sou · GLB3156 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta visar att det med så låga nivåer på utlandsaktiviteterna, som det fortfarande handlar om i , snabbt kan ske betydande förändringar i län- dermönstret. I tabell 5.6 visas också att det råder en distinkt skillnad mellan de baltiska länderna och de andra länderna, när det gäller inriktningen på dotterbolagens verksamhet. De förra länderna står för en betydande del av tjänstekoncernernas utlandssysselsättning, men endast för en liten del av industrikoncernernas utlandssysselsättning. Vi kan studera branschfördelningen inom industrisektorn med hjälp av IUI:s data. I tabell 5.7 redovisas hur dotterbolagens produktion och sysselsättning fördelar sig på olika branscher utifrån de data som finns . I de sista två kolumnerna anges den procentuella fördelningen för hela regionen. Av dessa kolumner kan vi utläsa att drygt hälften av dotterbolagens produktion och sysselsättning hänför sig till verkstads- industrin. Därutöver hänför sig ungefär en fjärdedel till pappers- och pappersvaruindustrin (av produktionen och av sysselsättningen) och en sjätte- eller en sjundedel till livsmedel, dryck och tobak (av produktionen och av syssel- sättningen). I resterande kolumner i tabell 5.7 återfinns branschfördelningen för dotterbolagens produktion och sysselsättning uppdelat på dels de bal- tiska staterna, dels de övriga kandidatländerna. 98 Internationella investeringar och multinationella företag Tabell 5.7: Branschfördelning av svenska dotterbolags produktion och sysselsättning i , procent Källa: IUI:s databas Not: Som verkstadsindustri räknas metallvaruindustrin, maskinindustrin, elektroindustrin samt transportmedelsindustrin. Av siffrorna i dessa kolumner framgår att branschfördelningen skiljer sig markant mellan dessa två regioner. Nästan alla dotterbolag i de baltiska länderna återfinns inom livsmedel, dryck och tobak, medan dessa branscher endast har en marginell betydelse för dotterbolagens verk- samhet i de övriga länderna. Det mönster som framträder när det gäller direktinvesteringar i kan- didatländerna är således ett där nivån är förhållandevis låg, och där de direktinvesteringar som gjorts är mycket koncentrerade, både geografiskt och branschmässigt. De länder som kommit längst i transi- tionsprocessen har också erhållit merparten av direktinvesteringarna. Ser vi på de svenska direktinvesteringar som har gjorts i regionen är de koncentrerade till tillverkningsindustrin, och i synnerhet till pappers- och verkstadsindustrin. Internationella investeringar och multinationella företag 99 5.3Vilka faktorer påverkar mönstret för direktinvesteringar? Det finns ett flertal studier som analyserat bestämningsfaktorer för direktinvesteringar empiriskt. Ett problem när det gäller tolkningen av resultaten från dessa studier är att olika variabler använts för att fånga direktinvesteringar. I vissa studier har man använt flöden av direktin- vesteringar, i vissa bestånd och i vissa har man fokuserat direkt på dot- terbolagens försäljning eller produktion. Några resultat som trots detta går igen i de flesta studier är följande: Direktinvesteringar återfinns i större utsträckning i branscher som har relativt höga utgifter för FoU och marknadsföring, och vars arbetskraft utgörs av en relativt stor andel tekniker och annan högt utbildad personal. De påverkas positivt inte bara av hemlandets utan även av värdlandets nationalinkomst. Dessa resultat ger stöd åt hypoteserna att företagsspecifika tillgångar är avgörande för direktinvesteringar, och att en betydelsefull drivkraft bakom beslutet att investera utomlands är att få tillgång till värdlandets marknad. Visst stöd finns för hypotesen att direktinvesteringar påverkas av förändringar i konkurrenskraft, mätt som förändringar i real växelkurs eller relativ arbetskraftskostnad per enhet (relative unit labour cost). Däremot finns det knappast något stöd för hypotesen att direkt- investeringar drivs av skillnader i relativa tillgångar på