sou · GLB3114 · 1998-01-01 00:00:00 — Förutom styrelsemötena förekommer också informella samman- komster, : I och med att det är ett ganska så omfattande projekt, ca 30 personer totalt, så har vi stormöten en gång och veckomöte och då får varje projektgrupp utse en gruppledare grupper har en budget, berättar , till exempel när växteta- bleringsgruppen blir tillsagda att här ska det planteras en örtagård, ni ska ha växter här skyltar till varje växt, trycka upp en broschyr, allt detta har styrelsen bestämt, detta får kosta 70 000. Därefter får gruppen själv avgöra hur dessa pengar ska fördelas. tycker att det är bra att det finns en arbetsfördelning i miljöprojektet, till exempel är det bättre att bara en person sköter kontakten med media, annars kan det bli en snedvriden bild. Det finns en traditionell könsarbetsfördelning inom projektet, säger , han som är ordförande han har mest huvudansvar en kille håller i maskinparken en annan sågen, kvinnorna har hand om bokföringen och växtetableringen menar att man Handlingssystem, makt och frigörelse? försöker ändra på att grupperna är könsuppdelade, men om man inte får könsblandningen så kan man blanda projekten istället det är inte så bra att ha en grupp med enbart unga grabbar, därför är det bättre med en blandad grupp. Han anser dock inte att kvinnorna skulle ha fördelar av att vara för sig själva i egna grupper, jag kan inte tala för hur det är någon annanstans, men här är det i alla fall inte så. på grund av födsel och ohejdad vana, säger sig vara intresserad av miljöfrågor vi har varit ute mycket och aktat naturen och det har varit roligt. : Jag hade personliga intressen eftersom jag har varit mycket aktiv i vår skärgård sett dom förändringar som skett menar att miljöproblemen måste åtgärdas genom att politikerna ska ha kontroll genom politiska styrmedel kan man få bort motsättningen mellan ekologi och ekonomi Ett annat sätt är att börja med den nya generationen det ska börjas redan på dagis : Man märker på barnen och även dom vuxna när dom får göra nåt praktiskt använda alla sinnen mer mottagliga man vill ju också få dom politiska partierna att samverka kring dom här frågorna Han tycker att miljöprojektet kan påverka hur politikerna satsar de ekonomiska resurserna, vi har ju stått på dagordningen ganska friskt. försöker påverka sin omgivning när det gäller medvetandet om miljöfrågor, jag pratar väldigt mycket om det för vänner och bekanta för att sprida kunskapen däremot säger: Jag försöker inte styra inte påverka aktivt mina vänner det är mer dom som styr, deras nyfikenhet När det gäller att förhindra miljöförstöringen så anser att man får ju inte gå ut och vråla att stoppa kärnkraften istället för att det är fel, fel så vill jag vara en sån människa som visar på alternativ : om man börjar i den ena ändan så tror jag att många problem kan lösa sig automatiskt Tänk globalt, handla lokalt. : vi människor har ju det här i ryggmärgen det s oss att leva med naturen det är bara det att industrialismen har tagit bort detta väldigt snabbt hos oss De flesta människor känner att det är rätt att arbeta för en bättre miljö folk drar sig till vatten och till parker dom flesta har ju krukväxter Hon fortsätter: sol, vackert väder, sitta ute och dricka vin jag kan inte bli lyckligare gå ute med ungarna i regnkläder och matsäck och jag får en ro i mig själv det är skönt att vara ute i naturen. ut i naturen innebär att komma ifrån den vardagliga stressen, menar , men har jag den naturliga känslan för fisket eftersom jag är uppvuxen med det, i en miljö som är en del av mig allting påverkar vartannat det vatten jag drack det kanske drack och kanske det står en kines och dricker en del av det säger att Egentligen är det människan som bör rätta sin logik efter naturens men det blir svårt som vi har byggt upp vår struktur så ser det inte ut som om det skulle kunna uppnås. menar att det är människan som ska anpassa sig till naturen, inte tvärtom: Jag menar inte att vi ska tillbaka och ha