sou · GLB351d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Ersättning kan lämnas för bl.a. förlorad arbetsinkomst, framtida inkomstbortfall, sjukvårdskostnader, rehabiliteringskostnader, sveda och värk, underhåll till efterlevande samt begravningskost- nader. Synpunkter, klagomål och anmälningar 3.4.3Antal anmälningar och ersatta skador hos Patientförsäkringen Skador bland äldre leder något oftare till ersättning Patientförsäkringens databas innehåller uppgifter om skador som förs äkringen bedömt som ersättningsbara sedan verksamhete n på-börjades . Databasen innehåller även uppgifter o m bl.a. i vilken specialitet och typ av vårdanläggning som skada n uppkommit samt antal skador som förorsakat invaliditet oc h dödsfall. Skadestatistik och olika fallstudier redovisas kontinuer - ligt i m.fl. tidskrifter samt till berörd personal och de olika klinikerna. Jag har från Patientförsäkringen fått ta del av statistikuppgifter avseende tiden t.o.m. . Statistiksamman - ställningen för har inte varit tillgänglig (mars1997) med anledning av vissa omläggningar i databasen. Enligt uppgift från LÖF har dock antalet anmälningar och ersatta skador under å r 1996 varit förhållandevis i jämförelse med . Patientförsäkringen har enligt dessa uppgifter tagit emot drygt 7 000 anmälningar varav 3 200 lett till ersättning. Totalt har försäkringen tagit emot cirka 96 000 anmälninga r t.o.m. utgången av . Cirka 40 000 av dessa har lett til l ersättning. Enligt de uppgifter som framkommit från Patientför- säkringen är det till skillnad från anmälningar som inkomme r till och förtroendenämnderna vanligare att äldre persone r själva, ofta i samråd med ansvarig läkare, anmäler skador til l Patientförsäkringen. Tabell 6 visar antal inkomna anmälningar och ersatta skador fram t.o.m. . Majoriteten () av anmälningarna om personskador inom vården avser personer . (1975-1995) har 35 650 anmälningar avsett personer oc h äldre vilket motsvarar av samtliga anmälningar. har av anmälningarna berört k vinnor. Synpunkter, klagomål och anmälningar Anmälningar och ersatta skador hos Patientförsäkringen, , fördelat på ålder och kön. Av samtliga anmälningar har föranlet t ersättning från försäkringen. A ndelen ersatta skador hos äldre är något högre () i jämförelse med ersatta skador ho s yngre personer (). Anmälningar från kvinnor lede r något oftare till ersättning. Äldre kvinnor får i förhållande til l antalet anmälningar oftare ersättning () för sina skado r än övriga grupper. Äldres andel av det totala antalet ersatta skador är lägre jämfört med deras andel av vårdutnyttjandet inom sjukvården. D e nyttjade mer än hälften av samtliga vårddagar . Äldres andel av samtliga ersatta ska dor uppgick till . Motsvarande andel bland personer var . nyttjade s av samtliga vårddagar inom den sjukhusanslutna vården av personer i denna åldersgrupp. Flertalet skador som anmäls avser övergående skador eller sjuk - skrivningar. Det är enbart ett fåtal skador som är så allvarliga att de föranleder dödsfall. ersatte s totalt 8091 skador av försäkringen. 243 av dessa har förorsaka t dödsfal l, vilket motsvarar av samtliga ersatta skador . av dödsfallen avsåg personer . Majoriteten skador uppkommer inom akutsjukvården. Det är ett fåtal av de ersatta skadorna som uppkommit inom långtidssjuk- Synpunkter, klagomål och anmälningar vården (sjukhemsverksamhet), på distriktsläkarmottagningar och distriktstandläkarpolikliniker. 