sou · GLB3146 · 1998-01-01 00:00:00 — - i samhällets tjänst Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för tet, statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med upp- drag att överväga hur vissa centrala databasers tillgänglighet, service och kvalitet kan förbättras. Med stöd av bemyndigandet förordnades generaldirektören som särskild utredare. Som sakkunniga förordnades överdirek- tören , kammarrättsassessorn , av- delningsdirektören och chefsjuristen . ersattes av chefsjuristen . Som experter i utredningsarbetet förordnades 1996 advokaten , direktören , departements- sekreteraren , departementssekreteraren , skattedirektören , enhetschefen , avdelningschefen , kanslirådet , civilingenjören och programchefen . förordnades kammarrättsassessorn och departementssekreteraren som sek- reterare åt utredningen. ersattes av numera byrådirektören , som biträtt sekretariatet med särskilda uppgifter. har under sitt förordnande biträtt sekretariatet. Utredningen har antagit namnet (Fi 1996:6). Utredningen har anlitat jur. kand. MariAnne som konsult beträf- fande en kartläggning av dataflöden, rättsliga förutsättningar m.m. på miljödataområdet. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Grunddata - i samhällets tjänst. Särskilda yttranden har lämnats av experterna Pellbäck samt gemensamt av och . Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Lag om det statliga personadressregistret Lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister Förordning om det statliga personadressregistret Förordning med instruktion för Förordning om ändring i avgiftsförordningen (1992:191) Informationsteknik och samhällets krav på IT-propositionen och grunddatabasernas roll i 2.3.2 Offentlighet, sekretess och god offentlighetsstruktur 2.3.3 Allmänna handlingar och arkivlagen 2.3.5Nya rättsliga förutsättningar beträffande Användarkrav beträffande tillgänglighet m.m. Omvärldens krav - EU 3 Tre registerområden med basinformation Samhällets företags- och näringsuppgifter Företags- och näringsregistrens finansiella 3.3 Register om fastigheter och grundläggande geografiska data Samhällets register om fastigheter Samhällets grundläggande geografiska data 3.3.3Samhällets användning av och samverkan kring 3.5.2 Användningen av företags- och näringsregistren 3.5.3 Användningen av register om fastigheter och 4 Grunddata, infrastruktur och motiv för offentliga Grundläggande offentliga data - grunddata 4.2 Motiv för offentliga åtaganden Grunddata - styrning och samordning grunddata (NSG) 4.3.3 En ny beredningsprocess i 4.4 Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser för företags- och 4.4.3 Konsekvenser för landskaps- och 4.4.4Konsekvenser för samspelet mellan stat och kommun 107 4.4.5 Ekonomiska och andra konsekvenser Uppgiftslämnande från företag till myndigheter 5.2.2 Förutsättningar för ett förändrat uppgiftslämnande 5.2.3Former för ett förenklat och effektiviserat Prissättning och finansiering av informationsuttag 6.1.1 Bakgrund och nuvarande ordning Nya förutsättningar - förslag till ändringar i TF 6.1.3 förslag till principer för prissättning av 6.2.2 Finansiering och prissättning - generella frågor 6.2.3 Ett nytt angreppssätt beträffande finansiering Lag om det statliga personadressregistret Lagen (1995:743) om aviseringsregister Förordning om det statliga personadressregistret Förordning med instruktion för Särskilt yttrande av experten Särskilt yttrande av experten Särskilt yttrande av experterna och uppdrag har varit att överväga hur samhäl- lets försörjning av grunddata inom områdena befolkning, företag och fas- tigheter kan utvecklas och att lämna förslag till hur vissa centrala data- basers tillgänglighet, service och kvalitet kan förbättras. En förutsätt- ning är att uppgiftslämnandet effektiviseras, samhällets kost- nader minskar och integritets- och säkerhetsaspekter beaktas. Bakgrun- den är dels kravet på en effektiv, rationell, säker och öppen