torrdass och diska i kallt vatten Det handlar inte om att vi ska lämna jorden orörd utan det handlar om ett kretslopp. Motsättningen ekologi–ekonomi Ekologi är läran om huset och huset är våran jord som vi lever på och det är ett kretslopp och den kunskapen måste man ha för att bli en hel människa Allting påverkar vartannat, orsak och verkan, säger . Hon anser att naturen har skadats på grund av ekonomisk det måste har spårat ur nånstans det är frågan om penningsys- temet dom som var smartare än andra fick det bättre och sen blev det rena rama maktkänslan man mår bra av att ha en maktkänsla maktkänsla är väl också att någon lyssnar till mina åsikter jag tycker jag använder makten på ett gott sätt : Det är dom ekonomiska krafterna som ligger bakom miljöförstöringen konsumtionen Naturen har stor återhämtningskraft, men det finns vissa arter som aldrig kommer att komma tillbaka Det går att behålla det materiella tänkandet om än i mindre omfattning än nu man behöver inte återställa till det ursprungliga utan med hjälp av kompromisser Han menar att han har makt över naturen, när jag står med fiskespöet i handen men sen så finns det ju makt på högre nivåer ekonomiska intressen. Människorna har känt en makt över naturen men har naturen reagerat på detta. tror att det går att hitta ett ekologiskt samhällssystem inom marknadsekonomin, jag tror inte det så mycket handlar om sam- hällssystemet som sättet att tänka någon form av blandekonomi kan vara en skaplig grund bara det att mentaliteten och åsikterna hos människorna ändras så att maktbegäret försvinner det behövs ju att se naturen som en ekonomisk resurs. Hon menar att naturen kan läka sina skador precis som vi människor kan om vi vill Handlingssystem, makt och frigörelse? Men naturen behöver hjälp på vägen: vi tar metaller och så gör vi en konservburk och så kastar vi den på soptippen istället för att se till att det återvinns och blir nya växter. : Man sätter ju inte upp träden för att dom ska vara där i all framtid utan det ska ju vara en ny fällning om 30–. ser sig själv som en del i ett kollektiv och förespråkar gränslöshet. En hel del tyder på att miljöarbetet kommer i första rummet, ekonomiska intressen är underordnade, vilket bland annat yttrar sig i ett icke-protektionistiskt förhållningssätt. Hans bemötande av de politiska partierna i kommunen tyder på ett konsensussträvande framför ett hävdande av egna ståndpunkter, hans påverkan på den närmaste omgivningen sker på ett indirekt sätt. Dessa egenskaper är traditionellt kvinnliga men verkar han vara mycket aktiv och handlingskraftig och hans speciella förhållande till naturen kan mer bero på att han har vuxit upp nära naturen snarare än benämnas som typiskt kvinnligt - eftersom den distans som skapats mellan människa och natur berör de flesta oavsett kön. förhållningssätt verkar präglas av just distans, dvs. naturen är något hon besöker, till exempel tillsammans med en flaska vin. För att beskriva männi- skans samhörighet med naturen säger hon bland annat att dom flesta har ju krukväxter och man drar sig till parker. är handlingskraftig och genomför sina idéer på ett målmed- vetet sätt, om hon inte får respons för en idé så låter hon den mogna, det vill säga tänker ut en ny strategi för att sedan genomfö- ra idén. Å andra sidan konstaterar hon att det är förmånligt att ha många kontakter när man ska genomföra något vilket kan peka på att hon ser sig själv i relation till andra och att hon genomför sina idéer på kollektiv väg, inte som individuella projekt. Hennes ståndpunkter tenderar att framställas som om de vore objektivt riktiga, hon talar till exempel om god makt och ond makt och menar att hon själv är innehavare av den förra. försöker påverka sin omgivning att bli medveten om miljöfrågor på ett direkt sätt, alltså på ett sätt som brukar anses vara typiskt manligt. Hon menar att det är fel att gå ut och vråla att stoppa kärnkraften, istället vill hon gå till väga på ett mer sansat sätt, visa att det finns