sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — , som saknar egen sockerindustri, använder emellertid sock- er som inköpts till världsmarknadspris, vilket innebär billigare till- verkningskostnader för läskedrycker i än i . tillämpade före EU-medlemskapet prisutjämning för socker. Utvecklingen har också medfört att antalet sysselsatta i livsmedels- kedjans olika delar har starkt reducerats. Här utgör dock livsme- delsproduktionen inget undantag i jämförelse med den industriella ut- vecklingen inom övrigt näringsliv. Rationaliseringen och centralise- ringen har pågått och pågår fortfarande. tillämpade före EU-medlemskapet prisutjämning för socker- innehållet i läskedrycker, dvs. att en importavgift motsvarande mellan- skillnaden mellan svenskt pris och världsmarknadspris togs ut vid im- port. Ett motsvarande bidrag gavs vid export. Systemet var således konkurrensneutralt. EU tillämpar emellertid inte någon prisutjämning för sockerinne- hållet i läskedrycker vid import till EU, dvs. om den importerade läske- drycken tillverkats med billigare socker än i EU läggs inte någon avgift på den importerade läskedrycken motsvarande prisskillnaden. Enligt Statens jordbruksverks bedömning innebär detta en konkurrensnackdel för svenska läskedryckstillverkare på ca per 1,5 litersflaska i produktionsledet. I konsumentledet bedöms prisskillnaden på norskt respektive EU-socker motsvara en prisskillnad på 1,50–2,per 1,5 litersflaska läskedryck. Den svenska årsförbrukningen av socker för läskedryckstillverkning är ca , vilket enligt branschen innebär en merkostnad för produktionen i på ca jämfört med om motsvarande produktion skulle ske i . Ett läskedrycksföretag i , som har t.ex. av marknaden, skulle således kunna minska sina kostnader med ca genom att förlägga produk- tionen till . Importen från har vuxit dramatiskt och torde enligt branschens bedömning uppgå till 10–av försäljning- en. Det är i första hand de stora butikskedjornas inköpare som importe- rar läskedrycker under eget varumärke, "private label", som utnyttjar denna möjlighet. Den svenska bryggerinäringen anser, när det gäller beskattningen av öl, att skatten måste sänkas till dansk nivå för att näringen skall få konkur- rensneutrala marknadsförhållanden med dansk bryggerinäring. Det in- nebär en sänkning av skatten med ytterligare . Alternativet till den sänkningen anses vara att gränshandeln fortsätter att stiga. Från branschen framhålls också att det är högst sannolikt att förhandlingen om nya införselgränser kommer att innebära att måste acceptera, om inte , långt mer än de /person som gäller i tillåten tullfri införsel vid utlandsresa. Detta innebär en ytterli- gare press att sänka beskattningen av öl. När det gäller importförhållandena för läskedrycker från an- ser Livsmedelsindustrierna (LI) och att rådande situation är helt oacceptabel och att konkurrensneutrala han- delsvillkor mellan och måste återskapas. Detta bör ske i samband med de förestående EES-förhand- lingarna mellan och . Övrig livsmedelsindustri är en restgrupp som omfattar helt olika in- dustriverksamheter såsom t.ex. tillverkning av pasta, potatisprodukter, senap, ketchup, kryddor, jäst- och bakpulver, soppor, buljonger, ägg- pulver m.m. Hela denna grupp av heterogena företag tillverkar oftast produkter med ett högt förädlingsvärde. – eller drygt 4 700 personer – av de sysselsatta inom hela livsmedelsindustrin arbeta- de inom dessa livsmedelsindustriföretag. Två tredjedelar av de anställda arbetar i privatägda företag varav en mindre del är utlandsäg- da. Resterande tredjedelen av de anställda återfinns inom företag ägda av lantbrukskooperationen. Denna delbransch svarade för när- mare av hela livsmedelsindustrins förädlingsvärde. upp- gick exporten till ca och importen till ca 1,9 mil- jarder kronor. Marknaden för potatis kan indelas i färskpotatis till direktkonsumtion, matpotatis för lagring och direktkonsumtion, industripotatis till förbe- redda eller färdiga produkter, utsädespotatis för avsalu samt fabrikspo- tatis för stärkelseproduktion. Den sammanlagda odlingsarealen på omkring 34 500 ha är produk- tionsinriktningen redovisas i tabell 7.5. 