sou · GLB3141d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Med ett gott OCR-program kan inläsningen av en tryckt bok bli relativt snabb och säker (om än inte bokstavsperfekt). Och sedan finns den i digital form, öppen för ändringar och omarbetningar. Hur vi än publicerar "Samlade Verk" kommer texterna aldrig att kunna skyddas tekniskt. Allt detta är välbekant för den som arbetar i en modern akademisk miljö. "Det elektroniska " är redan nu en verklighet - text- mängden på Internet är så stor att inte så få litterära citat kan beläggas på nätet lika snabbt som i citatlexika. Men vad händer när tillgången på digitala svenska klassiker blir ännu större? Finns där en risk för piratut- givning? I varje fall är möjligheterna så stora att textutgivarna nog gör klokt i att regelbundet söka av Internet för att se om där finns några alternativa versioner av texterna. Mardrömmen är ju att en felaktig ver- sion av texten börjar spridas genom vidarekopiering. I så fall blir Inter- net en ask med den värsta sortens lidanden för en textutgivare - en svärm av korruptioner. Så glider frågan om författarrätt över i frågan om säkerhet. Hur skyddar utgivaren sig mot förvrängningar? 30 Jfr m.fl. 1995, s. 49 ff. Mitt svar måste bli att hon eller han inte bör skydda annat än den egna publiceringen (som självfallet ska vaktas noga) - inte för att det inte går rent tekniskt, utan för att det strider mot den digitala publiceringens idé. "Information wants to be free" - och den som sig ut på nätet ger får nätets villkor tåla. Visst går det att skydda sig mot bred vidarekopiering av texter. Man kan exempelvis lagra dem i format som kräver program som de flesta inte har tillgång till. Man kan kräva lösenord eller någon annan form av auktorisation. Och man lagra dem i form av bilder istället för som textfiler. Alla sådana åtgärder skulle dock strida mot själva idén med en digital publicering: att göra texten snabbt och enkelt tillgänglig för så många som möjligt. Som vetenskaplig textutgivare ska man visserligen inte ha några illusioner om bredden av den publik man vänder sig till (en försäljning på över hundra exemplar på den öppna marknaden av en textutgåva innebär en bästsäljare), men just därför bör man gå användarna till mötes så långt som möjligt. Publiken för den digitala Almqvist-editionen är i första hand univer- sitetsforskare, men förhoppningsvis kan den locka också andra använ- dare: gymnasister, folkhögskoleelever, andra som skriver om litteratur. Då duger det inte att arbeta i format som kräver lösenord, hjälp av dataexpertis eller komplicerade nedladdningar av program. Man bör sträva efter att ha texter som är användbara och sökbara på samma sätt som de flesta andra texter på Internet. Det innebär att texterna står vid- öppna för att laddas ner och sedan publiceras i annan form. I den meningen är säkerhetsfrågan olöst, även om man vill ha gott hopp om att utvecklingen ska leda till möjligheter att lösa det pro- blemet. Tills dess gäller det att minnas att säkerhetsfrågan främst bör ses som ett specialfall av kvalitetsfrågan. Internets stora och förtigna pro- blem är att så mycket av informationen på nätet är fel- aktig, föråldrad eller förvrängd. Men information vill vara säker. An- nars är den inte information. Distribution av böcker genom detaljhandeln !V ,EIF /LSSON Den viktigaste distributören av allmänlitteratur till konsument är bok- handeln. Vid sidan av biblioteken ansvarar bokhandeln för att ett brett boksortiment görs tillgängligt över hela riket. Av detta skäl är det av stor vikt att närmare studera den geografiska spridningen av bokhandel samt analysera förutsättningarna för att den kommersiella försäljningen av ett brett litteraturutbud kan bibehållas eller förstärkas. Sedan bokpriserna blivit fria 1970 har successivt en förändring skett av bokdistributionen. Vid sidan av den starka utvecklingen av bokklubbar har liberalise- ringen av bokförsäljningen inneburit att försäljningen av böcker spritt sig till andra försäljningskanaler. Således har varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker i allt högre utsträckning tagit upp böcker i sitt sortiment. Dessutom har ett icke obetydligt antal specialbokhandlar etablerats. har därför funnit det angeläget att kartlägga den samlade bokförsäljningen inom hela detaljhandelssektorn. -¥LS¤TTNINGEN HAR VARIT ATT F¥NGA UPP ALLA DETALJHANDELSENHETER SOM I BUTIK S¤LJER ALLM¤NLITTERATUR Med allmänlitteratur avses all skön- , fack- samt barn- och ungdomslitteratur som köps av konsument för personlig förbrukning. Försäljning av läromedel till grund- och gymna- sieskolan ingår inte. Ej heller kurslitteratur för universitet och högsko- lor eller annan facklitteratur för vuxenutbildning. I. Kartläggningens uppläggning För att fånga upp alla försäljningsställen har följande källor använts: Ugglans medlemsmatrikel årsberättelse Seeligs kundregister Samtliga aktuella uppgifter från - TeleMedia PRV-uppgifter avseende all Bok- och Pappershandel SCB:s Företagsregister SNI-kod *) 52471 Bok - och Pappershandel *) SNI = Svensk Näringsgrensindelning Samtliga register har stämts av mot varandra. Den utförligaste käl- lan är SCB:s företagsregister som under SNI-koden Bok- och pappers- handel har registrerat 912 verksamhetsställen med försäljning av böcker. uppdateras regelbundet genom samkörning med , () samt . Efter kritisk granskning, uppföljning per telefon samt avstämning med och Seelig har antalet försäljningsställen som kan betraktas som bokhandel reducerats till drygt 500 butiker. För att kartlägga bokförsäljningen utanför bokhandeln har direktkon- takt tagits med följande företag: (Domus, , B&W, OBS m.fl.) SPECAB (ICA:s specialdistributör av böcker och musik) Stor & Liten Pocketgrossisten (Pressbyrån, Bonver, Treab och övrig servicehandel) SM-distribution Genom respektive företag har adressuppgifter erhållits om försälj- ningsställen som regelbundet säljer allmänlitteratur i nämnvärd omfatt- ning. Det gäller då primärt varuhus, stormarknader, dagligvaruhallar, servicehandlare (typ Pressbyrån) samt övrig fackhandel som säljer ett nischsortiment av böcker t.ex. Stor & Liten. Sammantaget har närmare 300 försäljningsställen registrerats. Vid sidan av försäljningen av allmänlitteratur finns också en mass- marknad som tidigare hade Presam som enda distributionskanal. Denna distribution är nu uppdelad på flera parter. Antalet butiker som säljer massmarknadspocket uppgår till drygt 3 500 enheter. Dessa är inte specificerade i den berörda kartläggningen men finns med i den totala sammanställningen. &¶RS¤LJNING AV ALLM¤NLITTERATUR Precisionen avseende kartläggningen av antalet försäljningsställen torde vara mycket god. Svårare har det varit att bestämma hur mycket varje försäljnings- ställe säljer. Genom PRV finns uppgifter om respektive totala försälj- ning. I dessa siffror ingår emellertid annan försäljning av pappersvaror, läromedel, musik etc. Dessutom finns endast uppgifter om aktiebolag varför alla små bokhandlar som drivs som handelsbolag eller enskild firma ligger utanför. Naturligtvis finns inte heller någon fördelning av försäljning på filialer. Enda sättet att kartlägga försäljningen har varit att ta kontakt med de större kedjeföretagen. Genomgående har utred- ningen mötts av en positiv attityd till samverkan även om alla begärda uppgifter inte lämnats ut på grund av konkurrensskäl. Vissa kedjeföre- tag har lämnat fullständiga försäljningsuppgifter per försäljningsställe medan andra har lämnat ett klassindelat material och andra har endast lämnat den totala försäljningen. Genom kontakter med Seelig, bokför- lag och andra distributörer har en uppskattning gjorts för samtliga en- skilda butiker. Det föreligger naturligtvis en viss osäkerhet om exakt- heten för varje butiksenhet. För den reguljära bokhandeln torde preci- sionen vara hög. Försäljningen av allmänlitteratur genom annan detalj- handel är något mer osäker på den skilda butiksnivån medan den totala försäljningen för respektive företagsgrupp är korrekt. Försäljningsuppgifterna