alternativ. Detta kan tyda på att hennes praktik präglas mer av kontroll och behärskning än av känsloutbrott och kaos. Både och hävdar att det är möjligt att införa ett ekolo- giskt tänkande inom nuvarande ekonomiska system. De förespråkar alltså inga samhälleliga, strukturella förändringar utan menar att naturen kan utnyttjas på ett förnuftigt sätt. ekologiska närsamhället torde dock stå i motsättning till det rådande globala marknadssystemet. Målet för miljöprojektet är tydligt och mycket pekar på att vägen dit kantas av kvinnliga metoder. Verksamheten är relativt nystartad och det finns sådant som kan antyda att en organisationsstruktur som är något annorlunda än den traditionella kan ha skapats. Både och verkar anse att förankring är något man skaffar på beslutandenivå och det är möjligt att detta leder till mindre spontanitet och informalism än vad de i sin retorik förespråkar. Trots att samtliga beslut fattas av styrelsen så verkar personalen ändå ha vissa påverkansmöjligheter. Det inflytande uppenbarligen har, genom sin roll som ordförande, kan tillsammans med hans till vissa delar kvinnliga praktik ha bidragit till en mer horisontell struktur. Det råder dock en tydlig könsarbetsför- delning, vilket har uppmärksammats som ett problem, men detta problem verkar främst utgå från den unga männens behov av blandade grupper. Intervjuerna med och visar inte något samband mellan kvinnligt och ekologi eller manligt och ekonomi, snarare tvärtom uttrycker inte bara åsikter som brukar betecknas som manliga utan framför allt så utövar hon det manliga beteendet i sin praktik, vilket skulle kunna utgöra ett argument mot att de könsspecifika egenskaperna är biologiska. Det överskridande gör av könsgrän- sen kan möjligen indikera att könskategorierna är social konstruerade. å sin sida ger framför allt i sin retorik, men också i sin praktik, prov på ett gränsöverskridande av könskategorierna från motsatt håll. En slutsats som kan dras ur detta är att närheten och förhållningssättet till naturen är mer avgörande för vad som sätts först; ekologi eller ekonomi, bevarande eller exploatering, än könstillhörigheten. skriver att den enande principen bakom människors praktik är habitus – den förkroppsligade formen av betingelserna och vad detta frambringar. (, 1987:243 ff) Relaterat till detta skriver att på samma sätt som det internaliserade systemet av oskrivna lagar på ett socialt fält bestämmer strategier och handlings- sätt, kommer ett fälts habitus att förbli oartikulerat. Fältet måste struktureras genom en serie outtalade och oskrivna regler för vad som legitimt kan sägas eller uppfattas inom fältet. Enligt fungerar hela fältet som en sorts censur. Inom fältet är varje diskurs Handlingssystem, makt och frigörelse? omskrivande i den meningen att den måste ta hänsyn till de korrekta formerna, bestämda av fältet. (Moi, 1994:6) Det främst hänför habitusbegreppet till är klasstillhörig- heten. Men det finns stora likheter mellan klass och till exempel kön. ser, precis som många andra, paralleller mellan sexism, klassism och rasism och menar att dessa har utvecklat dikotomier inom det ekonomiska systemet för att rangordna männi- skor utifrån social grupp och respektive egenskaper. (, 1993:84 ff) Även och liknar klassdikotomier och könsdikotomier vid varandra och visar detta schematiskt, de påvisar dessutom dikotomiernas motsägelsefullhet. (, 1982) menar att klassindelningen av människor är huvudvariabeln medan andra sociala egenskaper, som till exempel kön, är sekundära variabler. Enligt Moi verkar han dock ha modifierat detta en aning i sina senare produktioner. Han använder till exempel samma termi- nologi för att beskriva relationen mellan kvinnor och män som mellan dominerade och dominerande klasser. (Moi, 1994) Det sociala rummet är enligt en struktur, ett system av relationer och skillnader. Människors och gruppers habitus bestäm- mer positionerna i det sociala rummet. En social position eller en livsstil får sin mening tack vare att den