sou · GLB3139 · 1998-01-01 00:00:00 — Men hon hade ju med ganska moget övervägande tänkt igenom det här innan. Hon hade ju tänkt mycket på vad som skulle hända, hur det skulle bli, då inte jag visste någonting. I fall var makarna eniga om att han ensam skulle få vårdnaden om de tre barnen. Andra gånger kommer föräldrarna inte överens. Då blir det i sista hand domstolen som får avgöra vårdnads- frågan. 13 Först erbjuds – eller förordnas – dock föräldrarna samar- betssamtal. Syftet är att de med hjälp, men utan domstolens inblandning, själva ska få till stånd en lösning på frågorna om vårdnaden och umgänget. Så mycket som en fjärdedel av dem som bröt upp 1993 hade kontakt med i samband med sin skilsmässa eller separation ( Vårdnad, boende och umgänge, SOU 1995:79). Flera av dem vi har intervjuat hade erfarenhet av samarbetssamtal. Förutom de som var, eller hade varit, indragna i vårdnadstvister gällde detta och . För handlade samtalen dock mer om ekonomi än om barnens vårdnad och boende. Det var han som hade haft barnen boende hos sig efter skilsmäs- san, bland annat därför att hans före detta hustru var trångbodd . Sedan hon flyttade till en större lägenhet har barnen istället bott växelvis hos och sin mamma. Paret kontaktade familjerätten för att reda ut hur det ekonomiska ansvaret för barnen skulle fördelas i den nya situationen. I fall var det barnens boende som stod i centrum för samarbetssamtalen. Familjerätten rådde honom och hans dåvarande hustru att låta barnen bo växelvis hos dem i fjortondagsperioder. I enlighet med önskemål började dock barnen att bo permanent med sin mamma. Även om det var som ville att barnen skulle bo med sin mamma känner han en bitterhet över sin situation. 13Innan domstolen fattar beslut krävs en vårdnadsutredning. Prövningen ska ske med utgångspunkt i vad som bedöms vara bäst för barnet. Den av föräldrarna som inte får vårdnaden får normalt sin umgängesrätt fastställd i domslutet. Om vårdnadshavaren hindrar honom eller henne från att träffa barnet kan vårdnadshavaren förlora vårdnad- en av barnet. Dock finns en lagbestämmelse som säger att domstolen ska beakta risken för att barnet i samband med umgänget utsätts för övergrepp, olovligen förs bort eller far illa på annat sätt. upplever det svårt att han som förlorat allt nu måste betala underhåll till sina barn. Här sitter jag. Jag har ingenting kvar av den här trasiga familjen och ändå ska jag betala en massa . Det är jobbigt. Kan föräldrarna trots samarbetssamtal inte komma överens om vem som ska ha vårdnaden om barnet, ska fallet prövas i domstol. Av dem vi har intervjuat hade flera varit (eller var) indragna i vårdnadstvister. Vi har redan nämnt , som ensam fick vårdnaden om sina tre barn efter mannens misshandel och hot. Av samma skäl miste man vårdnaden om sina barn. Dag fick ensam vårdnad om sina två söner av ett annat skäl. Barnens mamma hade missbruksproblem. Dag har vuxna barn från tidigare äktenskap och är i sena femtioåren. Han berättar att många i hans omgivning tvivlade på att han som man skulle klara att ensam ta hand om sina två små pojkar. Det var många som trodde det skulle bli problem men det har det inte blivit. Jag har bytt blöjor på barn , så det har inte varit något problem. Och jag har haft hand om barn sedan min syster fick sitt första, då var jag bara . Att vara en- sam pappa, jag ser inga problem med det. Men det är klart. En som aldrig har varit van vid att ta hand om barn, för en sån måste det ju bli en omställning. är en i den lilla skara kvinnor som har förlorat vårdnaden om sitt barn. Det var som tog initiativet till skilsmässan. Hon upplevde att det brast i kommunikationen mellan henne och hennes före detta sambo, som ekonomiska problem gjorde att de bråkade allt oftare. berättar att hennes sambo blev förtvivlad när hon ville bryta upp. När ändock vidhöll sitt beslut hotade han med att ta vårdnaden om deras dotter. Han brukade också våld mot . Det gjorde att jag inte ville träffa honom mer. Jag kände mig ho- tad, jag