4ABELLProduktionsinriktning av potatisodling. frites m.m. produceras) Fabrikspotatis – omkring – levereras till fyra fabriker i och i för förädling till ca potatisstärkelse. Av detta levereras omkring främst till skogsindustrin. Om- kring potatisstärkelse och lika mycket av förädlade stärkel- sekvaliteter levereras till livsmedelsindustrin. Den tekniska marknaden har inte varit föremål för regleringar. Livsmedelsmarknaden har där- emot tidigare haft ett gränsskydd. Från branschen uppges att en för- dubbling av kapaciteten för förädlade stärkelser från 10 000 till 20 000 ton behövs för att rationella, konkurrenskraftiga enheter skall kunna skapas. De ökade volymerna räknar branschen med att kunna avsätta på delvis nya marknader såsom , och . Försäljningen av potatis uppgår i primärledet till . Försäljningen av potatisprodukter, färsk potatis, potatismos, pommes frites m.m. till konsument uppgick till ca . Odlingsarealen för industripotatis uppgår till drygt 3 000 ha. Vissa fö- retag får sin råvara genom kontraktsodling, bl.a. , OLW och medan andra bl.a. Scanfood, Toppfrys och Vätternpotatis köper råvara på öppen matpotatismarknad. För vissa färdigprodukter krävs speciell råvara avseende sort, storlek och innehåll av sockerhalt, vilken inte finns att tillgå på den öppna matpotatismarknaden utan måste specialodlas. Industripotatis förädlas t.ex. genom konservering på burk, djupfrys- ning i form av pommes frites och liknande produkter, torkas i form av potatismospulver och förädlas till chips. Av industri- potatis, används ca till pommes frites, till pota- tismospulver, till tärningar, klyftor, kroketter, potatisbullar m.m. Resten går till konserverad och vakumförpackad potatis samt chips i olika former och smaker. Odling av industripotatis är en regionalt viktig näring i södra ge, som skapar sysselsättning i odlingsledet, inom transport, lagring och sortering samt inom förädlingsindustrin. Därtill kommer syssel- sättning inom bl.a. verkstäder och maskintillverkningsindustrin. Antalet sysselsatta uppskattas till sammantaget ca 2 000 årsarbeten. Råvarupriset har sedan EU-inträdet ökat kraftigt. Vid EU-inträdet upphörde det svenska arealbidraget för potatis på ca /ha och för alternativgrödor t.ex. spannmål höjdes arealbidraget (/ha). Sockerbetsodlingen och stärkelseproduktion fick kvoter och för sock- erbetorna etablerades en mycket hög prisnivå och därmed förhöjt täck- ningsbidrag till odlarna. Även EU:s stöd i form av produktionsbidrag till potatisstärkelseindustrin för att upprätthålla konkurrenskraftiga pri- ser i förhållande till stärkelse som produceras i tredje land påverkar förutsättningarna för industripotatisodlarna. EU-medlemskapets nya förutsättningar har medfört höjda råvarupriser för industripotatis med . Före EU-inträdet fanns en variabel införselavgift för att uppväga odlingsnackdelar mellan och exempelvis . giften för råvara uppgick till ca /kg i snitt. I Statens jordbruks- verks standardkalkyler antogs att det åtgick t.ex. potatis för att till- verka pommes frites och potatis för att tillverka potatis- mos. Detta innebar i praktiken ett gränsskydd på potatisdelen i färdig- varan på ca 1,50 respektive /kg. När gränsskyddet upphörde ökade importandelen för förädlade po- tatisprodukter kraftigt. Det råder ett hårt konkurrenstryck på den svens- ka marknaden speciellt från stora aktörer i och . Importen av förädlade potatisprodukter från till har fördubblats sedan EU-inträdet från till . Detta har drabbat pommes frites-marknaden extra hårt där importandelen utgör . Före EU-inträdet var importandelen . Om den importerade potatisen i stället skulle ha odlats i hade det be- hövts ca 2 400 ha odlingsareal. Den ökande importen har lett till ca 20– lägre priser till konsument. Import av förädlad potatis har ökat kraftigt medan import av mat- potatis bara förekommer