sou · GLB3141d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Vuxenbefolkningen i respektive kommun finns indelad i olika utbild- ningsklasser. För varje kommun har de som har eftergymnasial utbildning selek- terats. Diagrammet visar förhållandet mellan kommunens utbildnings- nivå och per capita-inköp. Per capita-inköp av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda utbildningsnivåer. Procenttalen anger hur många som har eftergymnasial utbildning. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universitets- och turistkommuner. Procent av vuxen befolkning Här kan konstateras att kommuner med hög försäljning per capita har en utbildningsnivå som ligger över genomsnittet men förhållandet är inte så markerat. Diagrammet visar att kommuner som har en lägre utbildningsnivå även har ett högt per capita-inköp. Kommunernas folkmängd varierar starkt. De minsta har en befolkning kring 5 000 personer medan den stora mängden ligger i intervallet 20 000 till 40 000 invånare. Så här ser sambandet ut mellan bokinköp och kommunens storlek mätt i antal invånare: 3AMBANDSANALYS - KOMMUNENS FOLKM¤NGD Per capita-försäljning av böcker genom bokhandeln i olika kommun- storlekar. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universistets- och turistkommuner. V än ersb o rg K arlsk o g a H ärn ö san d Här kan vi konstatera ett mer tydligt samband. Per capita-inköpet ökar ju större folkmängd som kommunen har. Är det så att människor i små kommuner inte köper eller läser böcker? Sanningen är snarare den att bokköparna söker större urval och reser till närmaste större tätort för att köpa litteratur. Man överger helt enkelt den lokala bokhandeln. Men diagrammet visar att det finns undantag. Ett antal kommuner med liten folkmängd kan uppvisa en försäljningsprestation som ligger långt över genomsnittet för motsvarande kommuner med samma folkmängd. Vad är det som göra att , , , , , , , och uppnår så mycket högre tal än andra kommuner? Innan detta förhållande närmare kommenteras skall även sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och per capita- inköp redovisas. Genom den separata lönsamhetsstudien av bokhandeln finns ett utför- ligt underlag för att analysera sambandet mellan lönsamhet och bok- handelns försäljning per invånare. För 162 kommuner finns ekonomisk statistik om bokhandelns ekonomi. Dessa kommuner har indelats i klasser efter per capita-inköp. Nedanstående tabell visar sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och grad av per capita-inköp. 3AMBAND PER CAPITA INK¶P AV B¶CKER OCH BOKHANDELNS L¶NSAMHET -0,1 Tabellen ger ett överraskande besked. Det finns ett påtagligt sam- band mellan god ekonomi i bokhandeln och ett högt per capita-inköp av kommunens invånare. De 13 kommuner som uppvisar den bästa lön- samheten verkar dessutom i kommuner som har en genomsnittsfolk- mängd understigande 25000 invånare. Finns det då något speciellt som karaktäriserar de bokhandlar som presterar en högre per capita-försäljning än andra med jämförbara för- utsättningar? Här är en lista på de kommuner som har ett per capita- inköp som är mer än dubbelt så stort än genomsnittet för andra kom- muner med samma folkmängd: För de som arbetar i bokbranschen är det allmänt bekant att bokhan- deln i de ovan nämnda kommunerna är kända för ett brett sortiments- utbud, stor backlist och kunnig personal. Flera är välkända för sin höga kulturambition. De flesta är också stora kunder på Seeligs grossistlager vilket indirekt är ett bevis för att bokhandeln aktivt arbetar med reorder och backlist. Det kanske märkligaste exemplet är vars bokhandel säljer böcker och uppvisar en god lönsamhet. Bokhan- deln får vare sig statligt stöd eller är medlem i någon inköpskedja. Affärsidén bygger på en aktiv försäljning av ett brett ut bud i kombina- tion med en mycket kunnig personal. omsätter böcker för vilket ligger över den genomsnittliga försälj- ningen av allmänlitteratur för samliga bokhandlare i riket. I bor inte fullt 18 000 