sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Utredningen anser vidare att ungdomar bör ha inflytande över och vara delaktiga i verksamheter som avser föräldrastöd till föräldrar med tonåringar. Ungdomsmottagningar fyller en viktig funktion för ung- domars fysiska och psykiska hälsa och ungdomsmottagningarnas pojk- mottagningar är viktiga för att påverka unga män i synen på mans- och papparollen och för att förbereda dem inför kommande föräldraskap. Det är angeläget att verksamheter med pojkmottagningar utvecklas och utredningen föreslår därför att får i uppdrag att vidareutveckla verksamheter med pojkmottagningar på ungdomsmottagningar. 178 &¶R¤LDRAR TILL TON¥RINGAR 6AD ¤R EN BRA F¶R¤LDER En som ställer upp. Om man skaffat barn till världen får man faktiskt ställa upp lite... Föräldrar ska lita på vad man säger. (Elever i åk 8) (UR VISAR F¶R¤LDRAR ATT DE BRYR SIG Föräldrar ska inte hålla på och fråga . När man svarar säger de ändå "va sur du e". Typ vad gjorde du i skolan ? Vad tror dom! Det är klart att de ska fråga, men om man inte vill, så ska de sluta att fråga, fast man kanske ändå vill att de ska fråga. Då ska de ju fortsätta. Dom ska ju fråga. Det är bra om de bryr sig. Om man inte vill prata så säger man det och då behöver dom inte fortsätta. Då sitter de ju där igen vad sur du e! Då är dom ju inga bra föräldrar! (Flickor i åk. (UR BLIR DET OM NI VILL ¥KA IN TILL OCH INTE F¥R Sånt kan man bli jätte-arg på. Då finns det ingenting att göra. Man kan ju inte gå halvvägs! 8 Föräldrar med invandrarbakgrund ·Invandrarföreningar och frivilligorganisationer bör stimuleras till att utveckla föräldrastödjande verksamheter för föräldrar med in- vandrarbakgrund ·Folkhälsoinstitutet, i samråd med den planerade myndigheten för integrationsfrågor bör få i uppdrag att stimulera till utveckling, spridning och utvärdering av projekt avseende föräldrastöd till invandrarföräldrar. ·Invandrarverket bör få i uppdrag att se över stödet till asylsö- kande föräldrar på mottagningsanläggningar och i kommuner och medverka till att asylsökande föräldrar nås av erbjudanden om stöd i föräldraskapet. ·Det är angeläget att kommunen i nära samarbete med föräldrarna upprättar ett introduktionsprogram i samband med beslut om permanent uppehållstillstånd. ·Information om olika funktionshinder och om vart föräldrar kan vända sig för information och hjälp, bör finnas till hands på olika språk. ·Personalgrupper som i sitt arbete möter barn och föräldrar bör ha kunskap om synen på handikapp i olika kulturer. ·Stödet i barnets modersmål innebär ett indirekt stöd i föräldra- skapet ·Stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund i utsatta bostadsområden bör genomföras i nära samarbete med verksamheter som riktar sig till barnen. ·Föräldrar med invandrarbakgrund bör erbjudas gruppsamtal som bygger på familjens upplevelser och barnens reaktioner. ·Diskussion om normer och värderingar bl.a. vad gäller könsroller i den egna kulturen i förhållande till den svenska, är ett viktigt tema för föräldragrupper för föräldrar med tonåringar. ·Institutioner som arbetar med barn och familjer i invandrartäta områden bör rekrytera personal med egen invandrarbakgrund. 180 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND ·Invandrarföreningar fyller en viktig funktion för sina landsmän och har en föräldrastödjande funktion. stimuleras till att utveckla föräldrastödjande verksamheter för föräldrar med invandrarbakgrund. ·Folkhälsoinstitutet och den planerade myndigheten för integrationsfrågor bör få i uppdrag att stimulera till utveckling spridning och utvärdering av projekt avseende föräldrastöd till föräldrar med invandrarbakgrund. har förvandlats från ett homogent samhälle till ett samhälle som präglas av kulturell och etnisk mångfald. Mer än 900 000 personer är födda utomlands. Detta motsvarar av befolk- ningen i sin helhet Av dessa har varit bosatta i . Ytterligare 700 000 är födda i och har åtmins- tone genom den ena av sina föräldrar rötter även i ett annat land. Av