sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I gällande rätt görs en skillnad mellan små bolag och bolag vars bundna egna kapital före emissionen uppgår till såvitt gäller betalningstiden för aktier som tecknas i en kontant- emission. Denna skillnad upphävs i kommitténs förslag. Det innebär att hela beloppet skall ha inbetalats i den ordning som föreskrivs i 21 § för att emissionen skall få registreras. Beträffande apportemission innebär kravet i punkten 2 och 3 på att betalningen skall vara godtagbar att apport till underkurs utgör registre- ringshinder. I paragrafen finns inte något krav på att emissionen skall vara förenlig med bolagsordningen. Den saken kan emellertid PRV kon- trollera själv utan hjälp av bolaget. Självklart utgör det ett hinder mot registrering om en emission av konvertibler eller teckningsoptioner skulle leda till att maximikapitalet eller högsta antalet eller andelen aktier av visst slag skulle kunna komma att överskridas. I ABL har såsom en registreringsförutsättning upptagits att bolaget företer bankintyg och yttrande från auktoriserad eller godkänd revisor. Av revisorns yttrande skall framgå inte bara att all apportegendom tillförts bolaget utan också att apportegendomen inte åsatts högre värde än det verkliga värdet för bolaget och att egendomen är eller kan antagas bli till nytta för bolagets verksamhet. Sistnämnda omstän- digheter skall framgå redan av revisorns till förslaget till emis- sionsbeslut fogade yttrande. Med hänsyn till att detta skall ges in i registreringsärendet finns inte skäl att såsom en uttrycklig registrerings- förutsättning uppta ABL:s nu angivna föreskrifter i den nya lagen. I enlighet härmed har i fjärde stycket upptagits en bestämmelse om att bolaget med intyg av en auktoriserad eller godkänd revisor skall styrka att full och godtagbar betalning erlagts. Att revisorn skall uttala sig också beträffande betalning som erlagts genom insättning på bankräk- ning är en nyhet i förhållande till ABL men överensstämmer med vad som har föreslagits gälla i samband med bolagsbildning. Kommittén föreslår att möjlighet öppnas att registrera en tillskotts- emission successivt inom den angivna sexmånadersfristen. Det har visat sig finnas ett praktiskt behov av detta bl.a. i samband med före- tagsköp där betalning utgår i form av egna aktier. Ett sådant köp inleds inte sällan med att ett köpande aktiebolag förvärvar en kontrollpost i målföretaget mot betalning i form av aktier som tillskapas genom en riktad emission från köparbolaget till säljaren. För det köpande bolaget kan det vara praktiskt att låta beslutet om nyemission inrymma samtliga aktier som kan behövas för att förvärva hela målföretaget. Det finns emellertid ett behov av att låta säljaren av kontrollposten få sina aktier så att affären kan läggas till handlingarna. Med tanke på sådana situationer föreslår kommittén i femte stycket en bestämmelse som gör det möjligt att registrera en del av en tillskotts- emission. En förutsättning är givetvis att om emissionen gjorts beroen- de av att ett visst lägsta belopp tecknas, detta belopp har uppnåtts innan delregistrering sker. I övrigt får bestämmelserna i denna paragraf tillämpas också på delregistreringar. Beslutet om tillskottsemission skall självfallet innehålla de uppgifter som föreskrivs i 7 och 8 §§ respektive 9 och 10 §§. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 12 § tredje och femte styckena ABL. Som anförts i det föregående anser kommittén att konvertibler och teckningsoptioner skall behandlas som skuldförbindelser såvitt gäller möjligheterna till förverkande på grund av underlåtenhet att betala. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 12 § fjärde stycket ABL. ABL saknar som framgått bestämmelser om att beslut om emission av konvertibler eller skuldebrev med optionsrätt skall registreras räknat från beslutet. Kommittén har i 26 § första stycket före- slagit en sexmånadersfrist för registrering av emissionsbeslut. I kon- sekvens härmed föreskrivs i förevarande paragraf att emissionsbeslutet förfaller om bolaget försitter registreringsfristen. Samma rättsverk- ningar inträder om PRV avskriver registreringsanmälan eller vägrar registrering. Bolaget är då skyldigt att återbetala vad som har erlagts för de tecknade aktierna, konvertiblerna eller teckningsoptionerna. Tillskottsemission genom beslut av styrelsen I ABL finns bestämmelser som ger styrelsen kompetens att besluta om nyemission under förutsättning av bolagsstämmans efterföljande god- kännande (4 kap. 14 § ABL) respektive enligt bolagsstämmans före- gående bemyndigande (4 kap. 15 § ABL). Bestämmelserna fyller ett stort praktiskt behov. I samband med ett företagsköp eller en emission på den internationella kapitalmarknaden är det inte sällan nödvändigt med ett snabbt beslut om emission av nya aktier som kan användas till betalning av det företag som skall köpas. I sådana och liknande fall kan bolagsstämmans beslut ofta inte avvaktas. ABL:s nu ifrågavarande bestämmelser har därför överförts till den nya lagen utan några änd- ringar i sak. Styrelsebeslut under förutsättning av bolagsstämmans godkännande Paragrafen motsvarar 4 kap. 14 § första stycket och 5 kap. 8 § första stycket ABL. Styrelsens beslut om tillskottsemission bör ha samma innehåll som motsvarande beslut av bolagsstämma. Förevarande paragraf innebär att styrelsebeslutet skall innehålla de uppgifter som föreskrivs i 6–10 §§. Till styrelsebeslutet skall fogas den senaste årsredovisningen, kom- pletterad enligt 11 §. Att information om bolagets ekonomiska ställning skall lämnas i samband med styrelsens beslut och inte i samband med den bolagsstämma som skall godkänna emissionen beror på att teckningen kan påbörjas så snart styrelsens beslut kungjorts och – i kupongbolag – underrättelse om beslutet lämnats till aktieägare med företrädesrätt. Som framgår av 30 § andra stycket jämförd med 17 § skall teckningen ske på listor som innehåller beslutet om emission och viss annan information, bl.a. handlingar som avses i 11 §. Aktie- tecknarna skall ha tillgång till ekonomisk information om bolaget. Det får de genom att styrelsebeslutet på detta sätt innehåller en aktualiserad årsredovisning. Om styrelsens beslut om tillskottsemission innehåller bestämmelse om apport eller annan bestämmelse som avses i 6 § första stycket 14 eller 7 § första stycket 10 skall det innehålla en redogörelse för de omständigheter som kan vara av betydelse vid bedömandet av bestäm- melsen samt ett revisorsyttrande över bestämmelsen (12–13 §§). Denna redogörelse skall på grund av hänvisningen i 30 § andra stycket jäm- förd med 17 § fogas till styrelsens beslut och biläggas tecknings- listorna. Bolagsstämmans godkännande i efterhand av ett styrelsebeslut som innebär avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt är ett sådant beslut enligt 3 § 3 som avses i 4 §. För att vara giltigt skall beslutet således ha biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 14 § första stycket andra me- ningen och 5 kap. 8 § första stycket andra meningen ABL. I kupongbolag skall enligt första stycket särskild underrättelse om styrelsens emissionsbeslut lämnas till aktieägare med företrädesrätt. I avstämningsbolag skall styrelsens beslut kungöras. Bestämmelserna i 16 § femte stycket om simultanteckning i stämmoprotokoll blir aldrig aktuella vid styrelsebeslut. Teckning av nya aktier, konvertibler och teckningsoptioner kan påbörjas så snart aktieägarna underrättats eller, i avstämningsbolag, styrelsens emissionsbeslut har kungjorts. Bolagsstämmans god- kännande behöver alltså inte avvaktas. Teckning sker med tillämpning av samma regler som vid stämmobeslut och detsamma gäller till- delningen. Den enda skillnaden är att nya aktier inte får tas upp i aktie- boken förrän bolagsstämman lämnat sitt godkännande till emissionen. Men så snart ett sådant godkännande föreligger skall styrelsen agera och se till att