avser förhållandet 1996. )DENTIFIKATION AV F¶RS¤LJNINGSST¤LLE För varje försäljningsställe har förutom försäljning av allmänlitteratur följande fakta registrerats: Med ALLM¤NBOKHANDEL avses bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra och/eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. Allmänbokhandeln utgörs i stort av den bokhandel som tidigare benämnts som fackbokhandel samt de mindre bokhandlar som är medlemmar i . I gruppen allmänbokhandel ingår även bokavdelningar i varuhus som uppfyller det gamla fackbokhandelskriteriet att lagerföra ett brett sortiment samt 3PECIALBOKHANDEL är den bokhandel som huvudsakligen är inriktad på ett specialområde t.ex. barnböcker, datalitteratur, pocket etc. I denna kategori finns ett stort antal läromedelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet. Några av dessa uppfyller även kriteriet för allmänbokhandel men då deras huvudsakliga affärsidé är försäljning av läromedel har de klassats som specialbokhandel. !NNAN DETALJHANDEL är varuhus, stormarknader, dagligvarubutiker och fackhandel som säljer ett smalare sortiment av allmänlitteratur och där böcker utgör en mindre del av försäljningsställets omsättning. För flertalet av dessa enheter utgör jul och bokrea en betydande del av års- omsättningen. I gruppen ingår även kiosker och servicehandel som saluför kvalitetspocket överstigande . En fjärde kategori är de butiker som säljer massmarknadslitteratur. Denna gruppering redovisas endast i sammandrag. För varje kommun finns följande bakgrundsfakta: (Källa är SCB:s offentliga statistik.) Den totala strukturen för av bokförsäljningen av allmänlittera- tur genom detaljhandeln framgår av nedanstående tabeller. Samtliga försäljningsuppgifter är angivna i exkl. moms om inget annat är angivet. Julbocken**) Servicebokhandel***) Obunden bokhandel****) Julbocken**) Servicebokhandel***) Obunden bokhandel****) *) Här redovisas endast butiker som kan betraktas som allmänbokhandel. De butiker som övervägande säljer läromedel redovisas under gruppen specialbokhandel. **) Julbocken är en ren inköpskedja för enskild bokhandel. Medlemmarna driver sina företag under eget namn. Den största medlemmen är som står för av gruppens volym. Namnet Julbocken har sin upprinnelse i omslaget till kedjans första julkatalog som pryddes av en julbock. ***) Servicebokhandeln utgörs av tidigare medlemmar i bundet samt ett antal mindre fackbokhandlar. Servicebokhandeln har ett spe- ciellt sortimentsåtagande som garanterar ett visst bassortiment. Medlemmar i har bildat den frivilliga kedjan som har 40 medlemmar med en total försäljningsvolym av allmänlitteratur på när- mare . Ugglan svarar för av Servicebokhandelns totala volym. ****) Obunden bokhandel är alla övriga bokhandlar. I denna gruppering ingår såväl tidigare fackbokhandel som mindre bokhandel som inte är medlemmar i . Gruppen är mycket heterogen vilket framgår av nedanstående uppdelning. Den totala omsättningen av allmänlitteratur för specialbokhandeln är beräknad till . Det bör upprepas att omsättningen då inte omfattar försäljning av kurslitteratur. Den totala försäljningsvolymen för specialbokhandeln beräknas uppgå till varav avser läromedel till universitet och högskolor. Specialbokhandeln består av följande tre huvudgrupper: 21,6*) *) exkl. försäljning av egen produktion samt speciallitteratur. Den övriga specialbokhandeln omfattar en mycket variationsrik bland- ning av företag med bl.a. följande inriktning: *) med nyboksförsäljning. Specialbokhandeln är sannolikt den snabbast växande sektorn inom bokbranschen. har antalet mer än fördubb- lats. Som framgår av den fortsatta analysen är emellertid specialbokhan- deln med några få undantag en storstadsföreteelse. Med annan detaljhandel avses butiker som inte är bokhandel men som säljer allmänlitteratur. Stormarknader**) Servicehandel inkl. Pressbyrån***) Stormarknader**) Servicehandel inkl. Pressbyrån***) *) Åhléns och Domus exkl. fullsorterad varuhusbokhandel (se ovan under allmänbokhandel). **) KF: OBS!, B&W, ; ICA: samt några obundna företag tillhörande och Bergendahls-gruppen. ***) Försäljningsställen med försäljning överstigande . $ –VRIG BOKF¶RS¤LJNING Utöver de ovan redovisade försäljningsställena sker en försäljning av kvalitetspocket genom företrädesvis servicehandeln dvs. kiosker, ben- sinstationer, tobakister etc. Huvudsaklig distributör är Pocketgrossisten, Treab och Bonver. Antalet försäljningsställen uppgår till 590 med en total försäljningsvolym på dvs. Dominerande återförsäljare är Pressbyrån. Den tidigare massmarknadsdistributionen av s.k. populärpocket genom Presam sker huvudsakligen genom distributörerna SM-Distribu- tion (Interpress) och Tidsam. Antalet försäljningsställen som säljer massmarknadslitteratur uppgår till närmare 3 500 enheter som huvud- sakligen utgörs av dagligvarubutiker och servicehandel. Den totala för- säljningsvolymen via butik beräknas uppgå till . Dominerande förlag är Harlekin och . Massmarknadslitteratu- ren säljs även genom bokklubbar som torde ha en större volym än försäljningen via öppen detaljhandel. Försäljningen av allmänlitteratur får följande fördelning i sammandrag: Övriga butiker med kvalitetspocket *) Ca 500 butiker som säljer massmarknad återfinns även i de övriga katego- rierna. Av den totala försäljningen av allmänlitteratur får de olika gruppering- arna följande marknadsandelar: Servicebokhandeln**) Specialbokhandel***) *) Inklusive läromedelsbutikernas försäljning av allmänlitteratur. **) Varav Ugglan . ***) Exkl. läromedelsbutiker. Försäljningen av allmänlitteratur sker huvudsakligen genom bokhan- deln - allmänbokhandel och specialister - som svarar för av detaljhandelsmarknaden. Den resterande andelen faller till största delen på varuhus och stormarknader medan den rena mass- marknaden har en underordnad betydelse. Nedanstående diagram visar fördelningen mellan huvudgrupperna: Försäljningen av allmänlitteratur genom övrig detaljhandel har till övervägande del tillkommit efter 1970 då etableringskontrollen blev upphävd. Det är dock först som försäljningen genom varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker tagit fart. Det var då främst den attraktiva bokrean som attraherade varuhusen. Det blev snabbt en försäljningsframgång som spred sig till stormarknader och större dagligvarubutiker och som sedan fick en fortsättning med för- säljning av böcker under julmånaden. Bokförsäljningen genom annan detaljhandel har således en mycket stark koncentration till bokrea och jul. Dessa två perioder svarar för den helt dominerande delen eller av årets bokförsäljning. I bokhandeln står bokrea och julhandel för av årets bokförsäljning. Andelen varierar med hänsyn till sortimentsprofil. Liksom många bokklubbar erbjuder detaljhandeln utanför bokhan- deln ett smalt sortiment till stor del bestående av lättsålda titlar medan bokhandeln står för det breda sortimentsutbudet. Naturligtvis har för- säljningen av böcker utanför den reguljära fackhandeln inneburit en besvärande konkurrens för bokhandeln. har med all säkerhet varuhus och stormarknader breddat försäljningen av böcker och på så sätt medverkat till en större total bokmarknad. Konkurrensen har också haft en positiv effekt på så sätt att bokhandeln har effektiviserats. I några fall har det inneburit att bokhandeln har skärpt sin sortimentspro- fil, vilket också har gett ett gott företagsekonomiskt resultat (se nedan). Ur kulturpolitisk synpunkt är det främst bokhandeln som svarar för spridningen av det breda litteraturutbudet. Bokhandeln har också kvalificerad personal samt erbjuder anskaffningsservice vilket sällan förekommer inom varuhus och dagligvaruhandel. För att kunna upprätthålla en tillfredsställande försäljning av allmän- litteratur behövs en stark fackhandel med god spridning över hela riket. För att förstå denna problematik är det av vikt att känna till allmänbok- handelns struktur. En fördelning av landets 331 allmänbokhandlar i omsättningsklasser ger följande struktur: Tabellerna visar mycket