informations- försörjning av grunddata i förvaltningen och för samhället i övrigt, dels betydelsen av grunddata i informationssamhället för demokratin, syssel- sättningen och välfärden i . Motiv för det offentliga åtagandet Utredningen har funnit att det allmänna motivet för det offentliga åta- gandet i fråga om grunddata är att långsiktigt säkerställa att samhällets basinformation tillgängliggörs för breda grupper av användare i förvalt- ningen och samhället i övrigt till rimliga kostnader. Grunddata, grunddatamyndigheter och reglering Grunddata är enligt utredningens definition uppgifter som ·identifierar fysik eller juridisk person eller egendom eller utgör geo- grafisk lägeskomponent, ·äger beständighet i tiden och ·har en bred användning och därför efterfrågas allmänt. För att tillgodose kraven på ökad tillgänglighet föreslår utredningen att några myndigheter ges ett produktions- och kvalitetsansvar för grund- data nämligen ·Riksskatteverket med ansvar för befolkningsuppgifter, ·Patent- och registreringsverket med ansvar för företags- och närings- uppgifter och ·Lantmäteriverket med ansvar för landskaps- och fastighetsinforma- tion. Kriterierna för grunddata och hur de klassificeras bör fastställas i lag. Detsamma gäller grundläggande ansvar och skyldigheter för grunddata- myndigheterna i fråga om tillgänglighet, information om åtkomst, till- handahållande, uppgiftslämnande och informationens kvalitet. Ett styr- och samordningsorgan Bristen på styrning och samordning inom grunddataområdet är ett grundläggande problem. Utredningen föreslår därför att en särskild styr- och samordningsverksamhet i myndighetsform skapas genom samhällets grunddata. Det övergripande målet för nämndens verksamhet skall vara att utveckla en effektiv och säker in- formationsförsörjning av grunddata i förvaltningen och för samhället i Nämnden blir huvudman för det statliga personadressregistret (SPAR) och övertar uppgifter. Kraven på samhällelig insyn och inflytande kan inte nog betonas. Dessa intressen finns både på det nationella och kommunala planet. I den före- slagna nämnden föreslås därför ingå företrädare från , kommu- nerna och näringslivet. De deltagande myndigheterna ges inflytande och ansvar via medverkan i ett kvalitetsråd och i ett teknikråd. Nämndens verksamhet föreslås finansieras via ökade intäkter från verksamheten med det statliga person- och adressregistret (SPAR). En ny beredningsprocess i kommer det att krävas en kontinuerlig beredning av en rad stora frågor gällande samhällets försörjning av digital basinformation. Dessa sektors- och departementsövergripande frågor har ofta stor strate- gisk betydelse för förvaltningens och informationssamhällets utveckling. Det krävs därför ett målmedvetet och formaliserat samarbete över depar- tementsgränserna i . Utredningen föreslår därför att en interdepartemental beredningsprocess för digital basinformation skapas inom . föreslås bli sammanhål- lande för den nya beredningsprocessen. Utredningen anser att verksamheten med SPAR bör begränsas och in- riktas på att fullgöra ett särskilt motiverat offentligt åtagande att till- handahålla uppgifter åt kundregister hos företagen och tillgodose direkt- reklambranschens behov av en adresskälla för urvalsdragningar. Lagen om aviseringsregister föreslås kompletteras med en möjlighet för regeringen att i begränsad utsträckning och efter särskilda överväganden tillgängliggöra registerinnehållet utanför offentlig förvaltning. Den omständigheten att PRV föreslås bli grunddataansvarig för företags- och näringsinformation medför inte att utredningen vill föreslå att verk- samheten med skall upphöra. Ett definitivt ställningstagande till måste föregås av en utredning om behovet av arbetsställe- information är så betydande att tillgängliggörandet av dessa uppgifter motiverar ett offentligt åtagande och vem som i så fall är bäst skickad att Utredningen lämnar därför inga förslag till ändring av