produktions- faktorer mellan hem- och värdland.35 Flera studier av bestämningsfaktorer för direktinvesteringar har för- sökt uppskatta effekten av värdlandets handelshinder gentemot omvärl- den samt skillnader i beskattningen av företag mellan länder. Den empiriska forskningen har emellertid inte kunnat påvisa några entydiga effekter av vare sig handelshinder eller beskattning. Om detta beror på att dessa effekter är försumbara, eller om det beror på de eko- nometriska problem som är förknippade med sådana studier, är en omdebatterad fråga. När det gäller handelshinder kan man förvänta sig en positiv effekt på direktinvesteringarna genom att de gör det dyrare att förse en viss utländsk marknad med export från hemlandet. så fördyrar de också dotterbolagens import från hemlandet. Nettoeffekten är därmed inte på förhand given. Flera studier har emellertid funnit att andelen av de multinationella företagens utlandsförsäljning (d.v.s. utlandsprod- 35Exempel på studier som påvisar en effekt av förändringar i konkurrenskraft är Culem (1988) och Barrell och Pain (1996, 1997). Brainard (1993b) visar, baserat på amerikanska data, att mönstret för dotterbolagens utlandsför- säljning inte kan förklaras av skillnader i relativa faktortillgångar. 36För en översikt, se Caves, 1996, s. 34–36 och s 204–208. 100 Internationella investeringar och multinationella företag uktion plus export) som utgörs av utlandsproduktion påverkas positivt av handelshinder (, 1972, , 1979, kap. 5, Brainard, 1997). Många länder har särskilda regler för de utländska företagens akti- viteter. Reglerna syftar vanligtvis till att påverka dessa aktiviteter i en riktning som antas vara gynnsam för värdlandet. Vissa regler kan gynna de utländska företagen på de inhemska företagens bekostnad, medan andra kan verka i precis motsatt riktning. Exempel på regler som missgynnar de utländska företagen är restriktioner för den andel av aktiekapitalet som får ägas av utlänningar, och för antalet utlänningar som får inneha ledningspositioner. Andra exempel är restriktioner för hur stor andel av insatsvarorna som får importeras. Exempel på regler som gynnar de utländska företagen är särskilda skatteförmåner och sär- skild tullbefrielse på insatsvaror. Vad nettoeffekten blir ur incitament- synpunkt, när denna typ av regler verkar , kan vara svårt att avgöra. Den slutsats som kan dras av den empiriska forskningen på området är emellertid att det inte finns något direkt stöd för att specifika åtgärder, som exempelvis en mer förmånlig beskattning, har en av- görande effekt på beslutet att investera i ett visst värdland. Det beslutet tycks i stället fattas utifrån mer fundamentala faktorer som påverkar lokaliseringsfördelarna (jfr och , 1993). Som framgår av det teoretiska avsnittet har horisontella och vertikala direktinvesteringar olika förklaringsfaktorer. De empiriska studier som gjorts har emellertid sällan gjort en åtskillnad mellan dessa två typer av direktinvesteringar. Skälet till detta är att det i statistiken är mycket svårt att skilja dem åt. Ett undantag är en studie av Brainard ( 1993b) som visar att sådan utlandsproduktion som leder till export tillbaka till kan förklaras till viss del av skillnader i faktortillgångar mellan och värdländerna, medan övrig utlandsproduktion inte kan förklaras av sådana skillnader. Å andra sidan utgör exporten till av företagens totala utlandsproduktion. En slutsats som kan dras från detta är att horisontella direktinvesteringar tycks dominera över vertikala på det aggregerade planet. Det faktum att utvecklingsländer som erhållit stora mängder exportinriktade direktinvesteringar kan emellertid vara ett tecken på att denna typ av direktinvesteringar har ökat i betydelse. Det har också hävdats att just handelsliberalisering har medfört förändringar i vissa arbetsintensiva branscher, där det blivit lättare att splittra upp produktionen och förlägga delar med olika faktorintensiteter till olika länder. Det skulle innebära ett mönster där företag i