sou · GLB341 · 1998-01-01 00:00:00 — statsrådet och chefen för Chefen för förordnade riksdags- ledamoten att vara särskild utredare av konstitu- och andra rättsliga frågor rörande trossamfund (Dir. 1995:162). I beslut förordnades hovrättsassessorn till sekreterare i utredningen. förordnades som sakkunniga jur. kand. , avtalssekreteraren , departementsrådet , expeditions- och rättschefen , kyrkosekretera- ren och nuvarande biträdande kanslichefen samt som expert kammarrättsrådet . Utredningen har arbetat under namnet Utredningen om trossam- fundens rättsliga reglering (C 1995:11). Vi överlämnar nu vårt betänkande –Lag om trossamfund –Lag om . Särskilda yttranden har inte avgetts. Arbetet är därmed avslutat. Förslag till lag om ändring i regeringsformen –Förslag till lag om ändring i lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen . Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om trossamfund . . . . . . . . . . . . . . . Förslag till lag om . –Förslag till lag om införande av lagen (1999:000) Förslag till lag om ändring i –Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34 –Förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) . Förslag till lag om ändring i (1987:320) . . . . . . . . . . . . . . . . . –Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . –Förslag till lag om ändring i lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling . . . . . . . . . . . . . . . –Förslag till lag om ändring i lagen (1995:743) 2.1 Historisk översikt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Den lutherska enhetskyrkans tid . Kyrklig och borgerlig kommun . . . . . . . . . . . Inrättande av ett allmänt kyrkomöte . på det kyrkliga området . lag om församlingsstyrelse . . . . . . . lag om församlingsstyrelse . . . . . . . Den fortsatta utvecklingen på religions- Stat–kyrka-utredningar . utredning kyrka–stat . beredning om stat och kyrka . Stat–kyrka överläggningarna . . . . . . . . . . . . . Lagen (1982:1052) om församlingar och Ekonomisk utjämning – kyrkofonden . Församlingslagen (1988:180) . Fler utredningar om förhållandet stat–kyrka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Den rättsliga regleringen . De positiva opinionsfriheterna . . . . . . . . . Närmare om religionsfriheten m.m. . . . . . . . . . . Närmare om begränsningsmöjligheterna . . . . . . . De negativa opinionsfriheterna . . . . . . . . . KONSTITUTIONELL REGLERING AV TROSSAMFUNDEN Nuvarande normgivningsregler skall upphävas . 4.2Nya gemensamma normgivningsregler för 4.3Särskilda regler om som 4.4Samma beslutsordning som för riksdags- 4.5 Bekännelsekrav för statschefen . . . . . . . . . . . . . . . Monarkin har folkets stöd . . . . . . . . . . . . . . . . . Statschefen och Hovförsamlingen . . . . . . . . . . . LAGSTIFTNING OM TROSSAMFUND I ALLMÄNHET 5 Nuvarande förhållanden . 6 Allmänna överväganden . 6.1Utgångspunkter m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125 En lag om trossamfund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 Barns rätt att komma till tals när det gäller medlemskap i trossamfund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131 7.1Nuvarande förhållanden m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . 131 En ny rättslig form . Hur blir man ett registrerat trossamfund? . Vad skall registreras? . Effekter av registreringen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rättigheter och skyldigheter . . . . . . . . . . . . . . . . . Förhållande till tredje man . 8.9Överklagande av registreringsbeslut m.m. . . . . . . . . 156 8.10Kostnader i samband med registrerings- Demokrati och ämbetsförvaltning . Identitet och organisation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . En evangelisk-luthersk kyrka . . . . . . . . . . . . . . . . . Öppen folkkyrka – demokratisk, episkopal En öppen folkkyrka . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Församlingen – den lokala nivån . Stiftet – den regionala nivån . . . . . . . . . . . . . . . . . Kyrkomötet – den nationella nivån . 14 Offentlighet och sekretess . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195 14.1 Offentlighetsprincipen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195 14.1.1 Yttrande- och informationsfrihet . . . . . . . . 195 14.1.2Tryckfrihet m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197 Allmänna handlingars offentlighet . Överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring 14.2 Sekretessregler för verksamhet Rätt att klaga på beslut i övrigt . 15 Uppgifter till det statliga registret . 