regelverket kring . Alla förenklingar för företagen att lämna uppgifter till myndigheterna är värdefulla för samhället som helhet. Utredningen anser att målet bör vara att företagen endast skall behöva lämna en och samma uppgift en gång. Vidare bör former och rutiner för elektroniska uppgiftslämnanden utvecklas. samhällets grunddata ges uppdra- get att verka för att ett enhetligt gränssnitt utarbetas för mottagandet av data till den offentliga förvaltningen. Nämnden föreslås också kontinuer- ligt följa utvecklingen och lämna förslag till andra nödvändiga förenk- lingar av uppgiftslämnandet. Utredningen föreslår att en generell prissättningsprincip införs som kan tillämpas på alla typer av avgiftsbelagda informationsuttag som görs från en statlig myndighet. Principen innebär att avgiften för uttag skall be- räknas så att endast kostnaderna för att framställa och distribuera utta- gen täcks. Utredningen har också funnit att uttagskostnaden för elektro- niska uttag av enskilda i normalfallet understiger myndighetens kostna- der för en fakturering. Detta kan leda till att standarduttag i stor utsträckning blir avgiftsfria. Ett nytt angreppssätt beträffande finansieringen av fortsatta satsningar på den elektroniska informationsförsörjningen bör utvecklas. En grund- förutsättning skall därvid vara att såväl nytta som kostnader analyseras noggrant och att kostnader alltid mäts mot nytta. Med kostnader avses samtliga kostnader - även de kommunala - för uppbyggnad och ajour- hållning av databaser. Med nytta avses såväl nytta inom den offentliga (statliga och kommunala) förvaltningen som nytta för samhället i övrigt. Samspelet mellan staten och kommunerna En samlad syn på IT-användningen i den offentliga sektorn innebär att staten har ett övergripande ansvar och att kommunerna inom sin sektor har ett delansvar för vissa grundläggande data i betydelsefulla informa- tionssystem. Vad avser finansieringsdelen anser utredningen att man måste skilja mellan områden där digitaliseringen är färdigställd eller långt gången respektive framtida digitaliseringsprojekt. Inför en utbyggnad av infra- strukturen på informationsområdet bör investeringsplanerna - på det sätt som redan utvecklats - genomgå särskild prövning när det gäller kostnader i förhållande till nytta. Rent praktiskt innebär detta i denna del att kommunerna åtar sig viss del av uppgiftsinsamling och ajourhåll- ning och att kostnaderna för detta, till den del de överstiger kommuner- nas egen nytta, gottskrivs kommunerna i någon form. 1 § Denna lag syftar till att tillgodose samhällets behov av grunddata i register och databaser inom offentlig förvaltning. 2 § Med grunddata avses uppgifter som 1.identifierar fysisk eller juridisk person, fast eller lös egendom eller som anger geografiskt läge, 2.är beständiga i tiden och 3.har en utbredd användning eller är av allmän nytta. 3 § Regeringen bestämmer vilka uppgifter som skall utgöra grunddata och vilka myndigheter som ansvarar för grunddata enligt 4 §. 4 § Ansvar för grunddata innebär att myndigheten särskilt skall -skapa god tillgänglighet till grunddata, -informera om de grunddata som finns tillgängliga, -upplysa om formerna för åtkomst till grunddata, -utveckla och redovisa grunddatas kvalitet, -underlätta uppgiftslämnandet och -redovisa sin verksamhet enligt denna lag. 5 § För styrning och samordning av uppgifter enligt denna lag skall finnas en särskild nämnd. Denna skall verka för försörjningen av grund- data i förvaltningen och för samhället i övrigt. Regeringen bestämmer närmare om verksamheten. 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att uppnå de syften som anges i 4 §. Denna lag träder i kraft . 2.Lag om det statliga personadressregistret 1 § För de ändamål som anges i denna paragraf finns ett statligt personadressregister (SPAR). Registret förs i elektronisk form. Uppgifterna i SPAR får användas för 1.aktualisering, komplettering och kontroll av uppgifter i personregister, 2.uttag av personuppgifter genom urvalsdragning. SPAR får användas av myndigheter och enskilda. 