förhåller sig till och skiljer sig från andra positioner/ livsstilar. Strukturerna har ingen självständig existens, de finns där för att människor som fått sin habitus formad under bestämda sociala betingelser genom sina praktiker ständigt återskapar strukturerna. (, 1987:17 f) Detta resonemang kan appliceras på min undersökning, könsrollerna och deras specifika normer, deras habitus, är avgörande för deras inbördes positioner och därmed också för maktförhållandet dem emellan. Genom sina praktiker reproducerar de båda könen strukturen och könsordningen fortlever därför. Undersökningen har visat att de könsspecifika normerna i de sociala rummen/handlingssystemen inte bara fungerar reproducerande utan kan också konstrueras genom att könsrollerna överdrivs och betonas särskilt mycket. Detta är tydligt i det ekonomiska och det sociala handlingssystemet. Det som framkom vid intervjuerna med de båda industriarbetarna pekar på att kvinnornas samhälleliga underordning överdrivs på denna arbetsplats och därmed konstrueras en maktord- ning mellan könen som är ännu mer orättvis än den samhälleliga. Detta kan bland annat avspeglas i positionerna i hemmet vilket bekräftas av intervjuerna med Per och vars respektive arbetssi- tuationer kan bidra till deras inbördes maktrelation i hemmet - hans starka position på arbetet och aktiva beteende hemma, hennes vantrivsel och maktlöshet på arbetet och passiviteten hemma. Men positionerna i det sociala systemet kan också reflekteras i arbetslivet och intervjun med kan vara ett exempel på det - hennes genusresa kan möjligen härröras ur hennes sociala position som ensamstående. Det är viktigt att här understryka att en frigörelse från en underordnad position inte är en frigörelse i egentlig bemärkel- se, det handlar mer om förskjutningar av maktpositionerna. En kvinnas ekonomiska oberoende kan leda till ökad makt i det sociala livet och i sin tur generera större självförtroende för hennes agerande i samhällslivet i stort. Men det räcker kanske inte med ett ekonomiskt oberoende, åtminstone inte om det bygger på lönearbete, eftersom en kvinna kan ingå i en strikt könshierarki på arbetsplatsen vilket kan resultera i passivitet och maktlöshet både där och i det privata livet. En intervju med en kvinna som är egenföretagare har visat att hennes oberoende i arbetslivet ändock inte har lett till en högre grad av jämställdhet i hennes liv i övrigt. Detta bland annat beroende på att hon i huvudsak vistas på mansdominerade arbetsplatser. Förmodligen måste flera gynnsamma förutsättningar ingå för att en förskjutning av maktförhållandena ska kunna iakttas, som till exempel ett medvetan- de om maktrelationen mellan könen både hos kvinnan själv och människor i hennes närmaste omgivning; kanske också en mindre manligt strukturerad arbetsmiljö, vilket torde vara ovanligt. Det politiska och det administrativa systemet är också relevanta i sammanhanget, men till skillnad från det ekonomiska och det sociala systemet, är inte alla människor aktörer i dessa system, till exempel förhindrar det representativa systemet inom politiken de allra flesta från att aktivt delta i beslutsfattandet. Men alla människor påverkas av den maktordning som råder i dessa system. Samhället och dess institutioner, till exempel de administrativa och politiska, präglas av manliga strukturer. Detta bekräftades av de fyra intervjupersoner som befinner sig inom dessa system. Det framkom dock att det finns ett medvetande om vilka konsekvenser detta ger för verksamheten och det framfördes också i viss mån tankar om att strukturerna bör förändras för att mer kunna passa alla, både kvinnor och män. Ingen ifrågasatte dock att det är just kvinnor som ska gå in i de manliga strukturerna, och förändra dessa genom att tillföra sina ledaregen- skaper och strategier, och det är väl kanske inte så konstigt - att helt ta avstånd från de manliga normerna och låta männen ta sig in i kvinnliga strukturer är omöjligt eftersom det inte finns några kvinnliga