dem är det vars båda föräldrar är utlandsfödda. Dessa två grupper utgör tillsammans den grupp som brukar benämnas personer med invandrarbakgrund i massmedia. bestod den gruppen av 1 706 000 personer, vilket motsvarar av befolkningen eller var sjätte invånare. bestod invandringen av efterfrågad arbetskraft. Där- efter har den ändrat karaktär och består främst av flyktingar och deras anhöriga. tar emot ett visst fastställt antal s.k. kvotflyk- tingar . En del har under dramatiska omständigheter, tvingats på flykt och vistats långa tider i flyktingläger innan de tagits emot i . Andra har tagit sig till själva och sökt asyl här. I den gruppen finns många välutbildade och politiskt aktiva flyktingar. Att kategorisera människor i invandrare och invandrarföräldrar är inte möjligt. Hur familjer lever och tänker hänger samman med ur- sprung, nationalitet, språk, samhällsklass, personliga egenskaper och erfarenheter. Det som gruppen invandrare har gemensamt är att den består av personer som har lämnat sitt hemland för bosättning i ett nytt land och att de inte har någon ovillkorlig rätt att stanna i . Det som skiljer dessa personer åt är hur invandrings- processen har präglat deras liv. I regeringens proposition , framtiden och mångfalden före- slår regeringen mål och inriktning för en framtida integrationspolitik. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 181 Säråtgärder som riktar sig till invandrare som grupp bör enligt proposi- tionen begränsas till insatser och åtgärder som kan behövas i . 69 Enligt propositionen är målen för den framtida integrationspolitiken lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund och en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla avsett bakgrund skall vara delak- tiga i och medansvariga för. Utredningens huvudsakliga ståndpunkt är att alla föräldrar i första hand skall omfattas av erbjudanden om generellt föräldrastöd, grunden ut- görs av ett ömsesidigt givande och tagande av olika erfarenheter. Det är endast när föräldrar av olika skäl inte kan tillgodogöra sig ett generellt föräldrastöd som det är motiverat att finna andra vägar. Invandrar- föreningar fyller en viktig funktion för sina landsmän och har en för- äldrastödjande funktion. Invandrarföreningar bör därför stimuleras till att utveckla föräldrastödjande verksamheter för föräldrar med invand- rarbakgrund. Detta kan även ske i samarbete med eller i samarbete med den planerade myndigheten för integra- tionsfrågor. och den planerade myndigheten för integrations- frågor bör få i uppdrag att stimulera till utveckling, spridning och utvärdering av projekt avseende föräldrastöd till föräldrar med invandrarbakgrund. Med föräldrastöd avses både generella och särskilda program till föräldrar med barn 0–. 5TREDNINGENS F¶RSLAG OCH BED¶MNING ·Invandrarverket bör få i uppdrag att se över stödet till asylsö- kande föräldrar på mottagningsanläggningar och i kommuner samt medverka till att asylsökande föräldrar nås av erbjudanden om stöd i att bibehålla föräldraskapet. Asylsökande i är personer som vid ankomsten till landet eller efter inresan ansöker om asyl. Enligt statistik från Statens invandrar- verk var antalet asylsökande 5753. Av dessa var 1694 barn un- der . Vissa asylsökande har rest in illegalt och andra kan ha rest in med giltiga tillstånd och visslingar innan de ansöker om asyl. 1997/98:16 , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. 