aktierna genast tas upp i boken. Av andra stycket jämfört med 20 § följer att beslutet förfaller, om styrelsen föreskrivit ett visst belopp eller ett lägsta belopp för emis- sionen och detta belopp sedan inte tecknas. Detsamma får anses gälla om minimibeloppet visserligen tecknats men styrelsen tvingats förklara aktier, konvertibler eller teckningsoptioner förverkade på grund av bristande betalning i sådan omfattning att minimibeloppet inte uppnås. Det blir då inte aktuellt att låta bolagsstämma pröva fråga om god- kännande av emissionen. Även i fråga om betalningen för tilldelade aktier, konvertibler och teckningsoptioner gäller enligt tredje stycket samma regler som vid stämmobeslut. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 14 § andra stycket första och andra meningarna samt 5 kap. 8 § första och andra meningarna ABL. I fråga om kallelse till bolagsstämma som skall pröva fråga om godkännande av ett styrelsebeslut om tillskottsemission och om sättet för tillhandahållande av beslutsunderlag åt aktieägarna vid en sådan stämma gäller enligt paragrafen samma bestämmelser som när bolags- stämman själv fattar beslut om tillskottsemission. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 14 § sista stycket ABL. Styrelsens beslut om tillskottsemission får inte anmälas för registre- ring förrän bolagsstämman lämnat sitt godkännande. dock alltid ske räknat från beslutsdagen, annars förfaller beslutet. Har anmälningstiden försuttits, skall betalningen för tecknade aktier, konvertibler eller teckningsoptioner genast återbetalats. Det framgår av hänvisningen till 30 § andra stycket som i sin tur hänvisar till 20 §. Har beslutet förfallit på grund av underteckning är det inte aktuellt att låta bolagsstämman godkänna beslutet, än mindre att anmäla be- slutet för registrering. En erinran om detta har upptagits i paragrafen. Beträffande förutsättningarna i övrigt för registrering och om verk- ningarna av registrering gäller de vanliga reglerna i 26 § andra–fjärde styckena samt 27 och 28 §§. Styrelsebeslut enligt bolagsstämmans bemyndigande Paragrafens första stycke motsvarar närmast 4 kap. 15 § första stycket och 5 kap. 9 § första stycket ABL. Det andra stycket motsvarar 4 kap. 15 andra stycket fjärde och femte meningarna samt 5 kap. 9 § tredje stycket ABL. Ett bemyndigandebeslut som innebär att styrelsen får besluta om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt är ett sådant beslut enligt 3 § 3 som avses i 4 §. För att vara giltigt skall beslutet således ha biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 15 § andra stycket första– tredje meningarna samt 5 kap. 9 § andra stycket ABL. I förarbetena till ABL (prop. 1973:93 s. 112) förutsätts att årsredo- visningen, i förekommande fall aktualiserad enligt 4 kap. första stycket 1–3 ABL, skall tjäna som beslutsunderlag på bolagsstämma som har att pröva fråga om bemyndigande att besluta om emission. Kommittén föreslår att det beslut som styrelsen fattar med stöd av bemyndigandet skall utformas på samma sätt som om det fattats av bolagsstämman. Det innebär att till styrelsens beslut skall fogas en aktuell årsredo- visning. Denna kommer därigenom att utgöra en underbilaga till teck- ningslistorna. Avsikten med detta är att tillförsäkra aktietecknarna information om bolagets aktuella ekonomiska ställning. Kommittén har inte funnit det påkallat att föreskriva skyldighet för bolaget att i förekommande fall aktualisera årsredovisningen i två omgångar, en med anledning av bolagsstämman och en annan i anslut- ning till det efterföljande styrelsebeslutet. stannat för att slopa kravet på årsredovisning i samband med bemyndigandebeslut. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 15 § sista stycket och 5 kap. 9 § sista stycket ABL. Bestämmelserna i 16 § femte stycket om simultanteckning i stäm- moprotokoll blir aldrig aktuella vid styrelsebeslut. Bemyndigande för styrelsen får inte gå längre än bolagsordningen tillåter, se 33 §. Bestämmelserna i 2 § om ändring i bolagsordningen blir därför aldrig tillämpliga. Paragrafen motsvarar 5 kap. 11 § första stycket ABL. Definitionen på konvertering finns i 1 §. Paragrafen motsvarar 5 kap. 14 § första stycket ABL. Enligt 5 kap. 14 § andra stycket ABL föreligger hinder mot registrering om inte yttrande företes från en auktoriserad eller godkänd revisor eller, i avstämningsbolag, från Värdepapperscentralen av vilket framgår att bolaget på grund av emissionen tillförts vederlag till ett värde motsvarande minst det sammanlagda beloppet av de aktier som utgivits i utbyte. Bestämmelsen skall ses mot bakgrund av att ABL behandlar konvertibler som obligationer. Lagen saknar bestämmelser om hur teckning, tilldelning och betalning av sådana instrument skall ske. Någon kontroll av att bolaget tillförs vederlag motsvarande nominella beloppet på konvertibler görs inte vid tiden för emissionsbeslutet utan först i samband med konverteringen, kanske . Kommittén föreslår en ordning som innebär att vid t.ex. apport- emission av konvertibler värdet på apportegendomen granskas av en auktoriserad eller godkänd revisor för att förhindra att aktierna de facto emitteras till underkurs. Denna granskning får tas för god när konver- tering sker, om inte särskilda skäl talar däremot. I ärendet om registre- ring av de nya aktierna bör enligt kommitténs mening ändå krävas ett särskilt intyg om att bolaget tillförts vederlag motsvarande de nya aktiernas nominella belopp. Det beror bl.a. på att det behövs en kon- troll av att konverteringskursen inte på grund av mellankommande omständigheter räknats om och kommit att understiga aktiernas nomi- nella belopp. Aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt m.m. Paragrafen motsvarar närmast 5 kap. 11 § andra stycket ABL. Teckning med utnyttjande av optionsrätt sker i den ordning som föreskrivs i 17 § och som gäller för all teckning av aktier, konvertibler och teckningsoptioner. Sker teckning i någon annan ordning eller med otillåtet förbehåll gäller 18 §. Tilldelningen blir mera summarisk när det är fråga om teckning med utnyttjande av optionsrätt men 19 § är i princip tillämplig. Även betalningen för tecknade aktier följer vanliga regler, dvs. 21–25 §§ är i princip tillämpliga. Paragrafen motsvarar 5 kap. 14 § första stycket ABL. Jämför också 37 §. Paragrafen motsvarar 5 kap. 14 § andra stycket ABL. Jämför också 38 §. I registreringsärendet bör kontrolleras att teckningskursen inte på grund av mellankommande omständigheter räknats om och kommit att understiga aktiernas nominella belopp, jfr kommentaren till 26 §. Paragrafen motsvarar 5 kap. 14 § tredje stycket ABL. De nya aktierna medför rätt till vinstutdelning enligt emis- sionsbeslutet. Beslutet får dock inte innebära att utdelningsrätten in- träder senare än för räkenskapsåret då emissionen registre- rats (6 § första stycket 8, 8 § 5 och 10 § 5; jfr 5 kap. 15 § ABL). Registrering av konvertibler och teckningsoptioner Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § sjätte stycket ABL. Förslaget förut- sätter ändring i aktiekontolagen. Särskilda bestämmelser om vissa riktade emissioner m.m. Paragrafen motsvarar närmast 1 § LEO-lagen. I paragrafen anges i vilka fall bestämmelserna i förevarande kapitel skall tillämpas. De bolag som omfattas av kapitlet är publika aktiebolag och dotterbolag till sådana bolag. Begreppet dotterbolag har samma betydelse som i lagen i övrigt och omfattar såväl privata som publika aktiebolag. Som framgår av motiven till 6 § utgår den föreslagna regleringen från att berörda koncerner i allmänhet har ett publikt aktiebolag som moderbolag i koncernens topp. Skulle emellertid en koncern vara uppbyggd med ett privat aktiebolag som yttersta moderbolag i koncernen, faller detta bolag utanför de föreslagna be- stämmelserna. Terminologin i paragrafen har anpassats till kommitténs förslag om tillskottsemission. De finansiella instrument som omfattas av kapitlets