var rädd och var ju hemma när han gjorde det här. Jag såg ingen annan utväg än att ta och fly fältet kan man säga. tog sin dotter med sig och flyttade till en annan bostad. bodde där med sin mamma. Sin pappa träffade hon . När fick jobb på en annan ort och ville ta sin dotter med sig sade dock pappan stopp. flyttade med flickan trots hans protester. Det blev början på en segdragen vårdnadstvist. kom inte tillbaka efter en helg hos sin pappa. Istället ringde pappan och berättade att han hade beslutat att påbörja en vårdnads- process. Missnöje, konflikter och upplösning Då hade han anlitat en advokat, och han sa att jag inte fick veta var hon var, och jag blev så chockad, jag hade aldrig tänkt den tanken, att det skulle ske. Det var den värsta chocken i mitt liv när han sa det, och att jag inte fick veta var hon var. Enligt gällande lagstiftning har alla rätt till rättshjälp vid en tvist om barnen, såvida årsinkomsten inte överstiger ett visst belopp. 14 Också kunde därför anlita en advokat. Dock förlorade hon i en första omgång vårdnaden. Pappan fick interimistiskt vårdnaden om dottern. överklagade domen och följde sedan sin före detta sambos exempel. Efter en umgängeshelg behöll hon barnet. När hennes dotter bad att få träffa sin pappa gav efter. Då behöll istället pappan i sin tur flickan. Tvisten om dottern pågick . överklagade ända till regeringsrätten, men fadern fick vårdnaden om dottern. Domen fick att känna sig kränkt av samhället i sin roll som mamma och hon erinrar sig hur bortkommen hon kände sig under processens gång. besatt inte det kulturella kapital som kunde ha hjälpt henne under rättegångsprocessen. är det ju ruskigt när man tänker på det vad borta man var. Man bara åkte med överallt och lyssnade på advokaten och tings- rätten man litade på alla. Man visste ingenting om någonting, känns det som . Man har lärt sig mycket . Just den här osäkerheten att jag nog skulle göra som de säger, och sä- ger jag det här så kanske det inte passar sig så bra i tingsrätten. Det finns ju något speciellt spel där då. känner stor bitterhet. När han lämnade sin sambo för att han inte älskade henne längre hade de inte gemensam vårdnad om de två barnen. var inte medveten om att detta innebar att mamman ensam skulle få vårdnaden om de två sönerna. Han hade knappt fått träffa sina barn sedan han bröt upp drygt före intervjun. Vi flyttade isär . Då flyttade jag till landet, och när jag kom till landet så försökte jag då upprätthålla kontakten med henne och med pojkarna och frågade henne, i princip, när jag fick träffa pojkarna. Hon sade till mig att det får vi se. Det fick jag till svar. Var sak har sin tid, sade hon. Då tog det till någon gång , sedan fick jag träffa dom i . Efter det har jag inte fått träffa dem någonting överhuvudtaget på hennes frivilliga basis. När före detta sambo inte ville delta i samarbetssamtal kände han sig hänvisad att gå den juridiska vägen, via advokat och 14För föräldrar med ett barn var beloppet 264 000 1996. Beloppet ökar något för varje barn. Också i tvister om umgänge och underhåll, liksom vid skilsmässa, har vi rätt till rättshjälp. På förslag av en utredning bör möjligheten att få rättshjälp bli mer restriktiv (och , 1996). Han hade vid intervjutillfället yrkat på att få träffa sina barn och en vardag . Exemplen ur våra intervjuer tydliggör att föräldrarollernas ut- formning efter en skilsmässa inte är statisk. Såväl den juridiska vårdnaden som barnens boende kan förändras . Detta gäller flera av dem vi har intervjuat. barn bodde först med honom, sedan med båda föräldrarna. I Nawals och fall var det tvärtom. Där övergick man från ett delat boende till att barnen permanent bodde med sin mamma. I några fall hade den juridiska vårdnaden om barnen förändrats. , till exempel, förlorade vårdnaden om sin dotter. Och som vi sett var några föräldrapar på väg in i eller involverade i en vårdnadstvist när intervjuerna utfördes. Intervjun med som vi berättade om ovan visar att konflikter om barnen också