i begränsad omfattning då det i finns ett naturligt skydd beroende på höga transportkostnader och kvalitets- krav. Den svenska matpotatisodlingen har därför även efter EU-inträdet ett fungerande skydd mot import av råvara från de stora konkurrenterna i . Detta gäller även till viss del för chips med kort håll- barhet och en förpackning som är skrymmande och ömtålig. Enligt företrädare för branschen har näringen gjort stora satsningar för att förbättra konkurrenskraften. Inom industriodlargruppen har man investerat i bevattningsanläggningar, satsat på forskning och utveckling av nya potatissorter och odlingsteknik, infört stensträngsläggning (till följd av stenrik ) och minimerat användning av handelsgödsel för att försöka skona miljön. Inom industriverksamheten har investe- ringar gjorts för att kunna uppnå högre utbyten och satsningar har gjorts för att förenkla arbetskrävande moment i produktionen. Vidare har satsningar gjorts för produktutveckling, kostnadssänkande aktivi- teter i hela varukedjan liksom översyn och minskning av overheadkost- nader genom strukturella förändringar. 7.3Sveriges betydelse för utlandsägda företags konkurrenssituation Verkställande direktörer i fem utlandsägda livsmedelsföretag har inter- vjuats. Syftet med intervjuerna har varit att få veta hur de största ut- landsägda företagen upplever som bas för utveckling, produk- tion, investeringar och försäljning. Utlandsägandet gör att det i dessa företag finns kunskaper om företagandets villkor i i jämförelse med andra länder. Rapporten sammanfattas i det följande. Fyra av de intervjuade företagen har som marknad. Med den basen blir marknaden tillräckligt stor för att en viss efterfrågevolym skall kunna mötas med en rationell produktionsstruktur. Skalfördelar uppnås också inom marknadsföring och inköp med som af- färsenhet. De stora internationella företagen måste i den interna kon- kurrensen om investerings- och FoU-medel kunna visa en attraktivitet för ägarna i konkurrens med andra marknader med högre tillväxt. Detta åstadkoms genom att söka tillväxtnischer, genom att effektivisera och skapa god lönsamhet, samt i viss mån genom marknadsexpansion. Dan- isco är på grund av sockerregleringen starkt nationellt knutet, men det danska ägandet och möjligheterna till synergier och bench- marking med danska systerföretag ger ändå samma mönster av optime- ring av verksamheten med som en del av ett större verksam- hetsområde. Det är intressant att notera att och Unilever gett sina dotterbolag i , Svenska respektive den , det övergripande ansvaret för den nordiska marknaden. är en tillväxtmarknad som intresserar samtliga företag. Det pågår diskussioner i alla företagen om hur dessa marknader skall hanteras – vad som är likt och olikt och vilken struktur på verksamhe- ten som är bäst. Alla är överens om att erbjuder möjligheter och att tillväxten kan bli stor. De intervjuade företagen uppvisar att man inom de multinationella företagens struktur kan nå exportframgångar. Kraft Freia Marabous Dajm och pytt i panna är två exempel. Marknadsföringen av den svenskproducerade produkten sköts av det bolag som finns på av- sättningsmarknaden. En svensk anläggning producerar och säljer till internt avräkningspris, vilket skapar kostnadsfördelar i den svenska produktionen och incitament till vidare produktutveckling. Konkurrensen definieras av de olika företagen på produkt- eller pro- duktgruppsnivå. Dessutom finns inom företagens sortiment skillnader vad avser möjligheter att tillvarata stordriftsfördelar i olika delar av sortimentet. En speciellt intressant konkurrentrelation är den till han- deln. Flera av företagen beskriver samverkansrelationer med handeln, exempelvis inom Efficient Consumer Response-projekt. lever man en tydlig konkurrens från private labels. Även beträffande inställningen till private labels finns skillnader i synsätt mellan företag- en – från leveransvägran till private labels till en mer pragmatisk syn – att leverera det som inte har unika