2 § SPAR innehåller uppgifter om personer som är folkbokförda i landet. Uppgifter om folkbokföring hämtas från aviseringsregistret enligt lagen (1995:743) om aviseringsregister. Övriga uppgifter hämtas från statliga personregister som används för inkomsttaxering och fastighetstaxering. Till dessa uppgifter får fogas en anteckning om att någon inte önskar adresserad direktreklam. 3 § Den som begär att få uppgifter ur en myndighets personregister för sådant ändamål som avses i 1 § andra stycket 1 och 2 och som kan tillgodoses genom aviseringsregistret eller SPAR skall hänvisas till dessa register. Uppgifter i SPAR som får registreras i annat personregister med stöd av lag eller förordning, får lämnas ut till en registeransvarig i elektronisk form om inte regeringen föreskrivit annat. I fråga om personregister som omfattar även andra än anställda, medlemmar eller kunder hos den registeransvarige, eller personer med annan därmed jämförlig anknytning till denne, gäller dessutom att uppgifter ur SPAR får lämnas ut endast om särskilda skäl föreligger. Föreskrifterna i denna paragraf inskränker inte myndigheternas skyldigheter enligt reglerna om allmänna handlingars offentlighet i tryckfrihetsförordningen. 4 § Regeringen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att uppnå ändamålen med SPAR. 1.Denna lag träder i kraft , då bestämmelserna i 26 - 28§§ datalagen (1973:289) skall upphöra att gälla. 2.Andra bestämmelser i datalagen (1973:289) får dock tillämpas till och med . 3.Lag om ändring i lagen (1995:743) om aviseringsregister Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1995:743) om aviseringsregister skall ha följande lydelse, får användas av en myndighet för 1.aktualisering, komplettering och kontroll av uppgifter i personregister som myndigheten är registeransvarig för, 2.komplettering och kontroll av personuppgifter i övrigt, 3.uttag av urval av personuppgifter. Regeringen får föreskriva att registret får användas för ändamål som avses i första stycket 3 även av annan än myndighet. Regeringen får föreskriva att registret får användas för ändamål som avses i första stycket även av annan än myndighet. Denna lag träder i kraft . 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om grunddata enligt lagen (1998:000) om grunddata. 2 § Grunddata och myndigheter som ansvarar för grunddata enligt 3 § lagen (1998:000) om grunddata är inom respektive uppgiftsslag För dessa grunddata ansvarar . För dessa grunddata ansvarar . För dessa grunddata ansvarar . Denna förordning träder i kraft . 5.Förordning om det statliga personadressregistret 1 § samhällets grunddata skall vara registeransvarig för det statliga personadressregistret (SPAR). Driften av SPAR får vara förlagd till en servicebyrå. 2 § SPAR innehåller följande uppgifter om varje registrerad person: -avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall, med angivande av tidpunkt, eller av annan anledning 2.Uppgifter om personer från register för inkomsttaxering -summan av taxerad förvärvsinkomst och inkomst av kapital, dock lägst noll kr 3.Uppgifter om personer från register för fastighetstaxering -ägare till småhusenhet eller lantbruksenhet med småhus på tomtmark samt uppgift om kommun (belägenhet) -taxeringsvärde för småhusenhet -uppgift om att den registrerade inte önskar direktreklam -tekniska och administrativa uppgifter som behövs för SPAR. 3 § Innehåller SPAR uppgift om att någon inte önskar direktreklam, får uppgift om denne inte lämnas ut till den som avser att använda uppgiften för sådan reklam. Första stycket inskränker inte de skyldigheter som enligt tryckfrihetsförordningen åvilar nämnden. 4 § och skattemyndigheterna skall lämna de uppgifter som behövs för SPAR till nämnden utan avgift och i elektronisk form. 5 § Uppgifter från register för inkomsttaxering och fastighetstaxering får lämnas ut endast till polismyndigheter och tullmyndigheter. 