kan skärpa ekonomiska intressekonflikter mellan före detta makar. var den som flyttade från den gemensamma bostaden. Men det var han som hade kontraktet på lägenheten. Han berättar att han i kampen om barnen har använt sitt kontrakt som maktmedel. Han föreslog sin före detta sambo att hon får överta kontraktet om hon går med på att de har gemensam vårdnad om barnen. När hon inte ville gå med på den kohandeln fick hon heller inte kontraktet. tillägger att han på grund av omständigheterna inte har betalat underhåll till sina barn. Hans före detta sambo har inte fått en krona efter det att [han] blev på det klara med att [han] inte fick träffa [sina] barn. hindrades av sin före detta sambo från att träffa sina barn. Också det motsatta problemet förekommer dock: att mamman tycker att pappan träffar sina barn för lite. , till exempel, har sina barn boende hos sig . Han berättar att han och hans före detta hustru har haft en hel del konflikter om detta. Hon vill att barnen ska bo oftare hos . Han anser att jobbet sätter hinder i vägen. Jag skulle vilja ha dem mer, men det funkar inte. I och med att man är så dum så man jobbar [övertid]. Behövs det folk så ställer jag upp, jag har så svårt att säga nej. Men tycker jag det är kul att tjäna extra pengar. Behövs det folk så ställer jag upp 15Föräldrarna ska också efter skilsmässan efter förmåga dela på underhållsskyldig- heten för barnen. Bor barnet hos den ena föräldern ska den andra betala underhålls bi- drag. Föräldrarna kan själva i samråd bestämma underhållsbidragets storlek, i annat fall regleras beloppet i domstol. Staten garanterar att barnet får ett visst belopp om den som är bidragsskyldig inte betalar (och , 1993). betalade staten bidragsförskott för nästan hälften () av alla barn. Mellan av den summan debiterades de underhållsskyldiga, resten täcktes av allmänna medel (, 1995). Missnöje, konflikter och upplösning och då kanske barnen blir lidande på det sättet. Det är ju det enda jag har just , det är jobbet. Också familjerättssekreterarna berättar att de ofta kontaktas av ensamstående mammor som undrar vad de kan göra för att få sina före detta män att upprätthålla kontakten med barnen. [Mödrarna frågar]: Vad ska jag göra? Min före detta sambo el- ler ex-make, han hörs inte av som han borde. Eller han ringer och säger att han ska hämta och så kommer han inte och barnen blir så besvikna och far så illa. Vad ska jag göra? Det är verkli- gen ett vanligt problem. I fall ser problemet ut på ett lite annorlunda sätt. pappa har umgängesrätt men utnyttjar inte denna regelbundet. Istället är han under långa perioder borta från barnen, för att sedan plötsligt dyka upp och kräva sin umgängesrätt. Och , anser , är han ju som en främmande person för barnen. Han dyker upp som gubben i lådan helt plötsligt och säger att nu ska han träffa barnen. Och har det kanske gått . Sedan håller han på och ringer ett tag, sedan är han borta igen. // Man får ett andningshål när han är borta och så får man en kalldusch när han dyker upp. Det är inte bara föräldrarollen som förändras i samband med en skilsmässa. Någon (eller båda) måste flytta från sin bostad. Och hemmet måste delas upp. Rent juridiskt är det oftast den av makarna som har störst behov av bostaden – det vill säga som har barnen boende hos sig – som har rätten att bo kvar på sin sida. I vår undersökning skedde så i många fall. Den som inte hade barnen lämnade bostaden. Men också andra förhållanden inverkar. För blev mannens våld avgörande. Sedan hon flydde från parets villa hade ingen bodelning skett. före detta man bodde kvar i det gemensamma huset. känner sig tudelad när det gäller huset. Medan hon å ena sidan tycker att det är hon som har skapat hemmet, känner hon å andra sidan att huset är belastat med väldigt negativa minnen. Eftersom är livrädd för sin före detta man upplever hon dessutom en större trygghet i att bo i ett flerfamiljshus. Han kan inte komma när som helst. Och sedan har jag etablerat bra kontakt med mina grannar. Grannen