invånare. Grannkommunen med över 30 000 invånare saknar bokhandel! Nedanstående kartbild visar per capita-försäljningen av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln i olika kommuner i . Vid sidan av har den högsta försäljningen per capita. I dessa kommuner ligger inköpet genom bokhandeln exkl. moms på ca . Storkommuner som och uppvisar betydligt lägre siffror. Bilden finns endast i den tryckta versionen Sala är ett annat intressant exempel där bakgrunden till den höga försäljningen ligger i ett nära samarbete med biblioteken i Sala och (saknar bokhandel). Detta samarbete innebär ett bättre fotfäste för den lokala bokhandeln. Vid en specialanalys av kranskommuner går det också att urskilja kommuner med hög försäljning per capita. Att och ligger i en klass för sig är kanske inte så märkligt men att uppnår en bokförsäljning som är mer än dubbelt så stor som genomsnittet för , , och är förvånansvärt. är knappast någon god bokhandels- kommun men det finns där en mycket välsorterad bokhandel som direkt ger utslag i statistiken. Ett annat exempel är utanför som uppnår en försäljningsprestation i sin kommun långt över genomsnittet för riket. Bokhandels kännemärke är hög kulturprofil med en stor aktivitetsnivå. Både och kan uppvisa en tillfredsställande lönsamhet. Sambandsanalysen visar att det finns förutsättningar att driva en bok- handel även i mindre kommuner även om marknadsunderlaget i de allra minsta är otillräckligt, men att kommuner med över 20 000 invånare saknar bokhandel är inte fullt logiskt. Snarare ett bevis på att det saknas bokhandlare med kompetens att driva bokhandel. Nyetable- ringsbenägenheten är mycket låg vilket är märkligt mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden. Svarsfrekvensen på utannonserade bokhandelsföretag är mycket svagt. Det finns helt enkelt inga köpare medan det finns kö på människor som vill starta eget inom andra de- taljhandelssektorer såsom gatukök, godisbutiker och kiosker. Anled- ningen till det svala intresset torde främst vara brist på kompetens. För att driva en framgångsrik bokhandel krävs en god branschkunskap och icke minst ett starkt engagemang för litteratur. Den mest lön- samma samhällsinvesteringen för bokhandelsbranschen är därför att utbilda nya bokhandlare. En sådan åtgärd inte bara stärker nätet av bokhandel utan den får även indirekt en stor betydelse för den smala litteraturen som är beroende av en kompetent bokhandelskår. Ett ytter- ligare skäl för att investera i kompetens är den snabba tekniska utveck- lingen som allt mer kommer att påverka bokhandeln. IT-tekniken kan för bokhandeln vara en ny möjlighet att nå marknaden men den kan också vara ett hot om bokhandeln försummar att vidareutbilda sig. De ovan nämnda företagen som lyckats är goda förebilder. Deras försäljningsprestation visar att det går att öka marknaden. Böcker är impulsvara som säljs till stor del på grund av påverkan. Påverkan sker genom attraktiva och välsorterade butiken med rätt affärsläge i kombi- nation med en försäljningsinriktad och kunnig personal. Internet och den litterära processen Digitala hypertexter på Internet - exemplet Almqvist1 !V *OHAN 3VEDJEDAL Internet har i redan haft stor betydelse för olika led i vad har kallat den litterära processen, ett litterärt verks väg från författare, via förlag, kritiker, bokhandel och bibliotek fram till läsa - ren.2 Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Flera författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet (eller lagrar dem där för publicering vid Print-On-Demand); där finns mängder av förlagreklam; en rad firmor bedriver direktför- säljning av böcker; en mängd bibliotek publicerar sina kataloger på nätet; där finns litterära diskussionsgrupper där läsare kan samtala per dator om böcker. Exemplen kunde göras många fler - har mängder av initiativ tagits, både genom frivilligt arbete, sats- ningar från stat och kommuner och kommersiella investeringar. I den här artikeln ska jag inte försöka