3.5Tillsyn över hälso- och sjukvård Från infördes nya bestämmelser i hälso- och sjukvårdslagen. Bestämmelserna innebär bl. a. att där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet skall det finnas lokaler, den utrustning samt den personal som behövs för att ge en god vård. Det har även införts krav på att hälso- och sjukvården systema- tiskt och fortlöpande skall utveckla och säkra kvaliteten i verk - samheten. Vidare infördes bestämmelser om att det inom al l hälso- och sjukvård skall finnas någon som svarar för verk - samheten, en verksamhetschef. Denna skall bl.a. ansvara för den löpande verksamheten samt upprätthålla och bevaka att kravet på hög patientsäkerhet och god kvalitet tillgodoses. Från trädde även lagen (1996:786/till - synslagen) om tillsyn över hälso- och sjukvården i kraft. Hu - vudsyftet med lagstiftningen är att säkerställa hälso- oc h sjukvårdens kvalitet och säkerheten för patienterna i vården. De n nya lagstiftningen innebär att enhetliga bestämmelser gäller fö r tillsyn över hälso- och sjukvård. skall, me d undantag för den sjukvård som ges inom Försvarsmakten, utöva tillsyn över all hälso- och sjukvård o avsett driftsform. Socialsty- relsen har i sin tillsyn rätt att ta del av handlingar och erhåll a uppgifter i behövlig utsträckning samt göra inspektioner. De n som vill bedriva hälso- och sjukvård skall anmäla detta til l . Bestämmelser-na i tillsynslagen innebär även att det införts ett sanktionssystem gentemot den som bedriver hälso- och sjukvård om verksamheten inte uppfyller kraven. Med anledning av de nya bestämmelserna har utarbetat föreskrifter och allmänna råd. Synpunkter, klagomål och anmälningar tillsyn över hälso- och sjukvården gäller del s tillsynen av själva vårdverksamheten (verksamhetstillsyn), dels av de personer som arbetar i vården (individtillsyn). Genom verk- samhetstillsynen följer utvecklingen och utvärd- erar vårdverksamheten. Verksamhetstillsynen avser t.ex. hur hälso- och sjukvården är organiserad, vårdutbudets omfattnin g och inriktning, arbetsrutiner, den medicinska utrustningen, per- sonalens utbildning och kompetens samt personaltillgången. I den s.k. individtillsynen har att utöva tillsy n över det sätt på vilket den enskilde yrkesutövaren utför sin a åligganden inom hälso- och sjukvården. Bestämmelser finns i åliggandelagen och disciplinpåföljdslagen. I avsnitt 3.3. o m hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ger jag en närmare redo - görelse för bestämmelserna i lagstiftningen. Ett tillsynsärende hos kan initieras genom externa anmälningar, t.ex. vårdgivaren (enligt nedan) eller från enskilda, anhöriga, andra myndighete r m.fl. gör även tillsynsinsatser på eget initiativ. 3.5.2Vårdgivarens skyldighet att rapportera Bestämmelserna om anmälningsskyldighet har från 1 januar i 1997 för ts över från den s.k. till 5 § tillsynslagen. Skyldigheten att anmäla till gäller om någon drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. I föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 1996:23), som ger riktlinjer för tillämpningen, ha r benämningen behållits. Den nya innebär i huvudsak en anpassning till den nya lagstiftningen. Vårdgivaren skall som en del av det egna kvalitetssystemet ha rutiner för lokal avvikelserapportering. Avvikelser i verksamheten är alla olyckor, incidenter, tillbud m.m. Rutinerna skall vara integrerade i det dagliga arbetet. All hälso- och sjukvårdspersonal är skyldig at t rapportera avvikelser av betydelse för patient-säkerheten. De t skall ske till den som hos vårdgivaren svarar för den lokal a avvikelsehanteringen. Synpunkter, klagomål och anmälningar Enligt föreskrifter och allmänna råd är de t väsentligt att den som svarar för anmälningsskyldigheten enligt 5 § tillsynslagen besitter tillräcklig kompetens och har en sådan position i organisationen att goda möjligheter föreligger till jäm- förel ser mellan anmälningsfall. Erfarenheten visar att den som har en överordnad ställning eller annars en friare plats i organisationen, utan större eget vård- och behandling sarbete, har lättare att fungera i rollen som anmälare. Skyldigheten att anmäla till gäller allvarlig a skador och sjukdomar samt risker som inte ligger inom ramen för vad som kunnat förutses eller utgör normal risk i samband med vård, behandling eller undersökning. är en av de viktigaste informationskällorna till stöd för arbetet med förbättrad patientsäkerhet och kvalitet i vården . Anmälningar om risksituationer och riskhändelser har stor betyd- else för förebyggande tillsynsarbete. En anmälan från en vårdgivare till innebär att