15.1 Staten behöver känna till församlings- 15.2 Uppgifter som behöver lämnas . . . . . . . . . . . Tystnadsplikt och vittnesförbud . Förslaget till lag om ändring i regeringsformen Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:871) om ändring i regringsformen . . . . . . . . . . . . . Förslaget till lag om ändring i tryckfrihets- Förslaget till lag om trossamfund . Förslaget till lag om . . . . . . . Förslaget till lag om införande av lagen (1999:000) om . . . . . . . . . . . Förslaget till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i sekretess- lagen (1980:100) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Förslaget till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) . 19.10 Förslaget till lag om ändring i äktenskaps- balken (1987:320) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19.11Förslagen till lagar om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling och i lagen (1994:615) om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 258 19.12 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:743) Sammanställning av hur relationsändringen påverkar det statliga regelsystemet Kristendomen kom troligen till . etablerades den kristna tron successivt och uppfattas i allmänhet kristendomen som riksreligion. Reformationen fick genomslag i i och med i . Vid möte stadfästes den evanglisk- lutherska läran som nationalreligion i . Då fastställdes också de bekännelseskrifter på vilka läran vilade. 1634 utfärdades vår första regeringsform och den religiösa enheten framstod som grundpelare för det svenska samhället. Den första kyrkolagen antogs 1686. Avfall eller villolära bestraffades med landsförvisning. 1781 utformades ett toleransedikt för i första hand arbetskraft från andra länder och innebar accepterande av deras tro, samt på motsva- rande sätt för mosaiska bekännare 1782. Bland andra fick den romersk- katolska kyrkan och mosaiska trosbekännare därmed utrymme att verka i landet . Först genom regeringsform fördes religionsfrihetens principer in i svensk lagstiftning och den omfattade då i första hand en frihet från tvång till kyrkogång eller firande av nattvard. Först senare blev religionsfriheten pluralistisk i den meningen att också de som var av annan bekännelse fick tillstånd att verka i landet. infördes en bestämmelse som innebar att främmande trosbekännare kunde verka i landet. Då blev det möjligt att lämna och övergå till annat religionssamfund. 1873 fick vi den dissenterlagstiftning som ersattes av religionsfrihetslag. Väckelserörelserna, både inhemska och invandrande trosriktningar, förändrade den religiösa kartan i vårt land. har, också genom de senaste decenniernas invandring, blivit mer mångkulturellt och mångreligiöst. Trosbekännare utanför har drivit på i fråga om religionsfrihet. Även inom har stödet för en vidgad religionsfrihet funnits. Rätten att utträda ur majoritetskyrkan har blivit en självklarhet. I dissenterlagskommittén som tillsattes 1943 kom dessa frågor att behandlas. Begreppet främmande trosbekännare utmönstrades ur lagstiftningen och en reducerad del av kyrkoskatten, för dem som inte tillhörde infördes, den s.k. dis- senterskatten. Religionsfrihetslagen innebar bland annat en lagstadgad rätt att utträda ur . har statens förhållande till utretts. 1988 begärde kyrkomötet hos regeringen att ekono- miska och rättsliga förhållanden skulle utredas. Den s.k. ERK-ut- redningen (Utredningen om ekonomi och rätt i kyrkan) lämnade sitt be- tänkande 1992. I detta presenterades bl.a. olika modeller för de fram- tida relationerna mellan stat och kyrka. Mot denna bakgrund tillsattes kyrkoberedningen som 1994 avlämnade sitt slutbetänkande, Staten och trossamfunden. 1993 ersattes kyrkolag med den nu gällande. Lagen om- fattade de flesta av de då gällande bestämmelserna och framhävde identitet som ett i väsentliga avseenden självständigt trossamfund, men vars organisation och verksamhet regleras av staten. trädde nya bestämmelser i kraft som innebär att kyrkotillhörighet i som huvudregel vinns genom dopet. infördes också ett nytt system för ekonomisk utjämning inom . ägde partiledaröverläggningar rum och därefter beslutade regeringen att föreslå kyrkomöte och prin- ciperna för en ny relation mellan staten och . I riks- dagsbeslutet lades dessa principer fast och ett omfattande utredningsarbete tog sin början. Utredningen omfattade också förutsättningarna för andra trossamfund. Parallellt med de sex statliga utredningarna har också ett omfattande eget ut- redningsarbete. För att överväga och lämna förslag till rättslig reglering tillkallades en särskild utredare. Sekreterare och sakkunniga utsågs. Utredningen tog sig namnet Utredningen om trossamfundens rättsliga reglering. Utredningens uppgift har varit att med principbeslut som utgångspunkt föreslå: hur normgivningsbestämmelser som skapar stabila och långsiktiga förutsättningar för trossamfunden skall utformas, hur en ny rättslig form för