inventera eller beskriva dessa olika aspekter av vad som kan kallas Internetiseringen av den litterära processen. Jag väljer en begränsad aspekt och låter den pågående utgivningen av tjäna som ett exempel på hur datateknik kan användas vid vetenskaplig 1 En längre version av denna uppsats har tidigare tryckts som på Internet. Om publicering av en textkritisk edition som digital hypertext, för litteraturvetenskap 26(1997):2, s. 60 -74. Där finns en utförligare beskrivning av framväxten av det digitala , liksom mer av textkritiska metoddiskussioner. Uppsatsen är under publicering på Internet i anslutning till den digitala versionen av (adress, jfr nedan). De URL-adresser som anförs i noterna gällde . 2 Jfr figuren över den litterära processen, i , Litteratur och samhälle. Om litteratursociologin och dess forskningsfält, Litteratursociologi. Texter om litteratur och samhälle, red. och , 1997 (s. 16-49), s. 40 f. 3 Se vidare mina översikter Det skönlitterära nätet. Internet och svensk skönlitteratur, Medialiseringen av , red. , 1997, s. 29-40 (även /svedjnet.htm) textutgivning.4 Främst handlar det om Internet som publiceringskanal, men en bakgrund ges om hela utgivningsprojektets framväxt och upp- läggning, liksom till den digitala utgåvans plats bland svenska digitala publikationer. Det bör påpekas att termen "digital publicering" i det följande används som en beskrivning av en särskild slags "elektronisk publice- ring". En digital text lagras inte som bild utan är digitalt sökbar; en elektronisk text kan däremot vara en bild, t.ex. av en handskrift eller en boksida. Informationen i sådana bilder är inte möjlig att söka eller bearbeta med de texteditorer och sökverktyg som finns i exempelvis ordbehandlingsprogram. # * , !LMQVISTS 3AMLADE 6ERK En komplett utgåva av är en gammal dröm för forskarna på området, men det dröjde till innan frågan väcktes på allvar. Det skedde när det relativt nybildade Alm- qvist-sällskapet kallade till ett symposium . Resultatet av symposiet blev att en arbetsgrupp tillsattes för att under- söka förutsättningarna för en sådan edition. Dess arbete utmynnade i en rapport och i att en redaktion tillsattes. Den består nu av huvudredaktören och de biträdande redaktörerna "Samlade Verk" ska omfatta 51 volymer. Den första volymen utkom (Det går an och Hvarför reser du? har fyra volymer utkommit, och utgivningstakten planeras vara två à tre volymer . I efterhand är det lätt att se hur mycket arbetet med "Samlade Verk" har präglats av de snabba tekniska förändringarna inom bokproduktio- nen . Under den tiden har det skett något av en digital revolution i den svenska bokbranschen. Det kan vara skäl att erinra sig hur arbetet bedrevs till bara - hur vardagen såg ut när en scanner mest var något man såg i amerikanska TV-serier och när Internet mest var en glimt i forskningsbibliotekariernas ögon. Den första idén med Almqvist-utgivningen var att utge en ny moderniserad edition, alltså något i stil med Böök-editionen. 4Man måste använda termen verk, eftersom inte inskränkte sig till skrifter. Hans musik och de tavlor han eventuellt har målat ska också tas med i editionen. 5Granskningen av tidigare editioner och riktlinjerna för Samlade Verk, se och , . Planer och principer, Samlaren 114(1993) (tr. 1994), s. 15-26. var att en sådan edition skulle nå ut till läsare på ett annat sätt än en originalstavad. I bakgrunden fanns också förhoppningen om vissa stat- liga garantier, ekonomiska utfästelser som skulle göra något stort förlag benäget att åta sig utgivningen - alltså ungefär som stått för Böök-editionen. Både statens och bokförlagens intresse visade sig dock vara svalt. Av olika skäl väcktes då idén att kunde bli huvudman för utgivningen. Det visade sig mycket lyckligt eftersom det gav utgivningsprojektet en textkritisk miljö istället för en kulturpolitisk tidspress. Med tanke på övriga utgivning var det uteslutet att editionen skulle vara annat än original- stavad. För det fanns ju också väsentliga