bestämmelser är följaktligen aktier, konvertibler och teckningsoptioner. Emissioner av teckningsoptioner omfattas oavsett om optionerna emit- teras fristående eller knutna till skuldförbindelser. Paragrafen motsvarar närmast 4 § LEO-lagen. En förutsättning för att paragrafen skall vara tillämplig är att aktie- ägarna inte skall ha företrädesrätt till teckning i förhållande till de aktier de förut äger eller enligt vad som föreskrivs i bolagsordningen. Regeln gäller även apportemissioner. För lagrummets tillämpning fordras vidare att emissionen riktas till någon som avses i 1–6. Den där uppräknade kretsen överensstämmer helt med 4 § 1–6 LEO-lagen. När det i punkten 6 talas om att någon skall utöva ett bestämmande in- flytande över en juridisk person avses härmed att han på ett avgörande sätt kan påverka den juridiska personens förfogande över sina ekono- miska medel. Ett sådant bestämmande inflytande kan tänkas följa bl.a. av delägarskap som ger en dominerande ägarposition eller av avtal. Ytterst får det ankomma på rättstillämpningen att i det enskilda fallet avgöra om en person intagit en sådan ställning i förhållande till en juridisk person som här avses. I likhet med vad som gäller enligt LEO-lagen skall det avgörande inflytandet vid ifrågavarande slag av riktad emission tillkomma bolags- stämman. Det är alltså inte möjligt att bemyndiga styrelsen att fatta beslut om emissionen. Emission under förutsättning av bolags- stämmans efterföljande godkännande är däremot tillåten. Av 6 § fram- går att bolagsstämmans beslut om emissionen eller att i efterhand godkänna densamma är giltigt, om det biträtts av aktieägare med nio tiondelar av såväl avgivna röster som på stämman företrädda aktier. Att styrelsen inte kan erhålla bemyndigande att genomföra en emission av ifrågavarande slag hindrar inte att bolagsstämman uppdrar åt styrelsen att verkställa ett emissionsbeslut, vars materiella innehåll fastställts av bolagsstämman. Paragrafen överensstämmer i detta hän- seende helt med 4 § LEO-lagen. Om styrelsen fattar ett emissionsbeslut i strid med paragrafen, blir beslutet ogiltigt. Ogiltigheten inträder oavsett tredje mans goda tro och begränsas inte av någon klanderfrist. Paragrafen motsvarar 5 § LEO-lagen. På grund av paragrafen gäller för dotterbolag till publika aktiebolag, att en emission som riktas till någon som avses i 2 § 1–6, också måste godkännas av bolagsstämman i moderbolaget för att vara giltig (första stycket). Syftet härmed är att förhindra att aktieägarna i ett publikt aktiebolag avhänds tillgångar, som är placerade i ett dotterbolag, utan att bolagsstämman i det publika aktiebolaget fått ta ställning till emissionen. Moderbolagets godkännande kan lämnas antingen före eller efter dotterbolagets emissionsbeslut. Kommittén anser att bolagsstämman i ett moderbolag som skall godkänna en emission i ett dotterbolag bör ha tillgång till det besluts- underlag som enligt 8 kap. 14 § skall läggas fram på det emitterande bolagets stämma. En uttrycklig bestämmelse om detta har upptagits i andra stycket. Bestämmelsen gäller även om moderbolagets god- kännande skall lämnas före dotterbolagets stämma. Angående med vilken majoritet bolagsstämmobesluten skall fattas och innebörden av begreppet moderbolag hänvisas till 6 §. Paragrafen har utformats efter mönster av 6 § LEO-lagen. Paragrafen skall hindra att bestämmelserna i 2 och 3 §§ kringgås genom att dotterbolaget riktar en emission till ett annat aktiebolag inom samma koncern, som i sin tur överlåter aktierna, konvertiblerna eller teckningsoptionerna till någon som avses i 2 § 1–6. För att överlåtelsen skall bli giltig fordras enligt första stycket att den beslutas av bolagsstämman i det överlåtande bolaget. Är det överlåtande bolaget ett annat dotterbolag i koncernen, fordras dessutom att överlåtelsen godkänns av bolagsstämman i moderbolaget. I andra stycket har upptagits ett undantag från kravet på att en överlåtelse skall beslutas av det