sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Utredningen har haft i uppdrag att belysa och ge förslag till olika mo- deller för föräldrastödet/utbildningen när det gäller alkohol- och drog- missbruk, tonårsproblem, allergiinformation, olika grupper av invand- rarföräldrar och föräldrar till barn med funktionshinder. Ett antal så- dana modeller redovisas i kapitel 12. Många av dessa modeller ger ex- empel på möjliga lösningar. I flera fall ser utredningen behov av ytterligare arbete för att när- mare beskriva och utvärdera dessa modeller och ta till vara erfarenheter samt ge förslag till ytterligare metodutveckling. Det kan till exempel gälla att hitta modeller som leder till faktiska attitydförändringar som kan påverka låsta beteendemönster. Utredningen föreslår härvid att sär- skilda uppdrag med denna inriktning ges till ansvariga myndigheter som t.ex. och . I kapitlet ges även exempel på olika material i form av trycksaker, videoproduktioner m.m. som kan användas för föräldrautbildning och föräldrastöd. Utredningen föreslår att en samlad kunskapsöversikt över befintligt material upprättas på data och görs tillgängligt för bibliotek, skolor, m.fl. institutioner inom kommuner och landsting samt frivillig- organisationer. +APITEL 5TBILDNING &ORTBILDNING Utredningen diskuterar i kapitel 13 behov av ytterligare fortbildning i frågor som gäller gruppdynamik, parrelationer, barnets tidiga anknyt- ning till sina föräldrar, skolbarns och tonårsbarns villkor i dagens sam- hälle och familjens villkor. I kapitlet ventileras även att utbildning och fortbildning kan handla om att utbilda spjutspetsar som i sin tur kan 18 "ET¤NKANDETS UPPL¤GGNING ge utbildning på det lokala planet. Utredningen pekar i detta samman- hang också på att det finns angelägna och intressanta utvecklingsmöj- ligheter i att ordna gemensamma grundutbildningskurser för flera yr- kesinriktade utbildningar, som t.ex. förskollärar-, lärar-, socionom-, sjuksköterske-, distriktssköterske-, barnmorske- och läkarutbildning- arna. Sammanställningar av utredningens bedömningar och förslag ·Med stöd i föräldraskapet avser utredningen den kunskap och det stöd som samhället förmedlar till föräldrar för att utveckla deras kompetens och stärka deras trygghet i föräldrarollen, a lltifrån det de väntar barn och under barnets hela uppväxttid. ·Stöd i föräldraskapet är ett erbjudande till föräldrar, som utformas utifrån deras egna behov av och önskemål om kunskap, information, kontakt och gemenskap med andra föräldrar i frågor som rör föräld- raskap och barns utveckling och behov. ·Att begreppet föräldrautbildning, i den bemärkelse som används i utredningens direktiv, ersätts med samlingsbegreppet stöd i föräld- raskapet. !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET -¥L F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET ·Landstingen ansvarar för stöd i föräldraskapet som föräldrar väntar barn och fram till barnet fyller samt för riktade insatser till föräldrar med barn som sökt hjälp inom habi- literingen och barnpsykiatrin. ·Kommunerna ansvarar för utveckling av generellt och riktat stöd i föräldraskapet till föräldrar med barn i åldrarna 1–. ·Alla föräldrar med barn i åldrarna – skall vid flera till- fällen under barnets uppväxt erbjudas stöd i föräldraskapet. ·Kommunerna skall främja föräldrars möjligheter att själva an- svara för stödet i föräldraskapet. ·Kommunerna skall ansvara för samordning av och information om pågående och planerade föräldrastödjande verksamheter. 