i-länderna tillhandahåller produktdesign, processteknologi och marknadsföring, medan ihopsättningen av produkterna görs av underleverantörer i låg- löneländer. (1996) finner visst empiriskt stöd för att ett sådant Internationella investeringar och multinationella företag 101 mönster utvecklats i , efter handelsliberaliseringen gentemot och i samband med bildandet av . Sådan arbetsintensiv tillverkning kan emellertid i princip bedrivas av antingen fristående underleverantörer eller av dotterbolag till multinationella företag. Valet mellan dessa alternativ beror på hur starka internaliseringsfördelarna är. 5.4Marknadsorienterade eller exportinriktade direktinvesteringar i ? I vilken utsträckning är direktinvesteringarna till marknadsorienterade eller exportinriktade? För att analysera denna fråga kan vi studera i vilken mån den utlandsproduktion som sker i dotterbolagen är förknippad med export, och i vilken utsträckning den utgörs av försäljning på den lokala marknaden. För världen som helhet har exporten beräknats utgöra av dotterbolagens totala försäljning, där andelen ligger något högre för dotterbolag i u- länderna än i i-länderna (jämfört ) (, 1997, s. 268). Ser vi enbart på de svenska multinationella företagen finner vi siffror i samma storleksordning. I tabell 5.8 visas att av den totala utlandsproduktionen exporteras från värdlandet (för i-länderna och för ). Av tabell 5.8 framgår också att av de svenska företagens produktion i Öst- och utgörs av export. Det innebär att ca tre fjärdedelar av produktionen är avsedd för försäljning i värdlandet, en indikation på att en betydande del av de svenska direktinvesteringarna i Öst- och är marknadsorienterade till sin natur. Vi ser också att exportandelen är högre i de länder som mottagit merparten av direktinvesteringarna - och - medan den är betydligt lägre i övriga länder. 37 Jämför vi med EU-länderna framstår emellertid export- andelen i kandidatländerna som låg. För EU-länderna ligger denna andel på (ett par procentenheter lägre för länderna i gruppen södra , dvs. , och ). 37 Siffrorna för och överensstämmer emellertid i stort sett med den totala exportandelen för tillverkningsindustrin i dessa länder, vilken var i och i (Lemoine, 1997). 102 Internationella investeringar och multinationella företag Tabell 5.8 De svenska dotterbolagens produktion och export 1994 (tillverkningsindustrin) Not: Utlandsproduktionen är mätt som dotterbolagens omsättning minus internleveranser för återförsäljning. Södra EU definieras som , och . I-länder utom EU definieras som , , , , , och . och NIE inklu- derar alla länder utom i-länder och CÖEL. Det är tydligt att en mycket högre andel av dotterbolagens produktion exporteras från EU-länderna än från andra länder. För de svenska multinationella företagen kan vi också urskilja hur mycket av dotterbolagens export som utgörs av export till hemlandet. Till denna export hör dels insatsvaror och komponenter som skall för- ädlas vidare i , dels färdigvaror som skall säljas till svenska konsumenter. Som framgår av tabell 5.8 exporteras av den produktion som sker i dotterbolagen i till Sve- rige. Denna siffra överensstämmer väl med motsvarande siffra för värl- den som helhet (). Man kan emellertid notera att genomsnittet dras upp av den höga andelen export till för . Internationella investeringar och multinationella företag 103 länder i Öst- och är andelen mycket lägre. Det är också värt att notera att den andel av utlandsproduktionen i EU som exporteras till ligger på , dvs. över snittet för kandidatländerna och världen som helhet. Den är emellertid betydligt lägre för södra än för norra (jämfört ). Vi kan alltså konstatera att exportandelen för utlandsproduktionen i kandidatländerna följer snittet för världen relativt väl, men ligger be- tydligt under den andel vi finner för länderna i EU. Det finns också en del som tyder på att en relativt stor del av exporten från utgjorts av export från fri- stående underleverantörer snarare än från dotterbolag till utländska företag (Lemoine, 1997). 