som bor bredvid, han har också ett sånt där tittöga, så om det är någon som jag inte vet ska komma – jag har sagt till alla mina vänner att dom ska ringa när dom ska komma för jag öppnar inte för vem som helst – men om det ändå ringer, så ringer jag till grannen och så kollar han genom sitt titthål, för det syns ju där. Om familjen före skilsmässan bodde i eget hus (eller bostadsrätt) kan kvinnans eller mannens ekonomiska resurser bli utslagsgivande för vem som kommer att bo kvar i bostaden. Hon eller han måste ha råd att lösa ut den andra och själv betala amorteringarna. Här blir männens i allmänhet större inkomster en tillgång. Enligt en undersök- ning som grundas på levnadsnivådata var det av de kvinnor som vid sin skilsmässa bodde i ett eget hus, som bodde i villa . För de frånskilda männen var den trenden mindre uttalad (Gähler, 1997:33). Ett liknande mönster visar sig i vår undersökning. Hade paret ett eget hus var det i allmänhet kvinnorna som flyttade. De hade helt enkelt inte råd att bo kvar i huset. När till exempel förklarar att det är han som bor kvar i huset hänvisar han till att hans före detta hustru inte har råd att bo här. I deras fall gav frågan om husets värde upphov till konflikter. De var inte överens och berättar att det var fruktansvärt mycket stridigheter fram och tillbaka innan de till slut hittade en lösning. Det är dock inte alltid ett privilegium för mannen att få bo kvar i det egna huset. och hennes före detta man försökte att sälja sitt hus när de skildes. Detta visade sig mycket svårt och huset var vid tillfället för intervjun fortfarande inte sålt. Eftersom omöjligt klarar amorteringarna på sin låga lön, måste den mer välavlönade mannen bo kvar i huset. Inte heller för honom är det dock lätt att få ekonomin att gå ihop, poängterar . före detta man har inte haft råd att lösa hennes lån och de har därför fortfarande gemensamma lån på huset. och befann sig i en liknande situation. hade sina lån kvar i huset där mannen numera bodde. I fall såldes den gemensamma villan med förlust. Resultatet är att både han och hans före detta hustru fortfarande betalar av gemensamma skulder på lån. Också efter en skilsmässa kan således före detta makar förbli ekonomiskt bundna till varandra. Den juridiska grundregeln är dock att deras ekonomiska gemenskap har upphört. Det gäller bland annat det tidigare ömsesidiga försörjnings- ansvaret.16 När det gäller egendom är huvudregeln är att respektive make kan göra anspråk på boets halva förmögenhetsvärde. I vår undersökning framträder framförallt konflikter om vårdnad och umgänge med barnen. Också ekonomiska konflikter var relaterade till barnen (t.ex. hur stort underhållsbidrag som skulle betalas eller vem som skulle köpa olika saker till barnet). till exempel är mycket missnöjd med sin före detta mans 16Ett undantag är när mannen döms att betala underhåll till sin före detta hustru. Det kan bli aktuellt i fall där hon varit hemarbetande och därför behöver ekonomiskt stöd för att kunna vidareutbilda sig etc. Missnöje, konflikter och upplösning insatser när det gäller sonen. Hon anser att han borde köpa saker till sonen, även om han betalar underhållsbidrag. han köper ingenting till . skrek jag Köp några strumpor och lämna hos dig när du vill ta hand om honom. Ge honom extra strumpor, ge honom extra byxor, köp någon- ting! Jag betalar underhållsbidrag, säger han. Han betalar det minsta, det lägsta [i underhållsbidrag] () För några av dem vi intervjuat gav själva bodelningen upphov till stora konflikter.17 I fall rörde bodelningen stora belopp. Hon och hennes före detta man hade stridit om de ekonomiska frågorna . Ett antal advokater hade anlitats men konflikterna kvarstod ännu när intervjun genomfördes. Också och hennes man ägde ganska mycket tillsammans. som före intervjun hade lämnat parets bostad hals över huvud hade ännu inte fått något av det som fanns i det gemensamma hemmet. hade hon levt i en nästan tom lägenhet i väntan på den bodelning som den före detta