20 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR ·Kommunerna ansvarar för att en gemensam grundsyn utvecklas bland kommunens anställda vad gäller barns behov och rättighe- ter samt inriktningen av stödet i föräldraskapet. ·Kommunerna tillsammans med landstingen utvecklar en gemen- sam grundsyn på barns behov och rättigheter samt om stödet i föräldraskapet inom de verksamheter som möter barn och för- äldrar. ·De förslag som utredningen skisserar angående stödet i föräldra- skapet förutsätter att kommuner och landsting diskuterar ansvars- fördelningen beträffande föräldrastödet för föräldrar till barn i olika åldrar. ·Olika samverkansprojekt bör stimuleras genom särskilda bi- dragsmöjligheter och fortsatt stöd från t.ex. och . ·Föreningar och andra organisationer bör, gärna i samarbete med kommuner och landsting, stimuleras till att utveckla verksamhe- ter som syftar till stöd i föräldraskapet. ·Att regeringen tar initiativ till en översyn av den tidigare över- enskommelsen mellan regeringen och om föräldrautbildning och till att en ny överenskommelse kommer till stånd. ·Att regeringen tar initiativ till att en överenkommelse träffas mellan regeringen och om kommu- nernas ansvar för stödet i föräldraskapet. ·Att regeringen lyfter fram stöd i föräldraskapet/föräldra- utbildningen som ett prioriterat område för Allmänna arvsfonden. !TT 3OCIALSTYRELSEN F¥R I UPPDRAG ATT ·i samråd med , , kommuner och landsting genomföra kontinuerliga uppföljningar av hur stödet i föräldraskapet utvecklas inom landstingens mödra- och barnhäl- sovård samt inom kommunernas individ- och familjeomsorg och skolhälsovård. ·i samråd med , , kommuner och landsting utveckla och pröva nya modeller för fortbildning av den personal som skall arbeta med frågor som gäller stöd i för- äldraskapet inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, individ- och familjeomsorgen och skolhälsovården. ·i samarbete med ordna konferenser kring stö- det i föräldraskapet och dess betydelse. 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR 21 !TT &OLKH¤LSOINSTITUTET F¥R I UPPDRAG ATT ·i samarbete med kommuner och landsting verka för metodut- veckling, uppföljning och utvärdering av olika modeller för stöd i föräldraskapet inom programområden som allergi, alkohol, to- bak, skador och olycksfall vad gäller barn och ungdom. ·ansvara för att i samarbete med , andra myndig- heter och organisationer samla in, dokumentera och skapa en överblick över sådant material som kan användas för att utveckla stödet i föräldraskapet för föräldrar med barn i olika åldrar. ·i samarbete med ordna konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse. ·i samråd med , , kommuner och lands- ting utveckla och pröva nya modeller för fortbildning av den per- sonal som skall arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraska- pet inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, individ- och familjeomsorgen och skolhälsovården. ·Det är angeläget att följer utvecklingen av föräldra- samarbetet och föräldrainflytande inom förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen och sprider exempel på hur föräldrar får stöd i sitt föräldraskap genom att samverka med varandra och med personalen inom respektive verksamhet. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET -¶DRA OCH BARNH¤LSOV¥RDEN ·Föräldrar bör uppmuntras att starta föräldragrupper och att ta an- svar som gruppledare. ·Föräldragruppernas diskussion bör bl.a. b ygga på föräldrarnas egna frågor och intressen. ·Frågor om parrelationer är särskilt angelägna att ta upp i för- äldragrupper. ·Pappor bör, genom aktiva åtgärder, uppmuntras att delta i för- äldragrupper. ·Det finns ett behov av extra stimulansbidrag för utbildning och fortbildning i landsting och kommun av ledare för föräldragrup- per. ·Mödra- och barnhälsovården har ett ansvar för att följa upp var- för föräldrar avstår från att delta i föräldrautbildningen och om möjligt öka deltagandet från föräldrarnas sida. 22 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR lättillgängligt på bibliotek för hemlåning och på internet. ·Att den överenskommelse som träffades mellan rege- ringen och om föräldrautbildning för tiden kring barnets födelse och under barnets första levnadsår ses över på nytt i syfte att alla föräldrarna skall erbjudas eller få möjlighet till stöd i föräldraskapet. &¶RSKOLA SKOLA OCH SKOLBARNSOMSORG ·En väl fungerande förskola, skola och skolbarnsomsorg där för- äldrar är delaktiga och har inflytande är ett viktigt stöd i föräldra- skapet. ·Förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens möjligheter att fun- gera som mötesplatser för föräldrar och närsamhället bör ut- vecklas. ·Föräldrarnas egna initiativ att träffas i grupp bör stärkas och stödjas. ·Föräldrarnas möjligheter till inflytande bör stärkas. ·Det är angeläget att följer utvecklingen av föräldra- samarbete och föräldrainflytandet i förskolan, skolan och skol- barnsomsorgen och sprider exempel på hur föräldrar får stöd i sitt föräldraskap genom att samverka med varandra och med personalen inom respektive verksamhet. ·När föräldrar är arbetslösa är det ett viktigt stöd för barnen och föräldrarna att barnen får ha kvar sin plats inom barnomsorgen eller att de har tillgång till öppen förskoleverksamhet. ·Föreningar och andra organisationer bör stimuleras att utveckla föräldrasamarbetet och föräldrainflytandet inom förskolan, sko- lan och skolbarnsomsorgen. ·Regeringen bör överväga att genom särskilda medel stimulera till försöksverksamheter som syftar till att inom barnomsorgen, sko- lan och skolbarnsomsorgen utveckla dels föräldrainflytandet och föräldrasamarbetet, dels dessa verksamheters roll som mötesplat- ser för föräldrar och närsamhälle. 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR 23 ·Att får i uppdrag att utarbeta en översikt över intres- santa exempel på föräldrasamverkan. ·Att barn i förskolan bör omfattas av arbetsmiljölagen på samma sätt som skolbarn. ·Den öppna förskolan har en viktig föräldrastödjande betydelse och ·dess verksamhet bör lyftas fram som ett komplement inom barnom- sorgen. ·Den öppna förskolan har en föräldrastödjande funktion för föräldrar som är arbetslösa och för barn som då inte har kvar sin plats inom barnomsorgen. !NDRA ANORDNARE OCH RESURSPERSONER I KOMMUNER LANDSTING OCH I ANDRA ORGANISATIONER ·Fältassistenter, fritidsgårdsföreståndare, parkleksföreståndare samt polisen är exempel på viktiga resurser för uppb yggnad av verksam- heter som syftar till stöd i föräldraskapet för föräldrar till skolbarn. ·Den kompetens som finns inom familjerådgivning, individ- och fa- miljeomsorg och barnpsykiatri vad gäller samlevnadsfrågor, grupprocesser och gruppdynamik, bör tas tillvara för fortbildning och utbildning av gruppledare för föräldragrupper. ·Idrottsrörelsen, föreningar och andra organisationer, fastighetsägare, lokala hyresgästföreningar och kyrkliga samfund är viktiga samar- betsparter för kommuner och landsting i det föräldrastödjande ar- betet. ·Fältassistenter bör medverka till stöd i föräldraskapet genom att ingå i eller arrangera föräldragrupper för föräldrar med tonårsbarn. ·Fritidsgårdar och parklekar bör fungera som kontaktpunkter för för- äldrar och förmedla information om föräldrastödjande verksamheter eller ställa sina lokaler till förfogande för sådan verksamhet. ·Närpolisen är en viktig resurs för ungdomar och föräldrar i det brottsförebyggande arbetet. ·Familjerådgivningens särskilda kompetens vad gäller samlevnads- frågor bör tas tillvara för föräldrastöd/föräldrautbildning samt ut- bildning och fortbildning av gruppledare för föräldragrupper. ·Barnpsykiatrin bör medverka i utbildning av gruppledare till för- äldragrupper. 24 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR ·Fastighetsägare är viktiga samarbetsparter för kommuner i utveck- landet av lokala verksamheter för föräldrastöd och för lokalanskaff- ning för verksamheter som syftar till sådant stöd. ·Lokala hyresgästföreningar är viktiga samarbetsparter till kommu- nen för uppb yggnad av olika föräldraverksamheter i bostadsområ- den. ·Kyrkliga samfund är viktiga samarbetsparter för kommuner och landsting i utvecklandet av lokala verksamheter för föräldrastöd. ·Föreningar och andra organisationer är viktiga samarbetsparter till kommuner för utveckling av föräldrastödjande verksamheter/för- äldrautbildning. ·Idrottsrörelsen fyller en viktig funktion som stöd i föräldraskapet och har ett stort ansvar vad gäller frågor om etik och moral och för att motverka alkohol- och narkotika användning bland ungdomar. ·Det är angeläget att olika mediekanaler används