tydligt att den svenska bokhandelsstruktu- ren är mycket heterogen. Bokhandel med omsättning av allmänlitteratur överstigande utgör av antalet men svarar för av försäljningen. Närmare en tredjedel av antalet omsätter . Dessa står endast för av bokförsäljningen. Försäljningsvolym och ekonomi har ett mycket påtagligt samband. Det finns anledning att hänvisa till det speciella avsnitt som berör bok- handelns ekonomi. Där framkommer att minimiomsättningen för att en bokhandel skall uppnå ett godtagbart företagsekonomiskt resultat ligger i intervallet . I denna omsättningsvolym ingår då även andra sortimentsgrupper - företrädesvis pappers- och kontors- varor. Relationen brukar normalt ligga vid böcker och pap- per. Mot denna bakgrund är det givetvis mycket allvarligt att en tredje- del av allmänbokhandeln har en årsomsättning av böcker understigande . Dessa uppnår knappast en tillräckligt hög försälj- ningsvolym för att kunna överleva på . Vidden av denna problematik får en klarare belysning i den fortsatta analysen avseende spridningen av bokhandel i riket. har 288 kommuner och 23 län. I föreliggande analys redovisas bokförsäljningens struktur enligt den gamla indel- ningen med 24 län dvs. en uppdelning av län i och . I föreliggande avsnitt skall den geografiska spridningen analyseras. För samtliga 819 registrerade försäljningsställen av böcker ser fördel- ningen ut enligt följande i rikets kommuner: &REKVENS BOKF¶RS¤LJNINGSST¤LLEN PER KOMMUN APRIL Tabellen ger i koncentrat alla väsentliga fakta om bokförsäljningen i riket. Sammanställning visar att det finns 57 kommuner med en halv mil- jon invånare som saknar försäljningsställe för böcker. I 107 kommuner med ytterligare 1,5 miljoner invånare finns endast ett försäljningsställe. svarar för av bokförsäljningen fördelat på 126 olika inköpsalternativ. Per capita-inköpet (exkl. moms) dvs. bokinköp per invånare uppgår till eller inkl. moms vilket inte motsvarar in- köpspriset för en nyutkommen roman. Fördelningen är emellertid mycket ojämn. I de kommuner där det endast finns ett försäljningsställe ligger inköpet så lågt som mot ett genomsnitt på i . Av intresse är att notera den höga noteringen för kommun vilket sammanhänger med den mycket stora försäljningen av kvalitetspocket på . I utredningens kartläggning av Den svenska marknaden finns ett diagram över per capita-konsumtion av böcker för olika kundgrupper och litteraturkategorier. Nedanstående tabell visar strukturen på länsnivå. Med vissa undan- tag redovisas inte utredningsresultat på kommunnivå på grund av sek- retesskäl för enskilda företag. !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N Som påpekats ovan är det allmänbokhandeln som svarar för det breda sortimentsutbudet. Följande tabell visar situationen för de 331 företag som tillhör denna grupp. &REKVENS ALLM¤NBOKHANDEL PER KOMMUN Antalet kommuner utan bokhandel uppgår till 77 och kommuner med en bokhandel till 165. Dessa kommuner har en folkmängd på 4,4 miljoner personer eller av hela rikets befolkningen. Endast 46 kommuner av 288 har två eller fler allmänbokhandlar. Kartan finns endast i den tryckta versionen Bokinköpet per capita av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln uppgår till eller inkl. moms vilket motsvarar ungefär halva priset av en nyutkommen roman. Men fördelningen är ojämn. Medan uppvisar ett per capita-inköp på når de kommuner som endast har en bokhandel . Ta- bellen visar även att dessa bokhandlar har en betydligt lägre genom- snittsförsäljning av böcker. Det finns anledning att längre fram närmare granska denna grupp. På länsnivå ser bokhandelsbeståndet ut på följande sätt: !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N svarar för av försäljningen samt det hög- sta per capita-inköpet av böcker. Det lägsta bokinköpet per invånare svarar för som endast kommer upp till en tredjedel av . Längre fram analyseras variationen av per capita-för- Invånare per bok- handel säljning för att kunna utröna om det finns bakomliggande faktorer till den stora spridningen. 