6 § Vid urvalsdragning enligt 1 § lagen (1998:000) om det statliga personadressregistret får som sökbegrepp användas uppgift i personnummer (ålder, kön), adress och folkbokföringsort samt uppgift om inkomst, förmögenhet och fastighet. För urvalsdragning gäller dessutom att endast uppgifter om namn och adress för person i urvalet får lämnas till en registeransvarig i elektronisk form. 7 § Uppgift om makes eller vårdnadshavares personnummer eller om person får i elektronisk form lämnas ut endast till myndighet, bank och försäkringsbolag eller annan därmed jämförlig verksamhet. 8 § Om den som i tjänsten har tagit befattning med uppgifter som har lämnats från SPAR misstänker att uppgifterna är oriktiga, skall detta genast anmälas till skattemyndighet, eller nämnden. 9 § Om en personuppgift inte längre behövs för att tillgodose ändamålen med SPAR skall uppgiften utgå ur registret. Nämnden lämnar till en kopia av SPAR som visar innehållet i registret vecka 37. 10 § Utnyttjandet av SPAR är avgiftsbelagt enligt föreskrifter som regeringen meddelar i särskilt beslut. 1.Denna förordning träder i kraft , då förordningen (1981:4) om det statliga person- och adressregistret upphör att gälla. 2.Äldre bestämmelser i förordningen (1981:4) om det statliga person- och adressregistret enligt gällande lydelse får dock tillämpas till och med vid utnyttjande av SPAR för ärende hos myndighet. 6.Förordning med instruktion för samhällets grunddata 1 § samhällets grunddata skall enligt lagen (1998:000) om grunddata verka för en effektiv och säker försörjning av grunddata i förvaltningen och för samhället i övrigt. Det innebär att nämnden har till uppgift att -samordna frågor om standardisering, -fastställa gränssnitt för myndigheternas insamlande och utlämnande av grunddata, -utveckla kvalitetssäkring av grunddata, -föra en nationell databaskatalog, -följa utvecklingen av servicenivån, -bereda anknytande frågor om säkerhet och integritet, -följa och föreslå förändringar avseende samhällets försörjning med grunddata. Nämnden är vidare huvudman och registeransvarig för det statliga personadressregistret (SPAR). 2 § Nämnden skall, utöver vad som framgår av 1 § första stycket, svara för samordning i fråga om standardisering och gränssnitt för annat uppgiftslämnande till statliga myndigheter. 3 § Nämnden får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att uppnå de mål som anges i 4 § lagen (1998:000) om grunddata. 4 § Vid tillämpningen av 1 och 2 §§ skall nämnden samråda med Datainspektionen i den utsträckning som behövs med hänsyn till inspektionens uppgifter enligt datalagen (1973:289) samt med i den utsträckning det behövs med hänsyn till uppgifter enligt arkivlagen (1990:782). 5 § Nämnden består av åtta personer. En av ledamöterna är ordförande. Vid behov kan nämnden tillfälligt adjungera en eller flera personer med särskild sakkunskap. 6 § Vid nämnden finns ett kansli som leds av en chef. 7 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på nämnden: 2 § om behörighet att företräda staten vid domstol, 16 § om medverkan i EU-arbetet, 18 § om myndighetens organisation m.m., 26 § om ärendenas handläggning, 27 och 28 §§ om myndigheternas föreskrifter, 29 § om inhämtande av uppgifter och utövande av tillsyn, 30 § om ärendeförteckning, 31 § om myndighetens beslut och 35 § om överklagande. 8 § Nämnden har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i 6 - 9, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322). 9 § Nämnden är beslutsför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs slutligt, skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. 10 § Nämnden får i arbetsordning eller särskilda beslut lämna över till ordföranden eller chefen för kansliet att avgöra ärenden som inte behöver prövas i nämnd. 11 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordning eller särskilda beslut får dock medges att ärenden som avgörs enligt 8 § inte behöver föredras. 