samhälleliga institutioner , endast en revolutio- när/ paradigmatisk förändring skulle kunna skapa sådana. Handlingssystem, makt och frigörelse? Chefsrollen och politikerrollen är ju i sig produkter av den manli- ga strukturen, plattare organisationer och ansvarsmodeller kan vara en väg bort från den hierarkiska ordningen. Intervjun med politikern visar att det är möjligt att med manliga metoder förändra en struktur i en mer kvinnlig riktning. Intervjun med politikern däremot, visar på svårigheterna att med hjälp av kvinnliga metoder skapa en mer kvinnlig struktur. Men ett mått på jämställdhet och makttillgång handlar inte bara om att göra karriär utan vilket inflytande man har i den position man befinner sig, oavsett var i samhällshierarkin. Den kvinna som har gjort karriär eller är på väg uppåt har ju mer makt än de flesta andra kvinnor och också mer än många män, i kraft av sin position. Men de allra flesta människor gör aldrig karriär och därför är det viktigt att även titta på vilken makttillgång dessa har. Kvinnorna i industrin till exempel, har ibland inte ens makt över sin egen kropp och ännu mindre över den ekonomiska fördelningen. Intervjun med visar att hennes enda möjlighet att öka sin status och inflytande var att förflytta sig uppår i hierarkin vilket också innebar ett godkännande av den rådande strukturen. Det naturgivna systemet till slut kan tyckas skilja sig från de andra, men naturen lägger grunden för ett handlingssystem som påverkar människornas handlande. Förhållningssättet till naturen kan antingen präglas av exploatering eller ekologiska hänsyn och det förra kan möjligen hänföras till den distans som rådande samhällssystem har skapat mellan människa och natur, medan den senare kanske kan framkallas av ett återvändande till ett mera nära förhållande till naturen. Det har visat sig att de intervjuade personerna inom det naturgivna systemet, dvs. två personer som aktivt arbetar med miljöfrågor, uttrycker värderingar som är annorlunda än de normer som präglar det ekonomiska utnyttjandet av till exempel naturresur- serna. Vissa av de normer och praktiker som kan uttydas genom dessa intervjuer kan både tolkas som en minskad distans till naturen och också som överskridande av genusgränserna. Därför är detta system intressant i ett förändringsperspektiv. I samtliga intervjuer har jämställdhet och könsroller i allmänhet samt synen på det egna och det andra könet diskuterats. I diskussio- nerna har de synpunkter som framförts, och de erfarenheter som beskrivits, liknat varandra så mycket att jag inte har tyckt att det fanns anledning att ta upp detta i respektive handlingssystem. Gemensamt är att båda könen är kritiska till kvinnors egenskaper och beteenden och det är främst kvinnorna som öppet och utförlig kritiserar andra kvinnor då dessa anses vara alltför känslomässiga, avundsjuka och för benägna att dra in det privata i arbetet etc, medan männen har uttryckt sig i mer försiktiga ordalag. Endast har män som grupp kritiserats och i båda dessa fall rör det sig om inkompetens i samband med utförandet av arbetsuppgifter. Detta kan tyda på att, trots den jämställdhet som påstås ha uppnåtts i , så är fortfarande mannens egenskaper och beteende i hög utsträckning norm för vad som anses vara korrekt och riktigt. Den man som avviker lever inte upp till sin roll som riktig man eftersom han inte har tillräcklig förmåga att leva upp till sin viktiga funktion på arbetsmarknaden. Den massiva kritik som riktas mot kvinnor kommer av att de i sin praktik avviker från den manliga . I sin retorik ger intervjupersonerna uttryck för ett relativt stort medvetande dels om att kvinnor och män är olika samt att jämställd- het är en viktig samhällsfråga, en av politikerna sa till exempel att är det inopportunt att inte tycka att jämställdhets- och miljöfrå- gor bör finnas högt upp på dagordningen. Men det visar sig att i intervjupersonernas praktik tas ofta inte hänsyn till olikheterna, fortfarande verkar utgångspunkten för