för att nå föräldrar i föräldrastödjande syfte. ·För föräldrar till barn med funktionshinder och föräldrar med barn på sjukhus är det angeläget att videofilmer och diskussionsmaterial finns att tillgå. ·Att i samarbete med samt andra myndigheter och organisationer får i uppdrag att samla in och skapa en översikt över vad som ges ut om barn- och föräldrafrågor och som kan vara användbart för stödet i föräldraskapet. ·Översikten med presentationer av informationsmaterial, bör läggas upp på data och göras tillgänglig på internet, bibliotek, skolor m.fl. institutioner inom kommuner och landsting. &¶R¤LDRAST¶D F¶R PAPPOR ·Olika åtgärder som stimulerar pappor att använda föräldraför- säkringen för ledighet med sina barn bör uppmuntras. ·Särskilda pappautbildare kan vara ett sätt att inspirera och moti- vera fler män att delta i mödra- och barnhälsovårdens föräldraut- bildning/föräldragrupper. ·Det är angeläget med samarbete mellan mödra- och barnhälso- vården och försäkringskassorna för att nå män i föräldrautbild- 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR 25 ning/föräldragrupper och stimulera dem till uttag av dagar i för- äldraförsäkringen. ·Under värnpliktstiden bör ingå tid för diskussion om frågor om föräldraskap, samlevnad, parrelationer, barns utveckling och be- hov. ·Ungdomsmottagningarna har en viktig roll i att stärka pojkarna i deras mansroll och förbereda dem i deras roll som pappor. ·Att regeringen låter tillsätta en referensgrupp med uppgift att be- skriva, belysa och utveckla mäns roll som föräldrar och fostrare och olika perspektiv på barnens, kvinnornas och männens roll. Denna referensgrupp bör följa upp och utvärdera projekt som särskilt vänder sig till pappor. ·Att begreppet mödravårdscentral ersättas med ett begrepp som t.ex. föräldracentral, som tydligare talar om att även papporna hör till verksamheten. &¶R¤LDRAR TILL TON¥RINGAR ·Kommunerna bör ansvara för lokala inventeringar vad gäller be- hov av stöd i föräldraskap till föräldrar med tonåringar och vad gäller förslag av lämplig anordnare av sådant stöd. ·Kommuner och landsting bör samordna den personal som har kunskap om tonåringar för att utveckla stödet i föräldraskapet. ·Ungdomar bör ha inflytande över och vara delaktiga i verksam- heter som syftar till stöd i föräldraskapet. ·Ungdomsmottagningar fyller en viktig funktion för ungdomars fysiska och psykiska hälsa och kan vara en resurs i det föräld- rastödjande arbetet. ·Att får i uppdrag att stimulera till utveckling av pojkmottagningar på ungdomsmottagningar. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND ·Invandrarföreningar och frivilligorganisationer bör stimuleras till att utveckla föräldrastödjande verksamheter för föräldrar med in- vandrarbakgrund 26 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR ·Folkhälsoinstitutet, i samråd med den planerade myndigheten för integrationsfrågor bör få i uppdrag att stimulera till utveckling, spridning och utvärdering av projekt avseende föräldrastöd till invandrarföräldrar. ·Invandrarverket bör få i uppdrag att se över stödet till asylsö- kande föräldrar på mottagningsanläggningar och i kommuner och medverka till att asylsökande föräldrar nås av erbjudanden om stöd i föräldraskapet. ·Det är angeläget att kommunen i nära samarbete med föräldrarna upprättar ett introduktionsprogram i samband med beslut om permanent uppehållstillstånd. ·Information om olika funktionshinder och om vart föräldrar kan vända sig för information och hjälp, bör finnas till hands på olika språk. ·Personalgrupper som i sitt arbete möter barn och föräldrar bör ha kunskap om synen på handikapp i olika kulturer. ·Stödet i barnets modersmål innebär ett indirekt stöd i föräldra- skapet ·Stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund i ut- satta bostadsområden bör genomföras i nära samarbete med verksamheter som riktar sig till barnen. ·Föräldrar med invandrarbakgrund bör erbjudas gruppsamtal som bygger på familjens upplevelser och barnens reaktioner. ·Diskussion om normer och värderingar bl.a. vad