12 § Ordförande och övriga ledamöter utses av regeringen för bestämd tid. Nämnden får inom sig utse vice ordförande. 13 § Chefen för kansliet anställs genom beslut av regeringen. Andra anställningar beslutas av nämnden. 14 § Besked om bisyssla enligt 12 § anställningsförordningen (1994:373) lämnas av nämnden även i fråga om chefen för kansliet. Denna förordning träder i kraft , då förordningen (1988:547) med instruktion för Statens person- och adressregisternämnd skall upphöra att gälla. 7.Förordning om ändring i avgiftsförordningen (1992:191) Härigenom föreskrivs att 4, 5, 15, och 16 §§ avgiftsförordningen (1992:191) skall ha följande lydelse, En myndighet får, om det är förenligt med myndighetens uppgift enligt lag, instruktion eller annan förordning, mot avgift tillhandahålla: 1.tidskrifter och andra publikationer, 2.informations- och kursmaterial, 3.konferenser och kurser, 4.rådgivning och annan liknande service, 7.offentlig inköps- och resurssamordning, 9. uttag av uppgifter i elektronisk annan form än utskrift, 10. upplysningar per telefon, om den service myndigheten därmed tillhandahåller går utöver myndighetens serviceskyldighet enligt sekretesslagen (1980:100) och förvaltningslagen (1986:223). Varor och tjänster enligt första stycket får tillhandahållas bara om verksamheten är av tillfällig natur eller av mindre omfattning. Beträffande tjänsteexport finns ytterligare bestämmelser i tjänsteexportförordningen (1992:192). I datalagen (1973:289) finns bestämmelser om försäljning av uppgifter ur personregister. Förordning (1995:687).1 Om inget annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats, skall avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. 1 förutsätter att ny lagstiftning på persondataskyddsområdet har införts före de nu föreslagna datumen för ikraftträdande. 28 Författningsförslag SOU 1997:146 För avgifter som tas ut enligt 4 § får myndigheten själv, inom ramen för full kostnadstäckning, besluta om grunderna för avgiftssättningen, om inte regeringen har beslutat något annat. Förordning (1993:431). Avgifter för uttag av uppgifter i elektronisk form skall beräknas så att full kostnadstäckning för att framställa och distribuera uttagen uppnås (uttagskostnad). En myndighet skall ta ut avgift enligt bestämmelserna i 16 - 22 §§ för att den efter särskild begäran lämnar ut 1. kopia eller avskrift av allmän handling, 2. utskrift av upptagning för 2. utskrift av uppgifter ur en 3. kopia av video- eller 3. uppgifter i elektronisk form ur en handling eller en databas, 4. sådana bevis och registerutdrag 4. kopia av video- eller som avses i 20 §. utskrift av ljudbandsupptagning, 5. sådana bevis och registerutdrag Myndigheten skall, när avgift tas som avses i 20 §. Myndigheten skall, när avgift tas ut, ta ut ersättning för ut, ta ut ersättning för portokostnad om försändelsen väger portokostnad om försändelsen väger särskild kostnad för att med post, särskild kostnad för att med post, bud eller liknande förmedling sända bud eller liknande förmedling den begärda handlingen eller kopian sända den begärda handlingen, kopian eller databäraren till (1994:356). Förordning (1994:356). Om en beställning omfattar tio sidor eller mer, skall avgift tas ut för kopior av allmänna handlingar och för utskrifter av upptagningar för automatisk databehandling enligt 15 § 1 och 2. Avgiften för ett uttag enligt 15 § 1 - 3 skall motsvara kostnaden för att framställa och distribuera uttaget. Myndigheten får avstå från att ta ut avgift enligt första stycket. Avgiften för en beställning av tio sidor är . För varje sida därutöver är avgiften . Myndigheten får besluta om undantag från första och andra styckena om det finns särskilda skäl. Första - tredje stycket gäller även när en handling sänds till beställaren via telefax. Förordning (1995:687). Denna förordning träder i kraft . uppgift är enligt direktiven (dir. 1996:43) att