mannen, enligt , med hjälp av sina advokater hade lyckats förhala. För att sammanfatta: Flera typer av maktresurser kan komma till användning i den konfliktsituation som en skilsmässa ofta innebär (fysisk styrka, kontroll över ekonomiska resurser, kulturellt kapital etc.). När det gäller vårdnaden om barnen spelar makarnas relation till barnen en avgörande roll. Låt oss därför apropå vår tidigare diskus- sion om arbetsfördelning och ekonomi avsluta med att citera advokat (och , 1996:203). Vad jag som advokat skull vilja säga till enskilda par; det är att kvinnan ska bry sig mer om familjeekonomin – och att mannen ska ta ökat ansvar för barnen och det praktiska vardagslivet. Me- dan de fortfarande lever ihop. Annars slutar en separation ofta med att hon känner sig ekonomiskt förfördelad medan han inte förstår varför han inte fick vårdnaden om barnen. Med andra ord: det som sker med frågor om vårdnad och ekonomi när makar bryter upp bestäms till stora delar av hur arbetet och ekonomin organiserades under äktenskapets gång. 17Om makarna inte kan komma överens om hur hemmet ska delas finns det möjlighet för dem att anlita en bodelningsförättare. Det är en person (ofta advokat) som utses av tingsrätten och som får en domares rätt när det gäller att dela boet. Både i och i fall var sådana förättare inblandade i bodelningen. Inte minst är det omställningen av föräldrarollen som förändrar vardagslivet efter en skilsmässa, antingen förändringen innebär att man ensam får ansvaret för barnens omsorg eller att man förlorar den dagliga kontakten med sina barn. Men skilsmässan medför också förändringar av kvinnans och mannens ekonomiska omständigheter. Vanligen ser dessa förändringar olika ut för kvinnor och män. När det gäller hushållsekonomin är det generellt sett kvinnorna som får erfara de största inkomstförsämringarna efter en skilsmässa (Gähler, 1997). Däremot är det oftast kvinnan som får ha barnen boende hos sig. Normalt kommer makarna själva överens om detta, men även när vårdnadsfrågan måste avgöras av domstol får modern oftast vårdna- den om barnen. Sålunda består kategorin ensamstående föräldrar till av kvinnor (Skilsmässor och separationer , 1995). tillhörde var tionde svensk kvinna i åldersgruppen 35–den kategorin och ensamstående föräldrar utgjorde av samtliga föräldrahushåll 1991. Det är nästan en dubbelt så stor andel som två decennier tidigare ( Den svenska familjen, 1994). Av söndags- och umgängesföräldrarna är istället män (Skilsmässor och separationer , 1995). I det här avsnittet har vi valt att diskutera situationen för ensam- stående mödrar och söndagspappor. Vi vill då börja med att under- stryka att vare sig ensamstående mödrar eller söndagspappor är några enhetliga kategorier. Såväl levnadsvillkor som upplevelser av situationen skiljer sig naturligtvis mellan enskilda kvinnor och män. En dansk undersökning identifierade två extremgrupper med mycket olika villkor bland ensamstående mödrar. Den ena gruppen bestod av välavlönade kvinnor med akademisk utbildning och självständiga yrkeskarriärer, den andra av arbetslösa och bidragsberoende kvinnor. Kvinnorna i de båda grupperna hade olika typer av problem att brottas med. För dem med en yrkeskarriär var tidsbrist det största problemet, medan de arbetslösa mödrarna istället led av relativ materiell fattigdom. De levde under knapphetens tyranni och kunde inte dela det livsmönster och den konsumtion som är förhärskande i det danska samhället (och , 1993). Av de kvinnor vi har intervjuat, och som ensamma har den dagliga vårdnaden om sina barn, finns egentligen ingen som tillhör en sådan välbeställd extremgrupp som identifierades i den danska sudien, även om passar väl in på beskrivningen frånskild och välavlönad kvinna i karriären. Men hon och hennes före detta man delar på den 18Fortsättningsvis låter vi begreppet söndagsföräldrar inkludera umgängesför- äldrar. Missnöje, konflikter och upplösning vardagliga omsorgen om de tre barnen. Däremot stämmer några av de kvinnor vi har