språkhistoriska argument: en sådan edition skulle bli av mycket stort intresse för språkvetenskapen. Vid det laget var vi framme vid omkring och det hummade och surrade av datorer i bokbranschen. Sättningen av böcker skedde mer eller mindre rutinmässigt via diskett, men ännu var inte scannern något realistiskt alternativ. Därför sattes den första volymen genom att texten matades in på en persondator. När den första volymen utkom var denna metod redan föråldrad. Texterna till de följande volymerna har alla scannats in. Detta är en tjänst som vi har köpt, inklusive preliminär korrekturläs- ning, och vi ser ingen anledning att ta över scannings-arbetet själva. 6 I själva verket har utgivningen ganska strikt följt principen att köpa olika slags datatjänster framför att arbeta med en egen stab av datakunniga. Vi har också strävat efter att vända oss till de ledande på området fram- för att försöka handla upp tjänsterna så billigt som möjligt. Merparten av det praktiska förlagsarbetet sköts av en av datakunnigaste förläggare (, , Hede- mora). Arbetsgången innebär att volymredaktören efter inscanningen får en diskett-version av texten att arbeta med redan från början. levererar han eller hon en diskett till förlaget, som tar fram heloriginal för korrektur och tryckoriginal. Förlaget använder också denna diskett för att göra en moderniserad urvalsupplaga, kallad "Skrifter", för bokhandeln. Den har kortare inledningar och en hård- bantad textkritisk apparat. Moderniseringen för "Skrifter" görs av Gid- lund i samarbete med . Genom denna version kan ett flertal av verk nå ut till bibliotek och bok- handlar på ett sätt som "Samlade Verk" knappast kan göra. Själva ederingsarbetet ska här beskrivas bara ytterst kortfattat. "Samlade Verk" har det möjligen enkelt materialmässigt genom bristen på originalmanuskript, men har andra problem att lösa genom 6 Inscanningen sköts av i . den bokvetenskapliga analys som måste göras för varje volym. Som många dåtida författare hade för vana att ändra sina verk efter tryckningen (ibland också under tryckningen). 7 Med andra ord finns det variantexemplar inom den första impressionen av originaleditionerna. Ett stort arbete för utgivarna är att spåra upp och jämföra dessa exemplar. Det innebär att "Samlade Verk" är en kritisk edi- tion av det klassiska slaget, en edition som inte bara trycker av en text utan där det, med bibliografen E. Du Rietzí lyckade termer, gäller att framställa en realtext som reproducerar en idealtext av ett verk. Som har framgått var grundidén redan från början dels att använda datorer så mycket som möjligt, dels att köpa tjänster i största möjliga utsträckning. När tanken väcktes på att också publicera editionen digi- talt var därför första steget att söka efter någon som hade rätt slags datakompetens. Men det var också viktigt att knyta publiceringen till någon reputerad institution - dels för att användarna skulle hitta fram till den, dels för att den digitala versionen skulle få en kvalitetsstämpel. Valet stod till att börja med mellan publicering på och publicering på Internet. Att publicera "Samlade Verk" på nätet tedde sig av olika skäl mycket mer tilltalande. Av marknadsskäl skulle en CD-ROM-version knappast kunna lanseras innan en stor del av voly- merna var utgivna, medan en Internet-version kan göras tillgänglig i ungefär den takt som bokvolymerna ges ut. Därmed kan den nå använ- darna snabbt - och fortlöpande bli till stor hjälp för de redaktörer som arbetar med nya volymer. Ett annat skäl att välja Internet framför CD- var att vi därmed slapp låsa oss för ett tekniskt format redan från början. Vi har valt det mest använda och mest flexibla formatet, HTML-kodning, vilket gör att "Samlade Verk" enkelt blir tillgängliga i Word hypertextmiljö - och därmed kan länkas till andra hemsidor och hypertexter.9 Vid valet av publiceringsställe för Internet-versionen upprättade vi samarbete med Språkbanken vid i . I dess databas, "Språkbanken", finns redan en rad texter