överlåtande bolagets stämma. stämmelsen följer att ett moderbolag som erhållit exempelvis aktier från ett dotterbolag genom en sådan emission som avses i paragrafen, behöver bolagsstämmans godkännande av en överlåtelse av aktierna endast om dessa överlåts till den egna företagsledningen, företagsled- ningen i ett moderbolag, om något sådant finns, eller sådan befatt- ningshavare närstående. Den krets till vilken överlåtelse inte får ske utan stämmans beslut är i detta fall densamma som i 5 §. Genom förevarande bestämmelse blir avyttringsbestämmelserna i 5 § tillämp- liga även på aktier, konvertibler eller teckningsoptioner i ett dotter- bolag som det överlåtande bolaget erhållit genom en från detta riktad emission. En avyttring, som inte kräver beslut av det överlåtande bolagets stämma, fordrar naturligen inget godkännande av det över- låtande bolagets moderbolag. Angående med vilken majoritet bolagsstämmobesluten skall fattas och innebörden av begreppet moderbolag hänvisas till 6 §. I syfte att hindra kringgåendeförfaranden regleras i paragrafen vissa fall där ett publikt aktiebolag eller ett dotterbolag till ett sådant bolag överlåter aktier, konvertibler eller teckningsoptioner som utgivits av ett dotterbolag. Överlåtelsen behöver inte ha föregåtts av någon till det överlåtande bolaget riktad emission. Hittillsvarande bestämmelser i 7 § LEO-lagen medför en omfattande formell omgång i de fall där ett aktiemarknadsbolag säljer ut aktier i ett dotterbolag eller dotterdotterbolag till dess företagsledning eller andra anställda. Ett behov av sådana utförsäljningar kan uppstå t.ex. för att dotterbolaget går med förlust eller för att moderbolaget i samband med förvärv av en företagsgrupp tillförts även företag med för den egna koncernen artfrämmande verksamhet. I syfte att underlätta bl.a. aktieförsäljningar av nu angivet slag, föreskrivs i förevarande paragraf att bolagsstämmans samtycke till överlåtelsen endast behöver inhämtas i vissa angivna fall. Som allmän förutsättning för att överlåtelsen skall fordra bolags- stämmans samtycke gäller, att den sker till någon som ingår i företags- ledningen för ett publikt aktiebolag eller på visst sätt är närstående sådan befattningshavare. Är det överlåtande bolaget publikt och sker överlåtelsen till den egna företagsledningen eller dess närstående, krävs alltså godkännande av bolagsstämman. Om det överlåtande publika bolaget är dotterbolag till ett publikt aktiebolag, fordras dessutom samtycke av bolagsstämman i moderbolaget. Sker överlåtelse från dotterbolaget till företagsledningen eller dess närstående i det publika moderbolaget är likaledes samtycke av båda bolagens stämmor nöd- Som framgår av paragrafen kan emellertid ett privat aktiebolag överlåta aktier i ett dotterbolag till sin egen företagsledning eller dess närstående utan att inhämta godkännande av sin egen eller sitt publika moderbolags stämma. Överlåtelser av aktier i ett dotterbolag från ett moderbolag till befattningshavare i ett dotterbolag, omfattas över huvud taget inte av paragrafens bestämmelser, såvida inte dessa befattningshavare dessutom ingår i företagsledningen för det överlåtande bolaget eller dess moderbolag. Att paragrafen fått ett snävare tillämpningsområde än föregående paragrafer innebär visserligen en något ökad risk för överlåtelser i otill- börligt syfte. Enligt kommitténs mening uppvägs emellertid denna risk av de fördelar det innebär för en koncern att moderbolaget lättare kan avyttra dotterbolag till deras företagsledningar eller andra anställda. Angående krav på majoritet för bolagsstämmans beslut och inne- börden av begreppet moderbolag hänvisas till 6 §. Som framgår av kommitténs allmänna överväganden anser kommittén att riktade emissioner av nu ifrågavarande slag innebär sådana faror för minoritetsaktieägarna, att kravet på kvalificerad majoritet för bolags- stämmas beslut om en sådan emission bör sättas högre än som gäller vid riktade emissioner i allmänhet.