5.5Effekter av direktinvesteringar på värdländerna I detta och nästa avsnitt skall vi diskutera vilka samhällsekonomiska effekter direktinvesteringar kan ha på värd- och hemländernas ekono- mier. Vi kommer att här skilja mellan effekter som har med det utländ- ska ägandet av företagen att göra och sådana som har med kapitalexport att göra. I praktiken uppstår ofta båda typerna av effekter i samband med direktinvesteringar. Det ur ekonomisk synvinkel kännetecknande draget för just direktinvesteringar är emellertid att de leder till ett utländskt ägande av företagen. De samhällsekonomiska effekterna på värdländerna kan delas upp i tre kategorier: effekter på kapitalbeståndet, effekter på produktiviteten samt effekter på marknadsförhållandena. När det gäller effekter på kapitalbeståndet är den avgörande frågan just huruvida kapitalexport uppstår eller inte, dvs. om det sker ett netto- tillskott till värdlandets kapitalbestånd eller inte. Det är inte säkert att en direktinvestering av en viss storlek leder till motsvarande ökning av värdlandets kapitalbestånd. Till att börja med är det möjligt att ett in- hemskt företag skulle ha genomfört motsvarande investering om en direktinvestering inte kommit till stånd (se Caves, 1996, s. 116–117). Dessutom kan direktinvesteringen utgöras av ett uppköp av ett exister- ande företag snarare än en nyinvestering i byggnader, maskiner och dylikt. Särskilt det senare har stor relevans för de central- och östeuro- 104 Internationella investeringar och multinationella företag 1997:156 Många av de direktinvesteringar som gjorts har varit uppköp av tidigare statligt ägda företag i samband med privatise- ringsprocessen.38 Det verkar emellertid rimligt att anta att även dessa direktinvesteringar kommer att leda till ett betydande nettotillskott till kapitalbeståndet i regionen. Det existerande kapitalbeståndet i dessa företag har ofta varit dåligt anpassad till produktion för konkurrensut- satta marknader, och de utländska företag som tagit över har därigenom haft incitament att genomföra nyinvesteringar för att utöka och uppgra- dera existerande kapitalbestånd. En ökning av kapitalbeståndet kan finansieras på flera olika sä tt; ge- nom inhemskt sparande eller från utlandet via direktinvesteringar, port- följinvesteringar eller rena transfereringar (dvs. En finansiering via direktinvesteringar har flera fördelar för länderna i Öst- och . Att enbart förlita sig på inhemskt sparande innebär att uppbyggandet av kapitalbeståndet tar och lägger restriktioner på den inhemska konsumtionen . Att låna av utländska kommer- siella banker kan skapa problem med räntebetalningarna av den typen vi sett tidigare i t.ex. och i flera utvecklingsländer under framför allt . Om landet hamnar i en situation där det av olika skäl bedöms som osannolikt att de lån som har tagits kommer att kunna betalas av kan tillgången till ytterligare krediter strypas. Med direktinvesteringar varierar betalningarna till utlandet med avkastningen på själva investe- ringarna. Det innebär att de utländska kreditgivarna bär en del av risken förknippad med investeringarna, vilket kan vara en fördel för länder där det råder stor osäkerhet om framtida eko nomiska förhållanden. En ökning av kapitalbeståndet leder till att arbetskraften blir mer produktiv, vilket på lång sikt kommer att avspeglas i högre reallöner. På kort sikt leder det till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Kapitalets marginalprodukt kommer emellertid att falla, och realav- kastningen på kapital faller. Därmed blir det värdlandets kapitalägare som förlorar på att utländskt kapital importeras till landet. 