trossamfund som tar stor hänsyn till tros- samfundens olika förhållanden och behov skall utformas, samt hur de framtida relationerna mellan staten och skall utformas. Arbetet har utförts – och betänkandet har överlämnats till kulturministern . Religionsfrihet – utgångspunkt för reformen Religionsfriheten beskrivs i svensk lagstiftning som en positiv religionsfrihet, rätt att utöva sin religion, och en negativ, ingen är skyldig att tillhöra något trossamfund och var och en har rätt till utträde. Religionsfriheten kan inte begränsas. Religionsfriheten syftar på det som är specifikt för religionen – att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Övriga moment i religionsutövning är närmast att betrakta som utflöden av andra friheter, som förenings- och mötesfrihet. Dessa kan begränsas enbart i vissa speciella situationer, och det får enbart ske för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Religionsfriheten gäller för såväl enskilda som för trossamfund. Regeringsformen (2 kap. 23 §) och medför att det inte är möjligt att utestänga något trossamfund från det nya rättsliga rum som skall skapas. Inget trossamfund skall tvingas byta rättslig form och en begränsad reglering av trossamfundets förhållanden strider inte mot religionsfriheten eftersom den bygger på egen självförståelse som den önskar få uttryckt i lag. Enligt regeringsformen innebär religionsfriheten en frihet att ensam eller tillsammans med andra ut öva sin religion utan inskränkningar från det allmännas sida. Genom religionsfrihetslagen definieras begrep- pet trosamfund som en sammanslutning f ör religiös verksamhet, vari ingår att anordna gudstj änst. Denna sammanslutning får emellertid inte förmåga att som sådan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Gemenskapen blir med andra ord inte utan vidare en juridisk person. För att kunna handha sina övriga angelägenheter i samhället be- höver ett trossamfund som regel den rättskapacitet som en juridisk person har. Trossamfunden har därför ofta organiserat sig i former som tjänar syftet att ge dem sådan rättskapacitet. Enligt den nuvarande ordningen anses trossamfundet vara en del av det allmänna och i denna form rättskapabel; den lokala församlingen är en kyrklig kommun och stiftet en samman- slutning av sådana församlingar. De centrala organ som vid sidan av kyrkomötet företräder nationellt är stiftelser och följ- aktligen juridiska personer. Andra trossamfund har varit hänvisade till att organisera sig i all- männa associationsrättsliga former för att uppnå rättskapacitet. De flesta är närmast att se som ideella föreningar, men trossamfundens verksamhet kan också bedrivas i form av stiftelser, aktiebolag eller handelsbolag. I enlighet med principbeslutet i föreslås nu att de grund- läggande rättsliga villkoren för alla trossamfund som är verksamma i skall vara likvärdiga. I regeringsformen läggs de konstitutio- nella formerna för lagstiftning om trossamfund fast. Avsikten är att två nya lagar skall antas i denna ordning; en lag om trossamfund och en lag om . De kan bara ändras genom beslut i på samma sätt som då riksdagsordningen ändras, nämligen med be- stämda majoritetsregler eller två på varandra fattade beslut med riksdagsval emellan. Kyrkoberedningen föreslog att kyrkomötet inom skulle få meddela föreskrifter i fråga om på delegation från . I överensstämmelse med principbeslut före- slås emellertid nu att trossamfundet själv skall besluta i de frågor som rör , utan delegation från . I regeringsformens 8 kap. 6 § placeras de bestämmelser som ger grundlagsskydd för de nu aktuella lagarna. Följande ordalydelse före- slås Föreskrifter om trossamfund meddelas i lag. I sådan lag skall med- delas föreskrifter om grunderna för som trossamfund. Detta medför att trossamfunden får skydd, dels genom att inga sär- skilda beslut kan riktas mot trossamfunden som förändrar deras förutsättningar på annat sätt än genom lag och dels att den lagstiftning som avses bara kan ändras med kvalificerad majoritet i eller av . En lag om trossamfund Lagen om trossamfund omfattar 16 paragrafer i vårt förslag. De fyra första paragraferna får karaktären av religionsfrihetslagstiftning. Re- ligionsfrihetslagens definition av trossamfund omformuleras till en gemenskap för religiös verksamhet, där det ingår att anordna guds- tjänst. Ingen är skyldig att tillhöra något trossamfund och barn och ungas medlemskap är ett gemensamt ansvar för föräldrar och barn . I takt med barnets stigande ålder skall sedan allt större hänsyn tas till hans eller hennes egna synpunkter och önskemål. Därefter övergår lagen till att tala om registrerat trossamfund. är enligt lagen ett sådant trossamfund. Dit hör också andra trossamfund som väljer att registrera sig i