gäller könsrol- ler, i den egna kulturen i förhållande till den svenska, är ett vik- tigt tema för föräldragrupper för föräldrar med tonåringar. ·Institutioner som arbetar med barn och familjer i invandrartäta områden bör rekrytera personal med egen invandrarbakgrund. &¶R¤LDRAR TILL BARN MED FUNKTIONSHINDER ·Föräldrar till barn med funktionshinder, bör utöver erbjudande om generellt föräldrastöd också erbjudas ett kompletterande föräld- rastöd avpassat efter deras och barnens behov och önskemål. ·Informationen till föräldrarna om barnets funktionshinder bör ut- formas efter i vilket skede funktionshindret upptäcks. ·Det är angeläget att projekt och försöksverksamheter med inriktning på föräldrar till barn med funktionshinder kommer till stånd och att särskilda stimulansmedel avsätts för detta. Projekt som berör frågor om parrelationen bör prioriteras. ·Högskolorna bör uppmärksammas på att utbildning till distrikts- sköterska, barnsjuksköterska, barnmorska, läkare, socionom, psy- 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR 27 kolog, familjerådgivare, lärare, förskollärare och fritidspedagog även bör innehålla kursmoment som gäller kunskap i mötet och ar- betet med familjer med barn som har funktionshinder. ·Fortbildning bör anordnas för distriktssköterskor, barnsjuksköter- skor, barnmorskor, läkare, kuratorer, –psykologer, familjeråd- givare, socialsekreterare, lärare, förskollärare, fritidspedagoger och andra som arbetar med familjer som har barn med funktionshinder. ·Det finns behov av ett centralt utarbetat informationsmaterial som kan användas i studiecirklar som anordnas via studieförbund eller handikapporganisationer. ·En handbok till föräldrar bör framställas med syfte att stärka och stödja föräldrar som har barn med funktionshinder. ·Handikapporganisationer i samarbete med andra frivilligorganisa- tioner, landsting och kommuner bör stimuleras till metodutveckling, utvärdering och spridning av information om erfarenheter när det gäller föräldrastöd till familjer som har barn med funktionshinder ·Att regeringen låter utreda frågan om förutsättningar för tillfällig föräldrapenning för föräldrar till barn med funktionshinder. ·Att får i uppdrag att i samråd med kommuner och landsting följa och stödja utvecklingen av modeller för föräldrastöd för föräldrar med barn med funktionshinder samt att utvärdera olika former av föräldrastöd. ·Behovet av stöd i föräldraskapet för adoptivföräldrar måste beaktas och tillgodoses genom föräldragrupper i kommuners, adoptionsor- ganisationers och studieförbunds regi. ·Det är angeläget att adoptivföräldrar har aktuell information om det föräldrastöd som finns att tillgå i kommunen. ·Kommunerna, de auktoriserade adoptionsorganisationerna och stu- dieförbunden bör ha möjlighet till stöd för regional och lokal utbild- ning av ledare till föräldragrupper. ·Särskilda medel bör avsättas för denna form av cirkelledarutbild- ning. 28 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR ·Stöd till föräldrar som sviktar i sitt föräldraskap bör vara nät- verksstärkande och visa praktiskt på barns utveckling och behov. ·Det är angeläget att tar initiativ till tvärfackliga konferenser för att utveckla samarbetet mellan dem som arbetar med barn och familjer i kommunen för att undvika ogynnsam ut- veckling hos barn. ·Alla familjehemsföräldrar bör erbjudas föräldrautbildning. Sådan föräldrautbildning bör vara en del av reguljära verksamhet. ·Verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet skall vara till- gängliga för föräldrar med fysiska funktionshinder. ·Att får i uppdrag att stimulera till utveckling, spridning och utvärdering av projekt för att förebygga och infor- mera om kvinnlig könsstympning och dess skadeverkningar i be- rörda invandrargrupper, samt för personal i verksamheter som möter föräldrar från länder där kvinnlig könsstympning praktise- ras. ·Att får i uppdrag att utveckla och sprida erfaren- heter av metoder för verksamheter som syftar till att stödja miss- handlade kvinnor i deras föräldraskap. ·Att BRÅ får i uppdrag att föreslå metoder till regeringen för att få fram en bättre statistisk redovisning över barn som växer upp i hem där modern utsätts för misshandel. ·Att får i uppdrag att utveckla metoder för stöd i föräldraskapet till fäder som har misshandlat sitt eller sina barn eller barnets mor och som har umgängesrätt med barnet eller barnen. ·Att får i uppdrag att utarbeta rutiner för att få fram vilka fångar inom kriminalvården som har barn. · Att () får i uppdrag att föreslå hur ett system för statistik om antalet barn till män och kvinnor på anstalt kan utformas. ·Att får i uppdrag att utveckla metoder för hur so- cialtjänsten kan ge stöd i föräldraskapet till föräldrar med place- rade barn. 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR 29 -ETODER OCH MODELLER ·Det är angeläget att landsting och kommuner främjar utveck- lingen av föräldragrupper som leds av föräldrar, s.k. självhjälps- grupper. ·Familjecentraler är en organisatorisk modell som kan främja stö- det i föräldraskapet. ·Föräldratelefoner är en viktig form av föräldrastöd. Frivilliga or- ganisationer gör en stor insats i detta sammanhang. ·Verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet skall vara till- gängliga för föräldrar med fysiska funktionshinder. ·Ungdomsmottagningar kan vara en viktig resurs för att stödja unga föräldrar och för att uppmärksamma unga pappor på deras betydelse som fäder. ·Det finns goda möjligheter att hitta lokala lösningar för stöd i föräldraskapet genom att olika yrkesgrupper samverkar över landstings- och kommungränser. Det är angeläget att det finns ett stöd för samverkan från administrativ och politisk ledning. ·Det är angeläget att utvärdera och sprida erfarenheter av metoder för information till kvinnor om risker med alkohol och droger i samband med graviditet. ·Det är angeläget att frågor om ansvar för materialframtagning om risker i barns miljö behandlas i samband med att en överens- kommelse träffas om ansvar för stöd i föräldraskapet. ·Studiehandledningar och studiematerial behöver utvecklas för föräldrar och personal med fakta om föräldraskap och barns ut- veckling, underlag för diskussioner om samlevnad samt underlag för erfarenhetsutbyte och fria diskussioner. ·Det finns behov av en samlad översikt över befintligt föräld- rastödjande material ·Det är angeläget att ta tillvara erfarenheter från olika projekt om som syftar till att föreb ygga ohälsa till följd av tobak, alkohol och droger. · får ett förstärkt uppdrag att arbeta med metodutveckling för att bättre nå föräldrar i allergiföreb yggande syfte. ·Att i samarbete med får i uppdrag att lägga upp en handlingsplan för information i barnsä- kerhetsfrågor. 30 3AMMANST¤LLNINGAR AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR ·Genom sin grundutbildning och genom fortbildning bör personal som möter föräldrar förberedas i att ge föräldrar stöd i deras för- äldraskap, individuellt och i grupp. ·Högskolorna bör uppmärksammas på behovet av att se över in- nehåll i utbildningen till distriktssköterska, sjuksköterska, barn- morska, läkare, socionom, psykolog samt barn- och ungdomspe- dagog vad gäller att få en bättre kompetens i frågor om barns ut- veckling och behov, parrelationer, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·En bredare översyn av dessa utbildningar skulle vara angelägen med hänsyn till behovet av kompetensutveckling i frågor som gäller barns utveckling och behov, parrelationer, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·Fortbildningsinsatser behövs för yrkesverksamma inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, individ- och famil- jeomsorgen i frågor om barns utveckling och behov, parrelatio- ner, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·Att ser över behovet av kunskap om barns utveckling inom lärarutbildningen. ·Att får i uppdrag att i samråd med kommuner, landsting studieförbund och frivilligorganisationer utveckla me- toder och pröva olika modeller för fortbildning av föräldrar och personal som gruppledare för föräldragrupper.