som 7 Fler exempel beskrivs instruktivt i , Kancellanserna i C.J.L. (1840), för litteraturvetenskap 24(1995):2, s. 47-54. Du , Böcker, texter och editioner - av alla de slag, Fiktio- nens förvandlingar. En vänbok till . Redaktion: och , 1996 (Skrifter utgivna av vid i , 33), (s. 89-107, s. 96 ff. 9En utförligare argumentation längs dessa linjer, jfr . Shillingsburg, Scholarly Editing in the Computer . Theory and Practice, 3 ed., 1996, s. 166 ff. utnyttjas flitigt av forskningen: en konkordans till , konkordanser till och hans brev, flera medeltida texter (bl.a. Den Heliga uppenbarelser).10 Valet att samarbeta med Språkbanken vidgades snabbt till ett gene- rellt beslut inom , nämligen att publice- ringen av samfundets nya textkritiska utgåvor i fortsättningen ska ske parallellt i bokform och i digital form. får ses som ett pilotprojekt, men också andra tekniska lösningar kan och bör användas för de digitala versioner som Svenska Vitterhetssamfun- det publicerar av andra utgåvor. Tillgänglig finns And- reas , Manuductio Ad Poesin Svecanam, utgiven av (i bokform 1996).11 !NDRA DIGITALA HYPERTEXTER P¥ )NTERNET I praktiken går arbetet med den digitala publiceringen av till så att förlaget skickar en kopia av disketten med filerna innehållande heloriginalen till Språkdata. Där konverteras filerna till HTML-format (vilket gör att de lätt kan anknytas till TEI-standard [TEI = Text Encoding Initiative]), som ord- förklaringar och textkritiska kommentarer länkas till de skönlitterära texterna.12 Utprodukten blir hypertexter, åtkomliga via Internet. finns fyra volymer tillgängliga och räknar vi att göra två - fyra volymer tillgängliga , dvs. följa bokversionens utgivningstakt. När vi publicerade de första digitala verken på Internet, Det går an och Hvarför reser du?, fanns inga svenska textkritiskt ederade hyper- texter på nätet. är vi fortfarande ensamma på området. Strind- bergs "Samlade Verk" finns ännu så länge bara på Internet i form av en konkordans med begränsad tillgänglighet. Den är ytterst användbar, men är något annat än en fullfjädrad hypertext av intresse för litteratur- historiker och litteraturläsare. Från andra språkområden finns mängder av välgjorda hypertexter på Internet. Ett stort antal är lätt åtkomliga via "Books on-line", "Project Bartleby" eller via Bibliotekstjänsts länklista "Internetkontakt" och på 10Adress till Språkbanken: . 11Adress till : . Adress till : . 12 på Språkdata är huvudansvarig för detta arbete, medan från utgivarnas sida har det vetenskapliga ansvaret för den digitala hypertextversionen. en mängd andra ställen. Som ett exempel på en lyckad publicering kan man peka på de roliga och användbara digitala hypertexteditionerna av romaner. Närmast ett digitalt hypertextbibliotek är den kulturhistoriskt omfattande "The Victorian Web"13 Det bör då under- strykas att de flesta skönlitterära klassiker som publiceras på Internet läggs ut utan större textkritiska ambitioner (även om en del av dem bygger på tidigare textkr itiska editioner i bokform). Det tydligaste exemplet är det stora , som har gjort mängder av texter tillgängliga på nätet, men som sköts med vad kallar "abysmal ignorance of the textual condition" - texterna är så opålitliga att projektet mest liknar "a textual junkyard". I finns flera skönlitterära klassiker på Internet, också de utan textkristiska ambitioner. Ett exempel är , innehållande delar av hennes författarskap och material kring det (handskrifter, essäer, m.m.). 15 Ett annat är verk, som scannats in av Autotext AB.16 Ett tredje exempel är det omfattande Projekt med bas i , startat . 17 Där presenteras ett brett urval författare och verk (ett nittiotal) av svenska författare, ofta i datormässigt eleganta och fiffiga uppställningar - men inte textuellt pålitliga. Utgivarna anger mycket sällan vilken förlaga de har använt, men i regel tycks inläsningarna bygga på pocketutgåvor eller andra nyutgåvor, med alla deras ofrånkomliga textuella brister. Projekt är en litteraturfräm- jande insats som deltagarna har allt skäl att vara stolta över, men för undervisning och forskning är dess texter knappast användbara. 