enlighet med denna lag. Enligt vårt förslag skall staten erbjuda en ny form i vilken trossam- fund kan uppnå rättskapacitet, nämligen registrerat trossamfund. Denna form ger de trossamfund som så önskar möjlighet att få rättskapacitet i enlighet med sin egen självbild; i överensstämmelse med sin egen tradition. Så kan fasta kyrkoformer som den romersk-katolska kyrkan, ortodoxa kyrkor och söka rättskapacitet i enlighet med sina egna grundläggande strukturer. Andra trossamfund som pingströr- elsen, och muslimska trossamfund kan be- vara sin nuvarande föreningslika struktur även inom begreppet registrerat trossamfund. Alla trossamfund kan skaffa sig den rättskapa- citet organisationen behöver som juridisk person ur begreppet registrerat trossamfund i enlighet med sin egen uppfattning om sig själ- va. De trossamfund som inte önskar att registreras behåller sin nuvarande juridiska form och förhållandet för trossamfundet i övrigt förändras inte genom denna reform. I lagen om trossamfund anges hur registreringen går till. Regeringen fastställer vilken myndighet som skall vara registermyndighet. Trossamfundet redovisar namn, vilket skall särskilja det från andra trossamfund, stadgar samt de personer som är behöriga att företräda trossamfundet. De grundläggande kravet på stadgarna är att där anges hur beslut kommer till stånd. Registreringen innebär alltså att trossam- fundet i enlighet med sin egen självförståelse får rättskapacitet. Den kan också omfatta organisatoriska delar av trossamfundet. Trossamfun- dets namn skyddas i enlighet med firmalagens bestämmelser. Övriga relationer mellan staten och trossamfunden regleras i sär- skild ordning. Då kan en närmare prövning av trossamfunden ske. Vigselrätt ges, liksom i nuvarande ordning, efter beslut enligt lag av Kammarkollegiet. Statsbidrag fördelas av bidrag till trossamfund (SST). Regeringen beslutar om vilka trossam- fund som ska komma i fråga. Beslut om uppbördshjälp för trossamfund som är registrerade fattas också av regeringen enligt särskild, ny ord- ning. Trossamfundet blir med reformen inte längre en del av det allmänna om än till vissa delar offentligrättsligt reglerad. Kyrkan får ett självständigt ansvar för den egna verksamheten inom den ram som den särskilda lagen om anger. I lagen om trossamfund definieras som ett registrerat trossamfund. Genom lagen om får detta trossamfund sin rättskapaci- tet, på alla nivåer. Även i övrigt regleras huvudsakligen genom lagen om . Lagen omfattar 14 paragrafer. De första tre bestämmelserna anger grundläggande drag. Lagen slår fast att är ett evangelisk-lutherskt trossamfund. är en öppen folkkyrka, som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en rikstäckande verksamhet. som trossamfund, som har nationella organ till sitt förfogande, får full rättskapacitet. Samma rättskapacitet får församlingar och stift var för sig. blir med förslaget också rättsligt ett självständigt och enhetligt trossamfund som den lokala, och regionala, självstyrelsen bevaras. Denna grundläggande beskrivning stämmer väl överens med egen bild av sig själv. De följande två bestämmelserna anger församlingens respektive stiftets kompetens och ansvar. Därefter slås kyrkomötets roll som högs- ta beslutande organ fast. Kyrkomötets befogenheter begränsas genom att det inte får fatta beslut i sådant som det är en församlings eller stifts uppgift att besluta i. Kyrkoavgift beslutas lokalt och regionalt och den kyrkliga egendomen skall förvaltas för att bidra till kyrkans förkunnelse. I de följande bestämmelserna regleras handlingsoffentlighet i . För de delar som hänför sig till tiden före lämnas förslag i SOU 1997:43. Handlingar som hänför sig till tiden efter relationsändringen och hänger samman med de offentligt beställda uppgifterna, dvs. handlingar som rör begravningsverksamhet och den särskilda kulturvården som finansieras av det allmänna, skall omfattas av principen om handlingsoffentlighet. Detta regleras i sekretesslagen. I övrigt kommer att utveckla en egen sekretess- och offentlighetsprincip som hanteras av inomkyrkliga organ. Öppenheten kommer även fortsatt att prägla trossamfundet . I samband med reformen ses ett stort antal övriga bestämmelser över. Lagändringar krävs i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Där- utöver behövs ändringar i , arkivlagen, äktenskaps- balken, lagen om offentlig upphandling och lagen om aviseringsre- gister. Särskilda övergångsbestämmelser föreslås också så att beslut som rör framtida förhållanden kan beslutas av kyrkomötet . Förslag till lag om ändring regeringsformen Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen dels att punkt 9–13 övergångsbestämmelserna skall upphöra att gälla, dels att 8 kap. 16 § och 11 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i regeringsformen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 6 §, av följande lydelse. Riksdagsordningen stiftas på det sätt som angives i 15 § första stycket första och andra meningarna samt andra stycket. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om Föreskrifter om trossamfund meddelas i lag. I s ådan lag skall meddelas f öreskrifter om grunderna för som trossamfund. Riksdagsordningen samt lag som avses i 6 § stiftas på det sätt som angives i 15 § första stycket första och andra me- ningarna samt andra stycket. Den kan också stiftas genom 1 Senaste lydelse 1979:933. minst tre fjärdedelar av de rös- tande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Tilläggsbe- stämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lag i allmänhet. endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lag i allmänhet. Under regeringen lyder Justitiekanslern, , de centrala äm- betsverken och länsstyrelserna. Annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndigheten ej enligt denna regeringsform eller annan lag är myndighet under . Förvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun. överlämnas till bolag, förening, överlämnas till bolag, förening, samfällighet, stiftelse , registre- skall det ske med stöd av lag. myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1976:871. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att punkt 3 övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen skall upphöra att gälla vid ut- gången av . Förslag till lag om ändring i tryckfrihets- förordningen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 5 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse. Med myndighet likställas i detta kapitel , kyrko- mötet och beslutande kommu- nal församling. Med myndighet likställas i detta kapitel och be- slutande församling. Handling anses upprättad hos myndighet, när den har expedierats. Handling som ej har expedierats anses upprättad när det ärende till vilket den hänför sig har slutbehandlats hos myndigheten eller, om handlingen ej hänför sig till visst ärende, när den har justerats av myn- digheten eller på annat sätt färdigställts. I stället för vad som föreskrives i första stycket gäller att handling anses upprättad, 1.diarium, journal samt sådant register eller annan förteckning som föres fortlöpande, när handlingen har färdigställts för anteckning eller införing, 2.dom och annat beslut, som enligt vad därom är föreskrivet skall avkunnas eller expedieras, samt protokoll och annan handling i vad den hänför sig till sådant beslut, när beslutet har avkunnats eller ex- pedierats, 1Senaste lydelse 1982:938. 2Senaste lydelse 1982:938. 3. annat myndighets pro- tokoll och därmed jämförliga anteckningar, när handlingen har justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts, dock ej protokoll hos riksda- gens eller kyrkomötets utskott, eller kommuns revisorer eller statliga kommit- téer eller hos myn- dighet i ärende som denna endast bereder till avgörande. 3. annat myndighets pro- tokoll och därmed jämförliga anteckningar, när handlingen har justerats av myndigheten eller på annat sätt färdigställts, dock ej protokoll hos riksda- gens utskott, eller kommuns revisorer eller stat- liga kommittéer eller hos myndighet i ärende som denna endast bereder till avgörande. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om trossamfund Härigenom föreskrivs följande. Allmänna bestämmelser om trossamfund m.m. 1 § I regeringsformen finns bestämmelser om religionsfrihet. Var och en har dessutom rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet i enlighet med lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen an- gående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna. 2 § avses i denna lag en gemenskap för religiös verksamhet, där det ingår att anordna gudstjänst. 3 § Ingen är skyldig att tillhöra något trossamfund. 4 § Vid barns inträde i eller utträde ur ett trossamfund skall barnet själv ha samtyckt till in- eller utträdet, om barnet har fyllt . Den som fyllt får ensam träda in i eller träda ut ur ett tros- samfund, om vårdnadshavaren samtycker till det. I takt med barnets stigande ålder och utveckling skall det härvid tas allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. 5 § Med registrerat trossamfund avses 2.andra trossamfund som har registrerat sig enligt denna lag. 6 § Föreskrifter om grunderna för som trossamfund finns i lagen (1999:000) om . 7 § Ett trossamfund som har stadgar där det finns bestämmelser om trossamfundets ändamål och om hur beslut i trossamfundets angelägen- heter kommer till stånd skall registreras av regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer, om trossamfundet begär det.