etc. Kurser har ordnats i marknadsföring, juridik, turnéteknik m.m. har en lokalavdelning, i . Också där arrangeras daglig träning och i samarbete med af Kultur har man haft två veckokurser på heltid med gästlärare och sommarkurs i samarbete med . Konstnärscentrum är en samverkande organisation med fem fristående föreningar: Konstnärscentrum Syd, Väst, Mitt, Öst och Nord. Konstnärscentrum bildades av Konstnärernas Riksorga- #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 115 nisation (KRO), som gav det formen av en stiftelse där medlemskap i automatiskt gav medlemskap i centrumbildningen. Syftet med stiftelsen var att skapa arbetstillfällen åt medlemmarna. har det varit många diskussioner kring medlemskapet i Konstnärscentrum eftersom KRO i praktiken beslutat över det. Exempelvis fick konst- hantverkarna inte vara med när de inte tillhörde KRO. När konsthant- verkarna lämnade organisationen halverades i ett slag Konstnärscent- rums anslag från . Efter påstötning från , som är bidragsgivare, beslöt att man skulle upplösa stiftelsen och i stället bilda en demokratisk förening. fick Konstnärscentrum nya stadgar som ideell förening och dagens organisation med fem fristående föreningar. Konstnärscentrum Syd omfattar fyra län i . Föreningen har 400 medlemmar . Man delar lokal med KRO och , , i . Föreningen har ett nära samarbete med kulturarbetsförmedlingen i . Föreningen sam- arbetar om bildarkivet och är representerad i förmedlingens referens- grupp. Man arbetar med större utställningsprojekt med syftet att öka konstnärernas kontaktyta för att därmed finna nya marknader för konstnärerna, att visa att de kan annat än att bara måla. Ett exempel är en skulptur- och installationsutställning i och planerar man en utställning i samarbetet med museet i på temat biologisk mångfald. Föreningen skulle vilja göra mer för att hitta riktiga jobb åt konstnärer men saknar resurser. Man har ingen anställd - bara arvoderade styrelseposter. Konstnärscentrum Väst omfattar västra och har 400 beta- lande medlemmar. Föreningen har en egen lokal centralt i där man har utställningar och där det finns ett bildarkiv där medlemmarna deltar med pappersbilder på sina verk. är kontoret bemannat med en lönebidragsanställd men med ökad självfinansiering av dessa tjänster kommer föreningen inte längre att klara av kostna- derna för denne. Man har också fått en beredskapsarbetare via kommu- nen för att ordna vandringsutställningar i regionen. Syftet med dem är att nå ut till nya grupper av uppdragsgivare. På varje ort har utställ- ningen modifierats för att ge utrymme för lokala konstnärer. På utställ- ningarna visar man material som kan användas för utsmyckningar och visar på samarbete mellan illustratörer, scenografer och andra närlig- gande konstnärsgrupper. Föreningen har också gjort en video om utsmyckning som ger idéer om vad man kan göra med hjälp av bild- konstnärer. Lunchträffar med uppdragsgivare är andra sätt att knyta nya kontakter där konstnärer kan komma in som konsulter för utsmyckning vid planerade projekt. 116 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET Konstnärscentrum Mitt omfattar västra , , och . Man har tidigare haft en anställd men har inte längre råd med det. Föreningen har 310 medlemmar. b ygger föreningen upp en egen hemsida på Internet. gjorde man också kataloger över medlemmarna och bildexempel på deras verk med stöd av arbets- förmedlingen. Detta samarbete har arbetsförmedlingen avbrutit och föreningen har därför inte haft råd att uppdatera katalogen. Konstnärs- centrum Mitt ingår inte i förmedlingens referensgrupp men man för- söker ändå bygga upp ett samarbete genom att inbjuda arbetsförmed- lingen till sina styrelsemöten. Konstnärscentrum Öst har 380 medlemmar och omfattar och län samt . Föreningen har en liten kontors- lokal i anslutning till KRO i men saknar t.ex. datorutrust- ning för skrivarbete. Föreningen ger ut en medlemstidning. I finns en interaktiv