182 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND SOU 1997:161 utredningstiden bor de asylsökande antingen på en av invandrarverkets mottagningsenheter med anläggningsboende, eller ordnar sitt eget boende t.ex. hos släkt eller vänner i kommunerna. Den som bedöms uppfylla kraven enligt och Utlänningslagen § 3 får status som flykting. Asylsökande familjer lever under stor press. De har en ofrivillig flykt bakom sig och kan ha traumatiska upplevelser. Både barn och föräldrar är starkt påverkade av sina uppbrott och den nya osäkra situa- tionen. Barnen kan må dåligt och vara extra krävande till följd därav. Föräldrarna reagerar på olika sätt och det kan finnas föräldrar som inte klarar av sitt föräldraskap under rådande situation. För asylsökande föräldrar är behovet av stöd i föräldraskapet stort till följd av familjens upplevelser och barnens reaktioner. Personal på mottagningsanläggningar i har i olika samman- hang påtalat behov av föräldrastödjande insatser bland föräldrar i eget boende och anläggningsboende. Därför har mottagningsanläggningar där det finns barn och föräldrar särskilda verksamheter riktade till barn och föräldrar, s.k. familjebaserade verksamheter. Inne- hållet varierar mellan olika förläggningar men kan bäst liknas vid verk- samheten vid en öppen förskola. De familjebaserade verksamheterna sker i nära samarbete med frivilligorganisationer som t.ex. Rädda Bar- nens- och Röda Korsets lokalavdelningar, kyrkans organisationer och idrottsorganisationer. har i samarbete med planerat ett föräldrastödjande projekt för föräldrar på flyktingförläggningar och för flyktingar med eget boende. Ett pilotprojekt beräknas starta till års- skiftet 1997/1998. Målet är att föräldrar på förläggningar skall ges möjlighet att diskutera förhållningssätt till barn utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter och utbyta erfarenheter med andra föräldrar i samma situation. planerar att utbilda och handleda personal som arbetar med flyktingfamiljer och med hjälp av sina lokalföreningar bilda fler föräldragrupper. Utredningen om föräldrautbildning anser att det är angeläget att stö- det i föräldraskapet i ett nytt land till asylsökande föräldrar ses över, och att får i uppdrag att medverka till att alla sylsö- kande föräldrar nås av erbjudanden om föräldrastödjande insatser. 70 Invandrares hälsa och sociala förhållanden, SoS–rapport 1995:5, . &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 183 ·Det är angeläget att kommunen i nära samarbete med föräldrarna upprättar introduktionsprogram till alla barn i samband med beslut om permanent uppehållstillstånd. Alla som bor i har rätt till stöd för att möjliggöra ett aktivt del- tagande i samhällslivet. För personer som beviljats permanent uppe- hållstillstånd utgörs sådant stöd bl.a. av den introduktionsplan som kommunen är skyldig att upprätta i samråd med den vuxne. Denna bör bland annat omfatta svenskundervisning, samhällsintroduktion, studie- och arbetslivsorientering, tänkbar anställning och behov av eventuell rehabilitering. Eventuell planering av förberedelser inför barnens skola, barnomsorg, eller bedömning av särskilda insatser har ofta ingått i den vuxnes introduktionsplan. I proposition 1997/1998:16, , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik, påpekar regeringen att Introduktionsprogram bör även erbjudas barn och ungdomar. Introduktionen för barn och ungdomar bör vara inriktad på att barnen får sådant stöd att de kan delta i och tillgodogöra sig förskole- och skolverksamhet. Den kan innehålla förberedelser så att barnet kan börja skola eller förskola och förstå de normer som genomsyrar skolan. För många föräldrar medför familjens nya situation, kraven från samhället om skola, barnhälsovård, socialvård m.m. svårigheter att upprätthålla sitt föräldraskap. Många föräldrar behöver mycket stöd för att sätta sig in i, förstå och engagera sig i barnens skola eller barnomsorg. Även föräldrarna måste förstå de normer som genomsyrar svensk barnomsorg och skola, för att kunna fungera som stöd för sina barn. All planering som gäller barnens framtid bör därför ske i nära samarbete med föräldrarna. Mot bakgrund av flyktingbarns speciella svårigheter till följd av sina upplevelser bakåt i tiden, förluster av släkt och vänner samt den nya situationen i ett främmande land är en individuell planering för varje enskilt barn nödvändig. Denna bör utgå från barnets ålder och behov. En sådan introduktionsplan ger föräldrarna en inblick i barnets behov av stöd i förhållande till skola och barnomsorg i den nya situationen 184 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND och i det nya landet, samt stimulerar föräldrar till att aktivt delta i verksamheter som direkt berör barnen. 