risker blir kända och kan analyseras på nationell nivå. Erfarenheterna återför s sedan till hälso- och sjukvården. Statistik över - anmälningar samlas i RiskDataBas (RDB) i . Det är enligt allmänna råd och föreskrifte r viktigt att iakttagelser anmäls avseende risker eller riskbeteenden som kan föranleda, eller som redan föranlett, förändrade rutiner eller som kan motivera särskilda utbildningsinsatser. Förhållan- den som skall rapporteras är t.ex: –Förväxlingar, felaktiga förskr ivningar och feldoseringar samt felexpedieringar. Avvikelser där läkemedel är involverad e skall anmälas om komplikationerna föranlett, borde föranlett eller skulle föranleda aktiva behandlingsåtgärder eller över - föring till annan vårdenhet. Synpunkter, klagomål och anmälningar –Utebliven undersökning eller behandling som i den aktuell a situationen varit klart indicerad enligt vedertagen praxis. –Fördröjd eller felaktigt utfö rd undersökning eller behandling. –Otillräcklig eller felaktig information till patienten eller an- höriga. –Otillräcklig eller vilseledande instruktion eller information till personal eller mottagande vårdenhet. –Felaktig funktion/konstruktion, felaktig användning eller felaktigt underhåll av medicintekniska produkter eller annan utrustning inkluderande tekniska försörjningssystem, nöd - kraftaggregat och liknande. –Iakttagna skador eller risker vid tillämpning av metoder eller rutiner som är i allmänt bruk eller som förekommer i fort - farande aktuella anvisningar eller handböcker. –Brister i arbetsrutiner, t.ex. övervakningsruti ner, i vårdens or- ganisation och i samarbetet mellan olika vårdenheter, t.ex. remissrutiner. –Nosokomiala infektioner dvs. infektioner uppkomna vid undersökning, vård och behandling. –Otillräckliga resurser i form av bl.a. kompetens, bemanning, lokaler eller utrustning för verksamhetens bedrivande. 3.5.4Information om riskhändelser i RiskDataBas RiskDataBas (RDB) är en värdefull källa fö r forsknings- och utvecklingsverksamhet. Anmälningarna i data- basen kan ge uppslag till individ- och verksamhetsrelaterad tillsyn. De skall även stimulera till kvalitetssäkring och leda till att riskhändelser förebyggs. Återföring sker kontinuerligt til l sjukvården bl.a via informationsbladen "RiskRonden" och "RiskRondenSpecial". Från registreras äve n beslut i anmälningar till . Databasen innehåller uppgifter om skador, risker och riskbeteenden i vården. Den rymmer också information om vilka yrkeskategorier som var med då händelsen Synpunkter, klagomål och anmälningar inträffade, vilken verksamhet som bedrevs, typ av arbetsmoment som utfördes, typ av felbehandling och orsaken till denna. har registrerats i RDB 2 och databasen innehöll vid utgången av information om drygt 6 300 anmälningar. Samtliga inregistrerade är utredda och beslutade av . har cirka 150 beslutade ännu int e rapporterats till RDB. Fördelning mellan huvudmän och geografiska områden I fö rhållande till folkmängden svarade den norra regionen (de t geografiska området för regionala tillsynsenh eten i ) för flest antal rapporterade riskhändelser . Särskilt frekventa var riskhändelser vid särskilda boendeformer och vårdcentraler jämfört med förhållanden i övriga regioner . Riskhändelserna från den slutna vården skiljer sig inte frå n övriga regioner. Även hade under samma p eriod i förhållande till sin folkmä ngd ett stort antal rapporterade risk- händelser. svarade landstingen för 4 , kommunerna för , privata vårdgivare för och de landstingsfria kommunerna (, ö och ) för av alla riskhändelser. Antalet rapport- erade riskhändelser från kommunerna har minskat med 1 (från 1996). Under har antalet anmälninga r från privata vårdgivare fördubblats jämfört . Ök ningen av antalet anmälningar från privata vårdgivare bero r huvudsakligen på att apoteksärenden (klassificeras som priva t verksamhet) börjat tillföras RDB . Synpunkter, klagomål och anmälningar Majoriteten av anmälningarna berör äldre personer registrerades 768 i databasen. Av samtliga avsåg personer . Antale t anmälningar ökade kraftigt för att där - efter minska åren 1995 och 1996. En stor del av det ökade antalet anmälningar (1993 och 1994) berörde personer och äldr e vilket framgår av tabell 7. Fördelning av antalet personer i . * Det bör observeras att ca 200-300 anmälningar i databasen saknar uppgifter om ålder. Andelen personer ökade . har antalet personer i denna åldersgrupp minskat betydligt och var vid utgången av nere i , dvs en minskning . Trots minskningen gäller dock fortfarande att mer än hälften av de som drabbats av riskhändelser är personer . Köns- och åldersfördelning bland personer i ål dersgruppen framgår av tabell 8. Synpunkter, klagomål och anmälningar Antal personer i , fördelat på ålder och kön. * Cirka 790 anmälningar saknar i underlaget som rapporterats till RDB uppgifter om ålder och kön. av alla registrerade riskhändelser i databasen (där upp - gifter om ålder och kön registrerats) gäller personer oc h äldre och då särskilt personer (46 pro cent). Drygt hälften berörde kvinnor och då framförallt äldre kvinnor (64 pro - cent hos äldre). Bland männen berörde drygt hälften (hos äldre) äldre män. Den höga representationen av persone r bland de allra äldsta i motsvarar bättr e hur vårdkonsumtionen fördelar sig mellan olika åldersgruppe r jämfört med de anmälningar där den enskilde eller anhörig ta r initiativ till anmälan, t.ex. i anmälningar till och till för- troendenämnderna. Verksamheter där flest riskhändelser inträffar Den största andelen rapporterade har inträffat vid region-, läns- dels- eller länssjukhus (), därefter följer kommunerna s särskilda boendeformer () och vårdcentraler (4 pro- cent). svarade de särskilda boende - formerna för knappt hälften () av samtlig a rapporterade riskhändelser. var andelen riskhändelse r vid särskilda boendeformer och andelen rapporterade Synpunkter, klagomål och anmälningar riskhändelser vid region-, länsdels- och länssjukhus . Det är få rapporterade händelser från hemsjukvård i den egn a bostaden och från privata vårdgivare. Den kraftiga ökningen av antalet inom långtidssjukvården efter kommunernas övertagande av ansvaret i samband med Ädelreformen har flera olika orsaker enligt d e bedömningar som bl.a. gjorts av (SoS, 1995:6). Det är enligt vanskligt att uttala sig om hur stor del av ökningen som var en följd av att kommunerna efter har egna medicinskt ansvariga sjuksköterskor. Deras uppgift ä r bl.a. att bevaka den medicinska säkerheten och till anmäla felhandlingar som lett till att enskilda utsatts för skada eller allvarlig risk för skada. Det är enlig t i många situationer svårt för den anmälnings - skyldige att bedöma vad som är allvarliga skador/sjukdoma r respektive allvarliga risker. Det finns anledning att följa fluktuationer i anmä lningar och att fortsättningsvis analysera sambanden med bl.a. vårdkvalitet. Ett skäl till att från kommunerna minskat () kan vara att det numera finns bättre rutiner och kunskap om vilka felhandlingar som skall rapporteras vidare till och vilka som huvudmannen skall handlägga inom det egna kvalitetssäkringssystemet. Det kan också vara så att ett högt antal inte enbart är tecken på lägre kvalitet i verksamheten. Hög anmälningsbenägenhet ka n också visa på hög förändringsvilja och kvalitetsmedvetenhet. Arbetsmoment med flest felhandlingar Av särskild betydelse för att förebygga risker i vården och om - sorgen är att identifiera i vilka situationer och i vilka arbetsmo- ment som felhandlingar förekommit. I databasen registreras d e verksamhetstyper och arbetsmoment som är vanligast förekom- mande vid . Fördelning mellan oli ka arbets- moment som förekom då felhandlingen begicks framgår a v diagram 1. Synpunkter, klagomål och anmälningar Antal felhandlingar i , fördelat på ålder. Diagrammet finns endast i den tryckta versionen Synpunkter, klagomål och anmälningar Av diagrammet framgår att felhandlingar i samband med allmän behandlingsverksamhet och förväxlingar (främst läkemedel) ä r vanligast. De är dock oftare förekommande