kvaliteter. Leveranser till andra livs- medelsföretag, komponentleveranser till sammansättningsfabriker och leveranser till cateringföretag såsom upplevs inte som samma hot. 7.3.3Teknologier och kompetenser som skapar konkurrenskraft Bland de teknologier och kompetenser som anges som särskilt viktiga nämns produkternas näringsaspekter, receptur och ingredienser. Här är allt med maten och kroppen, säkerhet, hälsa och hygien av utomordent- ligt stor betydelse. är en hemmabas som är stark när det gäller denna typ av kompetens och har medvetna konsumenter i dessa frågor. Detta är en tillgång eftersom ligger i framkanten på en trend som kommer att bli tydligare i många länder. Vidare anges att processteknik är av stor betydelse för att få bättre processer och väl fungerande förpackningskoncept. Till bilden hör att nya tekniker är under införande och industrin är på väg att bli allt mer högteknologisk. För att man skall investera i ny och kapitalkrävande teknologi krävs emellertid en stor hemmamarknad för att motivera de fasta kostnaderna. Om man från maskin-, process- och förpackningsle- verantörerna kunde ta fram en mer flexibel teknologi, så att man inte var tvungen att göra enorma serier av samma produkt i samma förpack- ning för att få skalekonomi, skulle konkurrenskraften för mindre mark- nader öka avsevärt. Det skulle då bli möjligt och intressant att produce- ra för lokal efterfrågan där särskilda krav på renhet, hälsa, säkerhet och råvarukvalitet kunde tillgodoses. Ett grundläggande drag i de svensk-nordiska företagens situation är den begränsade storleken på den svenska och i vissa fall även den nor- diska marknaden. Det gör att i diskussioner om nya satsningar på hög- teknologi, produktutveckling, investeringar i produktion, måste kon- cerncheferna i de nordiska företagen visa på andra positiva faktorer som kan kompensera för marknadens begränsade storlek. Intressant nog finns det flera idéer om sådana faktorer och viktig kompetens i flera av företagen. Tankar om att är ett föregångsland när det gäller säkra, hälsosamma och rena produkter finns, som nämnts ovan, liksom det finns upplevda regionala smakskillnader som inte gör det lönsamt med ett renodlat europeiskt koncept. Dessa skillnaders värde måste emellertid balanseras mot det internationella företagets möjligheter att tillvarata samordningsfördelar. Alla företagen är resursstarka och har en stor del av teknologi och kompetens internt. Emellertid kan en nyansskillnad noteras mellan och övriga i det att tydligare markerar betydelsen av de interna resurserna, medan det bland de övriga förs mer utvecklade re- sonemang om kompletterande kompetens från andra företag och köp av kompetens från specialister i närmiljön. I studier av den svenska livsmedelsindustrins konkurrenskraft har det betraktats som självklart att den framgångsrika svenska för- packningsindustrin är en tillgång för livsmedelsindustrin i skapandet av konkurrenskraft. Därför är det intressant att notera att det i denna inte- vjuundersökning finns en kritisk röst som menar att företagen i för- packningsindustrin skulle kunna vara ännu bättre partners än vad man är . Det är ställt utom varje tvivel att en svensk primärproduktion med goda produkter till konkurrenskraftiga priser är av fundamental betydelse för alla de intervjuade företagen. den utan svensk raps, utan svensk potatis och och rabou utan svenskt socker samt utan svenska ärtor leder till en helt annan situation i konkurrenstermer. Därför är samtliga intervjuade angelägna att markera betydelsen av primärproduktionen och som svar på frågan om åtgärder för att skapa konkurrenskraft talar de intervjuade inte bara om sitt eget produktionsled, utan också om primärproduktio- nens villkor. Däremot finns det stor skillnad i beroendet av svenska råvaror – från i och i , den och Kraft Freia Marabou, till i Svenska . En konkur- renskraftig svensk primärproduktion är därför av största vikt för dessa företag. Forskning och utveckling bedrivs internt, och de