13 Adressen till Books on-line: bookauth.html. Adressen till Procent Bartleby: http:// www.columbia. edu/acis/bartleby. Adressen till BTJ:s länklista: http:// /btj/saburl/ saburl.html. Adressen till romaner: . edu/~churchh/janeinfo.html. Adressen till The Victorian Web: http://www. stg.Brown.edu/projects/hypertext/landow/victorian/victov.html. Nyttiga länkar till skönlitterära hypertexter finns på t.ex. english.html; . 14Shillingsburg 1996, s. 161. 16Adressen till verk: . 17Adressen till Projekt : katalog.html. 18Projekt finns med i Länkskafferiet (/), ett virtuellt skolbibliotek som gjorts på uppdrag av och Svenska skoldatanätet. Länkskafferiet är en databas med 895 kvali- tetsbedömda och ämnesstrukturerade Internetresurser. Skafferiet är ett hjälp- Problemen med Projekt är alltså desamma som med dess internationella föregångare, . I ett sådant läge är det ännu viktigare att vetenskapssamhället erbju- der goda digitala texter, alltså texter utan fel och omedvetna förvräng- ningar. Ett syfte med det digitala är att bidra till utvecklingen av arbetsmetoder på detta område. Därför har projektets arbetsformer medvetet hållits mycket öppna. )NTERNETVERSIONEN OCH BOKVERSIONEN har skickligt argumenterat för att datorteknik och digital publicering inte gör någon skillnad i möjligheten att beskriva hur texter lagras och förmedlas: "Computerization is simply the latest chapter in the long story of facilitating the reproduction and alteration of texts; what remains is the inseparability of recorded language from the technology that produced it and makes it accessible. "19 Med den utgångspunkten kan man pröva att beskriva framställningen av som att vi producerar två versioner av en edition, en bokversion och en digitala version - kan naturligtvis andra versioner framställas, t.ex. på CD- eller i andra former. Det kan finnas ovälkomna skillnader mellan dessa bägge versioner (bok, digital). Exempelvis sker små förvrängningar vid överföringen av texten från datafil till bok och från datafil till digital publicering - vi har haft vissa problem med små detaljer som kursiveringar och tankstreck, men har inte råkat ut för några skillnader i innehållsligt betydelsebärande detaljer. Det är dock väsentligt att frigöra sig från tanken att bokversionen och den digitala versionen måste vara exakt likadana textuellt. I vissa fall vill man helt enkelt inte att Internet-versionen ska överensstämma med bokversionen, detta eftersom tryckfel och andra konstigheter i bokversionen upptäcks vid omformatering och länkningar. Därför finns det en särskild sida där det anges vilka rättelser som införts i Internet- versionen. Principiellt bör man, enligt min uppfattning, se det som både ofrån- komligt och eftersträvansvärt att boken och Internet-publiceringen inte medel för att söka information på Internet och vänder sig i första hand till elever och lärare i den svenska skolan: Någon egentlig bedömning av den textuella kvaliteten tycks alltså inte ha gjorts. 19 G , Printing History and Other History, Studies in Bibliography 48(1995) [s. 269-289], s. 288. stämmer exakt överens. Varför skulle en digital utgivare avstå från den eviga textuella ångervecka han eller hon åtnjuter? En digital utgåva är ju öppen och oavslutad på ett annat sätt än den tryckta, något som exempelvis har understrukit i en essä om den digitala hypertextens möjligheter vid textedering. Kommer Internet-versionen att bli en konkurrent till bokversionen av "Samlade Verk"? Vill folk hellre läsa texterna på skärmen istället för från boksidan eller ladda ned dem på diskett i stället för att köpa boken? Visst finns det skäl att ställa frågorna. Men min erfarenhet är att en digital utgåva fungerar utmärkt som hjälpmedel, däremot aldrig som ett alternativ till boken. Den är oslagbar för sökningar, lokaliseringar av citat, olika språkliga analyser, m.m.