38 Lansbury, Pain och Smidkova (1996) visar i en ekonometrisk analys av direktinvesteringar i att privatiseringsprogrammen påverkat mönstret av direktinvesteringar för regionen. Internationella investeringar och multinationella företag 105 Den kanske mest centrala positiva effekten av direktinvesteringar är ändå att de utländska företagen vanligtvis är bärare av avancerad tek- nologi och know-how. Det innebär att det multinationella företaget kan producera mer effektivt än inhemska företag, med potentiella sam- hällsekonomiska vinster i form av lägre priser, bättre kvalitet, ökad produktvariation etc. Dessutom kan det finnas s.k. spillover-effekter som medför att produktiviteten i även de inhemska företagen ökar av en direktinvestering. Orsakerna till sådana spillover-effekter kan vara att kunskapen sprids när utländska dotterbolag handlar med lokala företag eller när de lokala företagen anställer personal som varit anställda i dotterbolag (se t.ex. och , 1996). Den empiriska forskningen har funnit visst stöd för att direktinves- teringar medför en positiv effekt på produktiviteten i de inhemska företagen (t.ex. Caves, 1974, Globerman, 1979, och , 1983). Det kan förväntas att sp illover-effekterna är mer betydande i högteknologiska än i mer sektorer där varorna tillverkas med välkänd teknologi. Det tycks också som om i vilken utsträckning spillover- effekter kommer till stånd i hög grad beror på de lokala förhållandena i värdlandet. och ( 1996) drar slutsatsen att en hög grad av lokal kompetens och konkurrens bidrar till att öka värdländernas förmåga att absorbera spillover-effekter. Faktorer som höga kostnader för FoU och marknadsföring befrämjar inte bara uppkomsten av multinationella företag utan blir också ett hin- der för inträde på marknaderna. Det innebär att multinationella företag i stor utsträckning återfinns på relativt koncentrerade marknader, där det finns möjligheter för företagen att göra vinster som går utöver ersätt- ningen för kostnader i samband med FoU, marknadsföring etc. 40 För- utom att detta innebär välfärdsförluster i form av en snedvriden resurs- allokering tillkommer för värdlandet att de vinster som görs av dotter- bolag till multinationella företag förs ut ur landet. Det är emellertid långt ifrån säkert att konkurrensen är svag, bara för att antalet företaget är litet på en marknad. Det beror helt på hur företagen agerar, och det kan 39 Denna typ av faktorer kan också bidra till att direktinvesteringar har en positiv effekt på värdlandets tillväxt, vilket diskuteras i kapitel 6. 40 Flera studier visar att betydelsen av multinationella företag och koncentra- tionsgrad är positivt korrelerade (t.ex. Fishwick, 1981, och Pugel, 1978). 106 Internationella investeringar och multinationella företag 1997:156 variera från fall till fall. Dock har åtgärder som begränsar den kon- kurrens som de utländska dotterbolagen utsätts för, som t. ex. olika former av specialbehandling i skatte- eller tullhänseende, negativa välfärdseffekter. har flera länder i gett utländska företag särskilda förmåner, som lett till att de har kunnat konkurrera på helt andra villkor än andra företag. 41 Denna typ av åtgär- der, för att attrahera utländska direktinvesteringar, är oförenliga med strävandena inom EU att låta alla konkurrera på lika villkor. För kandidatländerna är det därför nödvändigt att ta bort alla sådana förmåner. En fråga som har betydelse för de samhällsekonomiska effekterna är om de multinationella företagens inträde på en viss nationell marknad ökar eller minskar konkurrensen. I princip kan effekten på graden av konkurrens gå åt båda hållen. Inträdet av ett multinationellt företag kan minska koncentrationen på den nationella marknaden och eventuellt öka graden av konkurrens. Å andra sidan kan de multinationella företagen komma att dominera de lokala marknaderna, och de kan därigenom på olika sätt förhindra eller försvåra konkurrensen från lokala företag. I vissa fall kan själva syftet med en utlandsinvestering vara att avskräcka potentiella konkurrenter från att träda in på marknaden (och , 1987, , 1987). Flera studier har funnit att inträdet av multinationella företag haft en negativ effekt på koncentrationsgraden (Knickerbocken, 1976, Fishwick, 1981), men det är därmed inte klar- gjort hur graden av konkurrens har påverkats (se också Caves, 