i händelser med äldr e personer involverade (respektive av samtliga felhandlingar bland äldre i förhållande till 18 procen t respektive bland yngre personer). Noteras bör att det inom gruppen behandlingsverksamhet även förekommer läke - medelshändelser t.ex. att den enskilde fått felaktig läkemedels - dos. Felhandlingar i samband med omvårdnad drabbar även äldr e personer oftare än yngre personer (bland äldre personer och bland yngre personer). Under "Övrigt" sorteras de bifynd som framkommer av utredning av inträffad felhandling. Merparten av dessa bifynd avser brister i dokumentation och journalhantering. utredning av resulterar i vissa fall i att styrelsen kan konstatera att ingen felhandling har begåtts. I av samtliga rapporterade händelser har gjort denna bedömning. Orsak till felhandling och vidtagna åtgärder I RDB registreras orsak till felhandlingen. Vidare registreras vilka åtgärder som huvudmannen vidtagit eller planerar att vidta samt förslag till åtgärd för att förebygga liknand e händelser. De flesta orsakerna till har be- dömts ligga på individplanet. Av samtliga regis trerade händelser har bedömts bero på de n mänskliga faktorn. Cirka en femtedel har bedömts bero p å organisatoriska faktorer. Även vid riskhändelser som berö r personer är dessa faktore r dominerande orsak till felhandlingen. Cirka trefjärdedelar av de vidtagna eller planerade åtgärderna gäller dock organisatoriska förhållanden. Trots att den mänskliga faktorn varit orsak till felhandlingen tyder uppgifterna på att grundorsaken går att finna i bristande organisatoriska förutsättningar. Av tabell 9 framgår vilka beslut som fattat med anledning av anmälan. I de yngre åldersgrupperna är det e n Synpunkter, klagomål och anmälningar mindre andel anmälningar som inte har föranlett något på - pekande från jämfört med anmälningar som berör de äldre åldersgrupperna. riktar i en stor del a v anmälningarna kritik mot det som inträffat samt gör påpekande n om vilka åtgärder som behöver vidta s för att förebygga liknande händelser (bland personer ). Det ä r enbart av samtliga händelser som anmäls till fö r bedö mning om disciplinpåföljd. 12 anmälningar har under per - ioden varit så allvarliga att anmälan har överlämnats till allmän åklagare. I knappt en femtedel av anmälningarna som avser äldre personer har i sin utredning kunnat konstatera att tillfreds- ställande åtgärder redan vidtagits av huvudmannen. Antal personer i , fördelat på besluts- typer* och ålder. *Flera beslutstyper kan förekomma i ett ärende. gör även en bedömning av risknivån i de inträffa - de händelserna. Cirka en femtedel av samtliga rapporterade hän- delser i databasen har bedömts kunna innebära risk för livsfarlig skada, svår bestående invaliditet eller bestående försämringar av livskvaliteten. Den största risknivån h ar bedömts föreligga inom opererande specialiteter () i jämförelse med ick e opererande specialiteter (). Inom allmän hälso- oc h sjukvård (inkl. hälso- och sjukvård) ha r risknivån be- dömt s som relativt hög (). I en stor andel av Le x Synpunkter, klagomål och anmälningar Maria-händelserna () har risknivån inte kunnat be- dömas. De personalkategorier som främst är involverade i är läkare och sjuksköter skor. Vid händelser som berör äldre personer är främst sjuksköterskor och vårdbiträden invol - verade, därefter kommer läkare och sedan undersköterskor. Enligt redovisningen ovan kan ett tillsynsärende hos Socialstyrel- sen, utöver vårdgivarens skyldighet att anmäla - händelser, även initieras av enskilda, anhöriga, andra myndig - heter m.fl. Anmälningar, klagomål och frågor från allmänhete n uppges vara en relativt stor del av tillsynsarbete. Inom vård och omsorg om äldre är det huvudsakligen anhörig a som svarar för anmälningar. Dessa avser ofta brister i vård oc h behandling samt bristande bemötande. 