intervjuat in på beskrivningen av den andra extrem- gruppen i den danska undersökningen. är en av dem. Hon bodde vid intervjutillfället tillsammans med sina döttrar i ett rum och kök. Hon var arbetslös och hade stora svårigheter att få pengarna att räcka. är besviken på sin före detta sambo för att han, som hon säger, inte betalar en krona ur egen ficka till flickorna. Det är jättejobbigt för allting hänger ju på mig. Det krävs ju så mycket med barn. Varenda säsong är det nya kläder, framförallt. Det ska vara mat på bordet varenda dag och de vill göra saker och det är jättejobbigt att säga att vi inte har råd. Det är jättetungt och jag tycker det är tungt alltså rent ut sagt. Och lika deras skolgång, deras framtid. Jag försöker spara några hundralappar för att de ska ha något när de blir stora. Sådant existerar inte för honom. Det finns inte helt enkelt utan allting läggs på mig, det praktiska. En svensk studie klargör att den ekonomiska krisen har drabbat ensamstående mödrar mycket hårt (, 1996). Till exempel är det vanligt med arbetslöshet bland ensamstående mödrar, den är i genomsnitt dubbelt så hög bland ensamstående mödrar som bland gifta mödrar. Bland unga ensamstående mammor (20–) ökade arbetslösheten från . För motsvarande grupp gifta mödrar var siffrorna . Enligt en annan undersökning som baseras på levnadsnivådata är dessutom andelen fattiga hushåll större bland ensamstående mödrar, än bland mödrar som är gifta eller samboende: (och Takahashi, 1996).19 Det är inte bara arbetslösa ensamstående mammor som lever under små ekonomiska omständigheter. Också för dem som har ett förvärvsarbete kan det vara svårt att få pengarna att räcka. Redan i kapitel 4 sade vi att kvinnor får betala ett pris för könsarbetsdelningen inom familjen i form av låga löner och uteblivna karriärer. De långsiktiga konsekvenserna av arbetsfördelningen visar sig framför- allt vid en skilsmässa. I en representativ undersökning av uppgav varannan ensamstående mamma att hon hade svårt att klara de löpande utgifterna ( Skilsmässor och separationer , 1995). Och enligt fick var tredje socialbidrag (Social service, vård och omsorg i , 1996:136). 19I undersökningen användes ett relativt fattigdomsmått. Ensamstående mödrar med inkomster under halva medianinkomsten definierades som fattiga (och Taka- hashi, 1996:195). Frånskilda män drabbas inte av inkomstförsämringar i samma utsträckning som kvinnorna, visar en longitudinell undersökning av inkomsternas utveckling i några olika grupper (Gähler, 1997). Oavsett hur inkomstbegreppet definierades (om transfereringar inkluderades eller ej, om hänsyn togs till skalfördelar eller ej) hade ensamstående kvinnor lägre inkomster än andra undersökta grupper. För de frånskilda männen var den ekonomiska situationen betydligt bättre. Ändå finns tecken på att frånskilda kvinnor i större utsträckning än frånskilda män upplever att deras ekonomiska situation, trots inkomstförsämringar, förbättrades i samband med skilsmässan. En förklaring är att den egna kontrollen och överblicken över hushållsekonomin blev större (, 1995). Också bland kvinnorna vi har intervjuat finns de som betonar värdet av att själva kunna planera sin ekonomi. På en fråga om vilka konsekvenser hennes skilsmässa har haft, svarar till exempel : Det är nog det bästa jag har gjort. Att kasta ut honom rent ut sagt, därför att jag har aldrig haft det så bra som . Jag kan planera min ekonomi. Även om det är jättekärvt så vet jag precis vart varenda öre tar vägen. Han betalar ju inget underhåll till barnen. Han köper heller inga kläder och leksaker till dom utan dom lek- saker de har hos honom dom har jag köpt. Det tycker jag i och för sig är för jävligt, någon borde tvinga honom att göra det själv, men vet jag precis vad jag har att röra mig med. Om de ensamstående mödrarnas kärva ekonomiska situation delvis är en följd av tidigare beslut om fördelningen av förvärvsarbete och hemarbete kan det faktum att barnen vanligen bor med sin mamma tolkas på samma sätt.