direkta kopplingarna till forskningsinstitut är inte så omfattande. Så gott som alla intervjuade talar däremot om betydelsen av kontakter med maskinleverantörer, och att tid sätts på studiebesök hos dessa. Företagen avsätter för forskning och utveckling ca 1–av omsättningen. Det finns i de olika företag- en personer med ansvar för att känna av extern forskning och över- blicken av den internationella forskningen är god. Det är en diskrepans mellan situationen som den beskrivs i de här företagen och den som ibland framförs – att beställarkompetensen hos svensk livsmedelsindu- stri är så låg att man enbart kan hantera en nationell ingång till forsk- ningen. Kontakten med forskning synes komma mera indirekt genom att olika forsknings- och utbildningsorganisationer används i kompe- tensutveckling, dels genom nyrekrytering, dels genom fort- och vidare- utbildning. Ett vanligt svar var att kompetensutveckling skedde internt, med vilket avsågs att verksamheten planerades och drevs internt, men med externa resurser från kvalificerade kompetenscentra, som alltså är viktiga i företagens kompetensutveckling. De intervjuade företagen vill bli av med särregler som ökar kostnader- na i i jämförelse med andra europeiska länder. En viktig del av dessa kostnader ligger i primärproduktionen. Flera nämnde också pro- blem med säsongarbetskraft samt högre kostnader för skiftarbete än i konkurrentländerna. Delvis är detta inte en myndighets- utan en för- handlingsfråga. Vidare nämns skatteregler, särskilt för utländska speci- . Man anser vidare att mer resurser bör avsättas till livsmedelsin- riktad forskning. En annan synpunkt som framfördes var att livsmedelsnäringen hit- tills inte haft centrala myndigheters och politikers uppmärksamhet. Branschens betydelse har underskattats på det nationella planet. Man väntar nu på att se om de aktuella initiativen ger något konkret. Om lokala myndigheter gavs mest positiva omdömen. En tredje synpunkt som framfördes var att svenska myndigheter upplevdes som naiva och inflexibla i jämförelse med utländska kolle- ger. nämndes positivt i jämförelser av ett par intervjupersoner. Man ansåg det viktigt att svenska politiker och myndigheter höll sig informerade om tillämpningen av lagar och avtal i konkurrerande län- der. Uppmuntran till kreativitet framfördes. Livsmedelsindustrins struktur har ett stort antal företag med relativt få anställda. Av statistiken för framgår att endast 850 företag av totalt 2 435 hade 10 eller fler anställda, se tabell 7.6. ställen med 1–9 sysselsatta är relativt jämnt fördelade över landet, se tabell 7.7. 4ABELLAntal arbetsställen inom livsmedelsindustrin, fördelat efter bransch och storlek mätt i antal sysselsatta. Socker, choklad, Sprit, vin, tobak Margarin, olja och Förklaring: a) 50–, b) 100–, c) 1–9, d) 50–249, e) 100–, f) 50–249, g) 1–9, h) 10–49, i) 50–, j) 1–9, k) 50–. Källa: Analys. Ett flertal faktorer har ökat intresset för en småskaligt baserad livsmedelsproduktion. Med småskalig livsmedels- produktion avses här vidareförädling av livsmedel i s.k. mikroföretag med upp till nio personer anställda. Inom den småskaliga produktionen kan två grenar urskiljas. I den ena grenen, i fortsättningen benämnd gårdsföretag, sker som regel produktion av råvaran och vidareförädling i samma företag. Råvarorna hämtas från egen eller lokal lantbruks/ trädgårdsproduktion eller från skog, sjö och hav. Flertalet av dessa fö- retag har primärproduktion som huvudnäring. De ingår då inte i tabel- lerna 7.6 och 7.7 eftersom dessa endast avser företag registrerade i in- dustristatistiken under Livsmedels- och dryckesvaruindustri. 4ABELLArbetsställen inom livsmedelsindustrin med 1–9 sysselsatta. 