3.5.6Exempel på anmälningar och handläggning Några av tillsynsenheter har överlämnat exempe l på tillsynsärenden från främst den kommunala hälso- och sjuk - vården. Den följande redovisningen av han dläg- gning gäller just dessa exempel och skall således inte uppfatta s som en generell redovisning av styrelsens handläggning av till- synsärenden. Anmälningarna har i exemplen dels initierats av hälso- och sjukvårdspersonal enligt bestämmelserna o m skyldig- het att rapportera risker och riskbeteenden till (), dels av anhöriga. Exemplen som här redovisas avser anmälningar om brister i anpassning av vård- och omsorgsinsatser till den enskildes behov samt brister i behandlings- och omvårdnadsåtgärder i samban d med bl.a. smärta, hud- och sårvård, inkontinens, vätske- sam t Synpunkter, klagomål och anmälningar näringstillförse l och personlig omvårdnad. Vidare gäller anmäl- ningarna bl.a. brist på stimulans och aktivering samt information och kommunikation med den enskilde och/eller anhöriga. Varje anmälan avser vanligtvis flera olika händelser och företeelser. En del av exemplen i redovisningen gäller även fysiskt våld och övergrepp i olika former. Händelserna har vanligtvis inträffat i samband med en omvårdnadssituation som t.ex. vid personlig hygien, blöjbyte, vändning och renbäddning. Andra händelse r avser inlåsning eller begränsningar för den enskilde genom at t han/hon blev fastspänd med lakan i säng, rullstol eller toalettstol. inhämtar, i de redovisade exemplen, för sin utred - ning journalhandlingar samt yttranden från berörd personal . Anmälan föranleder i flertalet exempel tillsynsbesök oc h sammanträffanden med vårdpersonal, arbetsledning samt medi- cinskt ansvarig sjuksköterska och ansvariga för den kommunala äldreomsorgen. Gemensamma tillsynsbesök m ed länsstyrelserna genomförs när anmälningarna avsett såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård. De frågeställningar som enligt exemplen diskuteras vid tillsyns- besöken avser bl.a. betydelsen av ett fortlöpande och systematiskt kvalitetssäkringsarbete för bedömning av omvårdnaden och om denna uppfyller de krav som kan ställas på god kvalitet. Vidare diskuteras rutiner för dokumentation samt förhållningssätt oc h vårdideologi. Andra frågor avser vikten av kommunikation med den enskilde/anhöriga och de problem som kan uppkomma o m personal inte är lyhörd för enskildas behov och önskningar . Betydelsen av personalens bemötande samt betydelsen av at t tillkalla arbetsledare och till honom/henne rapportera händelser som inträffat under arbetspasset är andra exempel som diskuteras vid tillsynsbesöken. informerar vid dessa oc h liknande sammanträffanden även om gällande allmänna råd och för eskrifter. Som stöd i utredningsarbetet har i några exempel anlitat vetenskapliga råd samt föredragit ärenden i rådgivande nämnd i etiska frågor. Synpunkter, klagomål och anmälningar I de här redovisade exemplen redogör i sin be - dömning för sin syn på inträffade händelser samt hänvisar till och klargör de förutsättningar och krav som följer av gällande lag - stiftning, föreskrifter och allmänna råd. ger även råd och anvisningar om vilka förändringar som behöver vidta s för att verksamheten skall tillgodose kravet på en god kvalitet i vården och omsorgen. De kvalitetsbrister som uppmärksammat och mot vilka styrelsen riktar kritik avser främst följande områden i de här redovisade exemplen. lämnar ocks å åtgärdsförslag för att undanröja brister. –Individuell anpassning av vård och omsorg till den enskildes behov, individuella och dokumenterade vårdplaner samt be- dömning, analys och uppföljning av omvårdnadsåtgärder. –Dokumentation i omvårdnadsjournal, med utgångspunkt från den enskildes behov och med beskrivning av vårdens plan- ering, genomförande och resultat som underlag för fort - löpande utvärdering och revidering av omvårdnads insatserna. –Samverkan med andra personalkategorier och vårdgivare. –Information, samverkan och kommunikation med den enskil- de och/eller anhöriga. –Rutiner för läkemedelshantering. –Rutiner för att uppmärksamma våld och kränkande beteende mot de boende. –Mål för verksamheten samt ett systematiskt kvalitetssäk rings- arbete.