8.4Barn med funktionshinder och invandrarbakgrund ·Information om olika funktionshinder och om vart föräldrar kan vända sig för information och hjälp bör finnas på olika språk och göras lätt tillgänglig för föräldrar. Personalgrupper som i sitt arbete möter barn och föräldrar bör ha kännedom om olika kulturers syn på funktionshinder. Hos vissa grupper av invandrare har man en annorlunda syn på barn med funktionshinder än vad man vanligen har i . Det kan handla om känslor av skam och skuld eller synen på de insatser eller den be- handling barnet bedömts vara i behov av. För att skapa förtroende för den vård och omsorg som det svenska samhället kan erbjuda är det viktigt att information om olika handikapp och om vart föräldrar kan vända sig är lättillgänglig. För att olika personalkategorier i kommuner och landsting som mö- ter barn med funktionshinder skall kunna vara ett stöd för föräldrar med invandrarbakgrund (som har barn med funktionshinder) bör per- sonalen ha viss kunskap om olika kulturers syn på handikapp. SIOS, (Samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i ) har avslutat ett projekt för att utveckla stödet till invandrarelever med funktionshinder.71 I sin rapport pekar SIOS just på dessa behov och att invandrarorganisationerna börjat inta en allt aktivare roll i sina kontakter med samhället för att stötta sina landsmän. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är väsentligt att personalkategorier som möter barn och föräldrar, har viss kunskap om synen på handikapp i olika kulturer. Utredningen anser även att information om funktionshinder bör finnas på olika språk. 71 Delrapport från projektet invandrar- och handikapporganisationer i stödet till invandrarelever med funktionshinder. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 185 Samhällets stöd till barn i förskola och skola på deras modersmål innebär ett indirekt stöd i föräldraskapet. Ett levande modersmål hos barn bidrar till att behålla en nära kontakt mellan barn och föräldrar och till den kulturella bakgrunden. Mer än vart tionde barn i förskolan, cirka 43 000, har annat modersmål än svenska. Antalet barn som inte talar svenska hemma har ökat . Den största språkgruppen är arabiska, följt av spanska och finska. Bland barn till invandrare betraktar nio av tio svenska som sitt modersmål, och åtta av tio uppger att de använder svenska i hemmet. Två tredjedelar av de invandrare som bott i , och som har annat modersmål än svenska, har övergått till att tala svenska i hemmet.72 De som har invandrat –talet representerar ett stort antal språk, men det är ett fåtal språk som är do- minerande. av samtliga flyktingar som togs emot i kommunerna –1995 talade antingen serbokroatiska, arabiska eller albanska. av samtliga omfattades av sammanlagt sju språk. I den återstående gruppen, av invandrarna, talades 106 olika språk. De flesta flyktingar kommer således från ett fåtal länder, medan en mindre grupp kommer från många olika länder. Detta innebär att samhället i nära samarbete med invandrarorgani- sationer dels måste satsa på föräldrastöd till föräldrar från de stora invandrargrupperna, dels måste satsa på särskilda åtgärder för att nå de övriga grupperna. Inom barnomsorgen skall, enligt Allmänna råd: kultur och språkstöd vara en integrerad del av den pedagogiska verksamheten. Alla barn som har annat hemspråk än svenska bör erbjudas hemspråksstöd i förskolan. Ett kontinuerligt stöd i mo- dersmålet är av stor betydelse, inte bara för barnens språkliga utan även för deras sociala och emotionella utveckling. Ett väl utvecklat hemspråk underlättar dessutom inlärningen av det svenska språket. finns det inom barnomsorgen särskilda språk- förskolor på olika håll i landet. Målet för dessa är att med tidigt insatta specialresurser främja barns tal- och språkutveckling. 72Krock eller möte - Om den mångkulturella skolan. 73Barnomsorgen i socialtjänstlagen, Allmänna råd från 1995:2. 