3K¥NE 6¤ST –STER Sprit, vin och Källa: Analys. Den andra grenen är den småskaliga livsmedelsproduktionen inom den konventionella livsmedelsbranschen, t.ex. småbagerier och charke- turiföretag. Detta är företag som p.g.a. sin storlek sannolikt har vissa behov och förutsättningar, men som i övrigt inte skiljer sig från andra små och medelstora företag. Många har en tillväxtpotential. En småskalig/lokal produktion har en viktig utgångspunkt i konsu- mentens värderingar och intresse för miljö, ursprung, närhet, matkultur m.m. En annan bidragande faktor till ett ökat intresse för småskalig livsmedelsförädling kan härledas från utvecklingen inom lantbruket och förändringsprocesser på landsbygden. Dessa faktorer har bidragit till ett vidgat synsätt på företagandet på landsbygden som i sin tur har generat ett stort antal nya affärsidéer. I har en noggrann inventering av småskalig gårdsbaserad livsmedelsförädling gjorts i . Mot bakgrund av bl.a. denna inventering, erfarenheter från Svensk Lantmat och från hushåll- ningssällskapen bedöms andelen gårdsföretag i till i storleks- ordningen 1 200–1 500 företag. Osäkerheten i siffrorna skall beaktas, men dessa bör ändå ge en relativt god bild av omfattningen. Utvecklingen inom övrig småskalig livsmedelsindustri är viktig och omfattas i de beskrivningar, överväganden och förslag som ges i kapitel 8. Den fortsatta delen av detta avsnitt, kommer att beskriva situationen för de småskaliga gårdsbaserade gårdsföretagen. 7.4.2Aktuell utveckling för småskalig gårdsbaserad livsmedelsförädling Framtiden för den småskaligt gårdsbaserade förädlingen utvecklas pa- rallellt både positivt och negativt. Den allt mer koncentrerade storskaliga produktionen leder till ökat intresse för småskaliga livsmedel som av konsumenten uppfattas som mer miljövänlig och tillgodoser nya behov och värderingar. Miljöriktigheten i ett livsmedel består inte endast av hur själva råva- ran har producerats, utan hur den har förädlats och i övrigt hanterats fram till konsumtionstillfället. Inledande forskning, där den småskaligt gårdsbaserade förädlingens miljöpåverkan sätts i relation till konven- tionell livsmedelsproduktion, har påbörjats i samarbete mellan SLU och . Den ökade rationaliseringen och därmed följande centralisering in- om livsmedelsindustrin är sannolikt nödvändig med hänsyn till den tilltagande konkurrensen på EU-marknaden. Dock påverkas den regio- nala balansen och sysselsättningen i livsmedelsproduktionen. I svenska regioner med vikande sysselsättning, framför allt i norra in- land och i höglandsområden i Syd- och , framhålls ofta en lokalt baserad livsmedelsproduktion som en viktig del i regionens framtida utveckling. Att ha en egen livsmedelsproduktion upplevs ock- så ha ett symbolvärde då det gäller att skapa framtidstro och själv- känsla. En vital småskaligt gårdsbaserad förädling torde i viss mån också kunna utgöra en "plantskola" för tillväxten av nya affärsidéer och ut- veckling mot större större företag. Den kan också spela en viktig roll då det gäller utvecklingen av som turistland. SLU och Hushållningssällskapen har bedrivit aktivt utvecklingsarbete inom området – ofta i samarbetsprojekt. SLU har i första hand ansvarat för utvecklingsarbete på riksnivå med projekt som Svensk Lantmat, Norrmat, Landsbygdens Marknadsråd, utbildningar i småskalig livsmedelsförädling i samarbete med samt internationellt samarbete i och i . Flera statliga verk, myndigheter och organisationer (bl.a. Jordbruks- verket, , , , länsstyrelserna LRF m.fl.), såväl på nationell som regional nivå, har också genomfört olika insatser inom området. Det har inte varit möjligt att inom utred- ningens ramar göra en genomgripande analys över omfattning och ef- fekterna av de olika organisationernas arbete. Från branschens sida finns på nationell nivå som ett gemensamt organ. Svensk Lantmat har drygt 300 medlemmar och består av en riksförening samt ett antal regionala före- ningar. Inom alla branscher pågår ständigt arbete för att nå en ökad effektivitet. Detta kan avse förhållanden inom det egna företaget eller mellan före- taget och dess externa relationer, såsom leverantörer och kunder. Sam- arbete kan ibland också ske med företag inom samma bransch – ett samarbete för att varje deltagande företagen skall nå en ökad effektivi- tet.