77 kommuner saknar egentlig bokhandel. Dessa är följande: '¶TEBORGS O "OHUS L¤N Som framgår av listan varierar folkmängden. I särklass störst är med över 30 000 invånare. I grannkommunen med drygt halva folkmängden finns en utmärkt bokhandel (se mer i avsnittet om sambandsanalys). Många kommuner som saknar bokhandel har ett mycket svagt befolkningsunderlag i kombination med att kommunen saknar en stark centralort med komplett utbud av varor och tjänster. konsumenten gör stora delar av sina inköp utanför den egna kommu- nens gränser. Kommuner med en bokhandel Det är naturligtvis önskvärt att en bokhandel kan etableras i kommuner som saknar bokhandel. Än mer viktigt är att den enda bokhandel som finns kan överleva. I 165 eller av antalet kommuner finns bara EN bokhandel. Det finns anledningen att närmare belysa detta förhållande. Följande tabell redovisar omsättningsstruktu- ren: +OMMUNER MED ENDAST EN ALLM¤NBOKHANDEL Antal pers. per för- säljn.ställe En fjärdedel eller 41 kommuner har en bokhandel med en bokför- säljning som understiger . Per capita-försälj- ningen är så låg som . Ytterligare 34 kommuner har ett bräckligt försäljningsunderlag Samtliga bokhandlar med omsättning understigande är obundna eller medlemmar i . Fördel- ningen är följande: !V RIKETS KOMMUNER SAKNAR BOKHANDEL MEDAN YTTERLIGARE HAR ENDAST EN BOKHANDEL MED ETT SVAGT OMS¤TTNINGSUNDERLAG $ESSA KOM MUNER HAR EN SAMMANTAGEN BEFOLKNING P¥ MILJONER PERSONER ELLER # 3PRIDNING AV SPECIALBOKHANDEL OCH ¶VRIGA ¥TERF¶RS¤LJARE Som ovan nämnts är specialbokhandeln den kategori som antalsmässigt växer snabbast. Kanske specialbokhandeln kan bygga ut s itt sortiment och därigenom förstärka spridningen av ett brett sortimentsutbud på de orter där allmänbokhandeln är svag. Tyvärr är detta ett önsketänkande då specialbokhandeln endast finns på de orter där bokhandelsbeståndet är som störst. De 190 specialbokhandlarna har följande lokalisering: 13 kommuner har två stycken och ytterligare 25 har en specialbok- handel. I samtliga kommuner finns redan tidigare allmänbokhandel. Specialbokhandel finns i 48 kommuner. Till skillnad mot specialbokhandeln har den övriga detaljhandeln som säljer böcker en större spridning i riket. Närmare hälften eller 134 av 288 kommuner har ett eller flera försäljningsställen. &REKVENS ¶VRIG DETALJHANDEL PER KOMMUN Tabellen visar att koncentrationen är störst i de folkrika kommu- nerna. Icke desto mindre är varuhus och dagligvaruhandel enda försälj- ningsställe av böcker i 20 kommuner. Sorteringen i dessa är emellertid mycket begränsad. Likaså saknas anskaffningsservice. V. Per capita-inköp genom bokhandeln - sambands- analys Av de tabeller som presenteras varierar per capita-inköpet av böcker genom bokhandeln från kommun till kommun. Spridningen är mycket stor. Frågan man ställer sig är om det går att spåra några bakom- liggande faktorer eller samband som förklarar denna spridning. Av denna anledning har bokinköpet per kommun analyserats ur en rad olika aspekter. Således har försäljningen jämförts mot följande förhål- landen: I analysen har kommuner med extrema värden blivit undantagna. Det gäller då de tre storstadskommunerna, kommuner med universitet samt kommuner med regionala köpcentra eller andra förhållanden som snedvrider analysen. För varje kommun finns ett inkomstindex som kan jämföras med index 100 som är lika med medelinkomsten i riket. Vidstående diagram visar per capita-försäljningen för varje kommun i relation till olika in- komstnivåer. 3AMBANDSANALYS - )NKOMSTER Per capita-försäljning av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda inkomstnivåer. Index 100 = genomsnittet i riket. Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från storstads-, universitets- och turistkommuner. Analysen ger inget entydigt belägg för att höga inkomster i nämn- värd omfattning påverkar bokinköpen. Tvärtom visar diagrammet att kommuner med hög per capita-försäljning genom bokhandeln har en lägre inkomstnivå en genomsnittet.