1996, s. 83-97). När det gäller välfärdseffekterna för värdlandet kan det finnas en avvägning mellan de vinster som uppstår genom att det multinationella företaget har bättre teknologi, med de eventuella spillover-effekter som är förknippade med sådan teknologiöverföring, och de eventuella för- luster som uppstår genom att m onopolvinster förs ut ur landet. En till- räcklig förutsättning för att värdlandet skall vinna på en direktinves- tering är att det pris som det multinationella företaget tar ut är lägre än genomsnittskostnaderna för potentiella inhemska producenter (se t.ex. et al., 1995, s. 398-404). För att motverka eventuella förluster är det därför viktigt att det bedrivs en effektiv konkurrenspolitik, som säkerställer en hög grad av konkurrens på de lokala marknaderna i värdländerna. Exakt hur en sådan politik bör ser ut är en fråga som diskuteras flitigt både i forsk- ningslitteraturen och på politisk nivå. I synnerhet är det inte helt själv- klart hur man bör förhålla sig till uppköp och sammanslagningar av 41 Särskilt uppmärksammat har tullbefrielse av import av komponenter varit (, 1997, s. 101). Internationella investeringar och multinationella företag 107 Å ena sidan leder det i allmänhet till ökad marknadskon- centration, men å andra sidan kan det leda till en effektivare produktion genom att eventuella stordriftsfördelar på företagsnivå utnyttjas bättre. Därmed är det inte heller självklart hur ett värdland bör förhålla sig till sådana direktinvesteringar som utgörs av sammanslagningar och upp- köp. När det gäller de central- och östeuropeiska länderna kan man kon- statera att de alla har en konkurrenslagstiftning, och att flera redan har anpassat delar av sitt regelverk till det som gäller inom EU. Ett med- lemskap kan emellertid få betydande effekter på tillämpningen av reg- lerna. 5.6Effekter av direktinvesteringar på hemländerna I detta avsnitt skall vi diskutera de samhällsekonomiska effekterna på hemländerna av direktinvesteringar. Vi skall återigen skilja mellan effek- ter som uppstår t ill följd av kapitalrörelser, och effekter som uppstår till följd av ett utländskt ägande av företagen. Det faktum att de multi- nationella företagen finner det lönsamt att investera utomlands torde innebära att deras vinster därmed är högre än vad de annars skulle varit. Därmed finns det en del som talar för att hemlandet som helhet vinner på direktinvesteringarna. Dessa vinster behöver emellertid inte vara jämnt fördelade. Särskilt finns det farhågor för att utländska investeringar skall ersätta inhemska investeringar, och att därmed utländsk produktion och sysselsättning skall ersätta inhemsk produktion och sysselsättning. De som då skulle förlora är arbetskraften genom att reallönerna pressas ned. Vi kommer att i detta avsnitt diskutera dessa potentiella effekter i tur och ordning. Om de utländska investeringarna substituerar inhemska investeringar, vilket är rimligt att anta om utlandsinvesteringarna verkligen represen- terar export av kapital från hemlandet, förväntar vi oss att avkastningen på kapital stiger medan avkastningen på insatser av arbete faller i hemlandet. som det uppstår en vinst för landet som helhet, förlorar således arbetskraften som grupp i termer av sänkta reallöner. Den långsiktiga effekten på den reala ersättningen till arbetskraften är således negativ. På kort sikt kan detta också motsvaras av en negativ 108 Internationella investeringar och multinationella företag effekt på sysselsättningen. Det är emellertid viktigt att slå fast att det inte finns några skäl att tro att förändringar i ett lands direktinveste- ringsmönster, lika lite som förändringar i dess handelsmönster, påverkar den aggregerade sysselsättningen på lång sikt. På lång sikt kommer sysselsättningen att bestämmas av olika strukturella drag i den inhemska ekonomin: som åldersstrukturen hos befolkningen, graden av löneflexibi- litet, graden av konkurrens på produktmarknader samt ersättningsnivåer och regler i socialförsäkringarna.