video där alla medlemmar är presenterade. En brist med den är att arbets-/uppdragsgivare måste ta sig till Konstnärs- centrum för att ta del av den. Det bildarkiv som föreningen tidigare byggt upp övergick till arbetsförmedlingen i och med att den gemen- samma förmedlartjänsten överfördes dit. Föreningen samarbetar spora- diskt med arbetsförmedlingen Kultur och Media i och mer aktivt med . Konstnärscentrum Nord sträcker sig från till och har 150 medlemmar. Föreningen har ett bra samarbete med arbetsförmed- lingen Kultur och Media i och finns med i deras referensgrupp. Man deltar också aktivt i uppb yggnaden av deras bildarkiv. Föreningen försöker fånga upp konstnärernas idéer och ibland också vara huvud- man för projekt där flera konstnärer är inblandade. Föreningen bidrar aktivt till att försöka få statliga bidrag till norrlandskonstnärer för att stärka deras inkomstmöjligheter. Exempel på sådana projekt är Norr- ländsk information där konstnärer, skådespelare och dansare gemen- samt deltog. I projektet - en visa och rum deltog sex konstnärer och föreningen gav stöd för att ordna budgeten för projektet. I Konstpassagen - en bildvisning vid fick två konstnärer arbete . Filmcentrum är en ideell förening som bildades av en grupp fria filmare. Föreningens syfte är att sprida kort- och dokumentärfilm främst genom att lansera och distribuera svenska och utländska filmer. Föreningen har sju lokalavdelningar och genomför regionala vis- ningsturnéer med konstfilm och videoproduktioner. #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 117 också en omfattande utbildningsverksamhet. Filmcentrum Riks har främst lansering av svensk och utländsk film på programmet men har också som mål att sprida barn- och dokumentärfilm. Filmcentrum Öst stöder filmare, såväl amatörer som professionella. Just nu arbetar man med att främja videofilm som uttrycksmedel, genom utbildning och olika projekt. Medlemmar kan hyra tid för redi- gering och också hyra inspelningsutrustning. Föreningen har studie- cirklar för ungdomar i video och redigering. Man ger ut kulturtidskrif- ten Film&TV. Föreningen producerar ett kaféprogram för . betalar hyran för föreningens lokal och man får också medarbetare genom . Filmcentrum Väst är i hög grad inriktad på lokal-TV och arbetar mycket med i . Föreningen har en studio med sändningsmöjligheter som också är en resurs för andra föreningar som vill föra ut sina budskap via . Föreningen producerar också egna program. Sammantaget vill föreningen bidra till ett ökat utbud av lokal-TV och har en omfattande utbildningsverksamhet med det syftet. Föreningen har också arrangerat för att lyfta fram filmare i exil. Filmcentrum Syd arbetar via med kurser, föreläs- ningar och visningar. Föreningen vill stimulera en icke-kommersiell produktion och samarbetar bl a med . Man utvecklar multi- media för pedagogiska program för barn och ungdom och söker anslag för att utveckla Framtidens medieverkstad där olika grupper kan ut- nyttja olika uttrycksmedel, bl.a. genom en animationsverkstad och en öppen videoverkstad. I har Filmcentrum en aktiv verksamhet med fyra anställ- da och nio ALU-anställda. De 200 medlemmarna har tillgång till kame- ror, redigeringsutrustning, kurser, seminarier och visningar. Film- centrum finns också i och i där Filmcentrum Norr bl.a. arbetat med den internationella filmfestivalen och i nära samarbete med länsfilmkonsulenten. Det var som Konsthantverkare och Industriformgivare (), bildade och Hantverk, be- nämnd Stiftelsen . Initiativet till ett konsthant- verkscentrum togs således av konsthantverkarna själva. Syftet med stiftelsen var att få till stånd en verksamhet som underlättar för med- lemmarna att kunna leva på sitt arbete. Konsthantverkscentrum har 455 anslutna spridda över hela landet . Det är en ökning med 100 118 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET De anslutna konsthantverkarna betalar en servi- ceavgift till Konsthantverkscentrum.