många vara att människor framför allt är individer med samma förutsättningar och behov. Om mäns och kvinnors olikheter ändå uppmärksammas så hänförs skillnaderna till biologistiska förklaringar, även om det ibland framskymtar en insikt om att könssocialiseringen kan spela en viss roll. Framför allt analyseras dock sällan vilka konsekvenser könsord- ningen kan få beträffande makttillgången mellan kvinnor och män. Den syn på jämställdhet majoriteten av de intervjuade har kan relateras till de politiska strävanden som har funnits i det svenska samhället under och som bland annat har lett till den könsneutrala jämställdhetslagstiftningen. Denna b ygger på att individerna är jämställda, vilket har fått till resultat att könens socialt konstruerade skillnader har osynliggjorts. Genom att utgå från att alla är lika så har man också utgått från att allas behov och förutsättningar är lika och resultatet har blivit en falsk jämställdhet som inte har sin motsvarighet i verkligheten. När kvinnors och mäns praktik synliggör olikheterna framstår klyftan mellan formella och informella normer som stor. Strukturell makt i handlingssystemen Handlingssystemen har specifika strukturella grunder, vilka medver- kar till könsexistentiella ojämlikheter. Nedan följer exempel på hur strukturerna kan stå i motsats till den sida av könsdikotomin som kallas kvinnlig. Denna redogörelse besvarar även min frågeställning. Könsarbetsfördelning och lönesättning i det ekonomiska systemet kan utgöra strukturella hinder för kvinnor att byta till bättre arbets- Handlingssystem, makt och frigörelse? uppgifter och få högre lön, eftersom strukturen förutsätter en aktivitet från arbetstagarnas sida. Detta gynnar männen framför kvinnorna eftersom könsrollen har gjort de senare passiva. Den politiska och den administrativa strukturen förutsätter att aktörernas praktik är rationell och direkt och därför leder kvinnornas indirekta agerande ofta till ett misslyckande. i det naturgivna systemet visar på en struktur som inte nödvändigtvis kräver att strategin för att uppnå mål är rationell, den irrationella strategin som mer b ygger på känsla än på förnuft, kan vara lika effektiv. I det sociala systemets struktur kan ett aktivt beteende gynna ett upprätthållande av egna vanor och önskad ordning på bekostnad av den passiva partnerns intressen, vilka då får stå tillbaka. Passiviteten kan dock också leda till förväntningar på hur den aktiva partnern bör agera när det gäller att upprätthålla könsordningen. I det ekonomiska systemet kräver strukturen att den som vill ha bättre arbetsuppgifter också accepterar den hierarkiska ordningen, kvinnor är dock ofta icke-hierarkiska och kollektivistiska. Den hierarkiska strukturen i det administrativa systemet förutsätter att chefen är stark, dvs. en person som genom sin position förväntar sig att personalen verkställer fattade beslut snarare än att de tillåts tänka själva. En kvinnlig chef praktiserar ofta delegering och ansvarsmodeller, vilket kan leda till att hon motarbetas. I strukturen i det naturgivna systemet finns visserligen en könsarbetsfördelning men samtliga grupper har, oavsett könsdominans och arbetsuppgifter, ett jämförbart ansvar för verksamheten. Det relativt stora inflytande som grupperna har i projektet gäller både fördelningen av de ekonomiska resurserna och påverkan genom diskussionsforum. Dock kan det senare tendera att gynna männen mer än kvinnorna då det ofta är frågan om stormöten. Den relativt horisontella strukturen torde dock gynna kvinnorna. I det ekonomiska systemet präglas fackföreningens verksamhet av formella regler. De frågor som behandlas i styrelsen är dessutom av mer abstrakt än konkret art. De strukturella förutsättningarna missgynnar med andra ord kvinnor eftersom deras praktik ger bäst resultat i informella strukturer där de kan uttrycka sina synpunkter spontant, de föredrar också ofta konkreta, vardagsnära frågor. Den strukturella grunden för det politiska arbetet är formalism och ord- ning.