186 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND Till den öppna förskolan kommer många barn som inte omfattas av den ordinarie barnomsorgen. Många av dessa barn är barn till arbets- lösa invandrare. Den öppna förskolan fyller ofta en viktig språkstödjande funktion för dessa barn och föräldrar. Tyvärr har antalet öppna förskolor minskat till följd av ekonomiska åtstramningar och nedskärningar. Detta drabbar särskilt hårt barn med invandrarbakgrund. De ekonomiska nedskärningarna i kommunerna i kombination med nya regler för hemspråksstöd har drabbat verksamheten med hemspråksstödet i förskolan hårt. Trots att samhället i olika sammanhang betonar vikten av aktiv tvåspråkighet har andelen barn som erhåller hemspråksstöd inom förskoleverksamheten enligt en rapport från sjunkit från i början av 1990- talet till . Genom hemspråksreformen ålades kommunerna att anordna hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråket i skolan. Hemspråksundervisningen regleras huvudsakligen genom bestämmel- ser i Grundskoleförordningen (SFS1994:1194) och Gymnasieförord- ningen (SFS 1992:394). Undervisningen skall utgå från elevens behov och vara frivillig. I har hemspråksundervisningen en egen kursplan. Den betonar att undervisningen skall syfta till att ge eleverna en stark själv- känsla och en klar uppfattning om sig själva och sin livssituation. Un- dervisningen skall främja elevernas utveckling till tvåspråkiga individer med dubbel kulturell identitet. I undervisningen skall eleverna bland annat få kunskaper om sin kulturella bakgrund, traditioner, religion, historia, folk och land. Genom att få kunskaper om den egna kulturella bakgrunden kan eleverna bättre förstå sin situation, vilket kan bidra till att öka förståelsen mellan olika folk och kulturer. För barn med invandrarbakgrund ger en god kunskap i hemspråket och kunskap om den egna kulturen en starkare identitet och en bättre självkänsla. Barn som fått hemspråksundervisning i skolan är oftast bättre i svenska än barn som inte tränats i sitt hemspråk. Många hemspråkslärare fyller en viktig föräldrastödjande funktion för invand- rade föräldrar. Hemspråkslärarna är ofta landsmän som känner till för- hållandena i det svenska samhället och som kan ge råd och stöd i frågor som rör barnen. I en översikt över forskningen inom hemspråksområdet redovisar att hemspråkselever är mer harmoniska och att de är tryg- gare och trivs bättre i skolan än andra invandrarelever. De elever som deltar i hemspråksundervisning lär sig mycket om det nya landet och 74 Barnomsorg 1994–Statistik Socialtjänst. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 187 hemspråksundervisningen fungerar som en br ygga till integration in i den nya kulturen. Skolbetygen är högre för dem som har haft kontinuerlig hemspråksundervisning och som behärskar svenska bättre än andra. Hemspråkselever kan behärska abstrakta begrepp bättre än andra invandrarelever. Hemspråksreformen har successivt urholkats. En kommun är inte längre skyldig att anordna hemspråksundervisning om hemspråksun- dervisningen inte är schemabunden, om det saknas lämpliga lärare eller om antalet elever i en grupp är mindre än fem. Invandrar- och minori- tetsundervisningen har sjunkit enligt statistik från och . I avsnittet om modersmål i slutbetänkande föreslår kommittén att modersmålet för den som har annat modersmål än svenska jämställs med svenska i utbildningssammanhang. 75 Enligt kommitténs förslag skall varje elev ha rätt till undervisning i sitt mo- dersmål . Enligt nuvarande bestämmelser är denna rätt begränsad till maximalt . Vidare föreslår kommittén att be- gränsningen i kommunens skyldighet att anordna undervisning i ele- vens modersmål tas bort. Alla elever i skolan skall enligt kommitténs förslag ha rätt till studiehandledning på sitt språk och skolan skall upp- rätta en individuell utvecklingsplan för varje elev som har annat mo- dersmål än svenska. Denna plan skall omfatta modersmålet och svenska som andra språk. Vidare föreslår kommittén att de stora in- vandrarspråken t.ex. arabiska eller turkiska skall erbjudas alla intres- serade elever som språkval. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att skolkommitténs förslag om att stärka modersmålet i förskolan och skolan utgör ett viktigt stöd i föräldraskapet. Ett gemensamt första språk bidrar till att bibehålla en nära kontakt mellan barn och föräldrar och utgör en förankring till den kulturella bakgrunden. ·I utsatta bostadsområden finns ett särskilt stort behov av stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund. Sådant stöd bör genomföras i nära samarbete med verksamheter som riktar sig till barnen. 75 Skolfrågor - Om skola i en ny tid. 188 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND En bidragande orsak till den nuvarande boendesegregationen är miljon- programmets storsatsning på 1960–talet. En miljon bostäder skulle pro- duceras av för att klara av bostadsbristen som då var akut.. Resultatet blev bostäder med godtagbar standard i storskaliga bostadsområden och med en bristfällig yttre miljö. För många blev boendet i s.k. miljonprogramsområden av tillfällig karaktär. Unga barnfamiljer och andra flyttade därifrån så snart de kunde men kvar blev svagare grupper i samhället. Många av dem som därefter har flyttat in har saknat möjlighet att fritt välja var de önskar bo. –talet och framåt har det segregerade boendet även fått en etnisk dimension. Hushåll med minst en vuxen född utomlands är starkt överrepresenterade i miljonprogrammets bostadsområden. Storstadsut- redningen identifierade ett femtiotal utsatta bostadsområden i , och (SOU 1990:36). Alla dessa områden hade minst dubbel så hög andel socialbidragstagare som storstadsregionerna i stort. Dessa områden kännetecknas även av hög arbetslöshet, låg ut- bildningsnivå, låga inkomster, hög andel socialbidragstagare, höga ohälsotal, svaga politiska resurser, svaga skolprestationer och högre frekvens av våld. har även utvecklat begreppet ut- satta bostadsområden till att avse relationen mellan antalet hög- och låginkomsttagare. Av den invandrade befolkningen bor , nästa 200 000 per- soner, i invandrartäta bostadsområden i landets storstäder. Totalt sett bor mer än dubbelt så många invandrare i utsatta bostadsområden som i stabila medelklassområden. Koncentration av sociala problem till vissa särskilt utsatta bostads- områden går ofta hand i hand med att områdena själva uppvisar påtag- liga miljö- och funktionsbrister. För invandrargrupper som lever i utsatta bostadsområden blir kontakt- ytan med det omgivande samhället ytterst begränsad och därmed även möjligheten till införlivande och delaktighet i det nya landet. När utredningen om föräldrautbildning i använder begreppet utsatta bostadsområden åsyftas främst till områden där en stor del av befolkningen lever under sådana livsbetingelser som ovan nämnts. Trots att det finns en nära koppling mellan diskriminering och isole- ring och utsatta bostadsområden, väljer många att bosätta sig och bo kvar i sådana områden. Här finner man sina landsmän, släktingar och vänner. Lojaliteten bland de boende och särskilt mellan ungdomarna är stark. Oberoende av etnisk tillhörighet känner man sig som en i mäng- den. Många ungdomar väljer att bo kvar eller flytta tillbaka när de blir vuxna. Personal på barnavårdscentraler, barnstugor, skolor och social- 76 Att växa bland betong och kojor. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 189 tjänst har ofta arbetat länge, känner befolkningen och kan inte tänka sig att arbeta någon annanstans. Möten med människor från olika delar av världen inspirerar till nytänkande och kreativitet. I syntesen mellan det typiskt svenska och det mångkulturella provas ständigt nya och spän- nande idéer. I dessa områden finns oftare ett rikare förenings- och kul- turliv än på andra håll och här finns eldsjälar, som valt att bo kvar och kämpa för sin stadsdel. Barns och ungdomars andel av befolkningen är högre ju lägre medelin- komsterna är i de utsatta stadsdelarna.