sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel liksom energi- skatter av olika slag är förhållandevis högre inom den svenska produk- tionen jämfört med och . Situationen vad gäller energiskatter är dock något annorlunda än vad som gäller jordbruket. Viss nedsättning tillämpas således för växt- husodlingen i vad gäller koldioxidskatt som elskatt. De lägre kostnaderna för mark spelar mindre roll inom trädgårdsnä- ringen jämfört med jordbruket. I tillämpas inom såväl trädgårdsnäringen som inom jord- bruket relativt omfattande övergångsvisa stöd. 3/U 1997:167 ningen av dessa stöd innebär att stödnivån kommer att sjunka i . Detta gör jämförelser med finska förhållanden mind- re motiverade för långsiktiga bedömningar. För växthusodlingens del kan miljö- och energiskatterna i och , med de förändringar som beslutats vad gäller skatterna i , sägas vara relativt lika. De nederländska producenterna be- talar inte sådana skatter. Inom frilandsodlingen föreligger den största skillnaden mellan dessa länder vad gäller skatten på drivmedel. Såväl som tillämpar generella investerings- stöd inom trädgårdssektorn för strukturförbättringar. Investeringsstöd kan också utgå i . Emellertid finns här en regional profil som innebär att stödbeloppen per företag är störst i norra . När det gäller möjligheterna för trädgårdsnäringen att stärka sin konkurrenskraft kan konstateras att det enskilda trädgårdsföretaget i långt större utsträckning än jordbruksföretagen varit hänvisad till att själva finna avsättning och marknad för sina produkter. Denna bild tor- de vara densamma i de flesta länder inom EU. EU:s stöd till produ- centorganisationer kan ses som en följd av denna situation. har goda förutsättningar för att bedriva en bred produktion av trädgårdsprodukter. Svenska trädgårdsföretag har ett högt tekniskt kun- nande, en stark miljömedvetenhet och en stor lyhördhet för marknads- mässiga krav och förväntningar. Det finns ett kunnande i företagandet som utgör en tillgång och en väsentlig grund för en fortsatt utveckling av den svenska trädgårdsnäringen. Det bör därmed finnas goda förut- sättningar för att svensk trädgårdsnäring skall kunna bibehålla sin star- ka ställning på den svenska marknaden men kunna successivt träda ut på i första hand den europeiska marknaden. EU-medlemskapet utgör en viktig ram för ett sådant svenskt vidgat marknadsperspektiv. Den svenska trädgårdsodlingen har i väsentlig omfattning varit fö- remål för stark importkonkurrens. Detta kan tydliggöras genom det för- hållandet att importen av sådana slag av trädgårdsprodukter som också är odlingsbara i genomsnittligt sett över en längre tidsperiod haft en marknadsandel kring . Trädgårdsnäringen omfattades inte av den tidigare svenska jord- bruksregleringen. Den svenska marknaden var före EU-medlemskapet kompenserat för sina sämre produktions- och kostnadsförutsättningar endast genom ett begränsat tullskydd. Även om EU-medlemskapet in- neburit både att trädgårdsodlingen inlemmats i den gemensamma jord- brukspolitiken och att tull- och handelshinder numera avvecklats i han- delsutbytet bedömer utredningen att detta inte eller varit till fördel för den svenska trädgårdsodlingen. Eftersom den svens- ka odlingen inte tidigare varit nämnvärt exportinriktad utan i huvudsak varit inriktat på den svenska hemmamarknadens efterfrågan har EU- medlemskapet initialt i stället breddat vägen för ett ökat importtryck och tvingat den svenska odlingen att förstärka sitt arbete med att slå vakt om de svenska marknadsandelarna. Det finns dock inom vissa produktslag ett begynnande intresse för att nu starta upp försök med export framför allt till de mest näraliggande delarna av EU-marknaden. En tendens till en anpassning av prisnivån för de svenska träd- gårdsprodukterna till den lägre europeiska och internationella prisnivån kan konstateras även om den för ett antal produkter förlorar sig i de mer naturliga årliga prisfluktuationerna som gäller på marknaden för dessa produkter. Denna utveckling mot en EU-anpassad prisnivå kom- mer med all sannolikhet att fortgå. Dock kommer möjligheterna att vidmakthålla den svenska trädgårdsproduktionens kvalitetsprofil och andra positiva särdrag att bestämma storleken och relationerna i denna prisutveckling. Situationen för den svenska trädgårdsodlingen efter EU-med- lemskapet skall också ses mot den bakgrunden att näringen inte, till skillnad mot förhållandena för trädgårdsnäringen i och Öster- rike, tillerkändes något särskilt övergångsstöd med inriktning på att underlätta de enskilda trädgårdsföretagens omställning och anpassning. I såväl som i infördes övergångsstöd både i form av arealbaserade direktstöd och särskilda investeringsordningar. Åtgärd- erna syftade i dessa fall både till att kompensera företagen för en lägre pris- och intäktsnivå och till att ge förutsättningar för en strukturell an- passning av näringen till den ökade konkurrenssituationen. Mot bakgrund av den analys av den svenska trädgårdsodlingens si- tuation som redovisats tidigare i detta kapitel är det nödvändigt med vissa förändringar av branschens och de enskilda trädgårdsföretagens villkor och av vissa av de produktionsförhållanden som är av betydelse för företagens konkurrenssituation. I huvudsak krävs det åtgärder som främjar en strukturutveckling inom odlingen mot starkare företag, vilka har förutsättningar att kunna bära rationaliserings- och anpassningsåt- gärder för att fortsatt kunna utveckla produktionen i en hållbar, re- surssnål, miljömedveten och kostnadseffektiv riktning. Därigenom kan företagen möta samhällets krav på prisvärda, kvalitativa och nyttiga trädgårdsprodukter. 3/U 1997:167 Trädgårdsbranschen behöver också få utökade möjligheter att initie- ra, utveckla och driva projekt till nytta för hela trädgårdsbranschen. I första hand handlar det då om bättre förutsättningar för en utveckling av en exportverksamhet samt av möjligheter till att öka förädlingsgra- den för trädgårdsprodukterna genom möjligheter till satsningar på pro- duktutveckling, marknadsfrämjande verksamhet samt forskning och ut- vecklingsverksamhet m.m. Med hänsyn till företagens mer omedelbara konkurrens- och lön- samhetsförhållanden krävs också lättnader i beskattningen av vissa produktionsfaktorer. De svenska trädgårdsföretagen är med europeiska mått mätt små i för- hållande till företagen i de mest framträdande konkurrentländerna, t.ex. och . Inom den svenska växthusodlingen är enligt den senaste Trädgårdsinventeringen (SCB 1996) den genom- snittliga företagsstorleken 2 400 m 2 växthusyta. En analys av de svens- ka förhållandena visar att företagsstorleken i denna del av odlingen inte heller nämnvärt förändrats . Uppgifter från länsstyrelserna och från visar också att in- vesteringsförmågan i den svenska växthusodlingen varit mycket låg. SCB:s statistik visar också att av växthusbeståndet är . Detta kan tolkas som att lönsamheten har varit svag inom branschen och den pekar på att förändringen av företagen i en mer miljövänlig och resursmässigt hållbar riktning går för långsamt. Större bruknings- enheter har bättre förutsättningar att bära investeringskostnader för en rationell, kostnadseffektiv och miljömässigt säker produktion. Det är angeläget att en sådan strukturprocess kan komma till stånd i den svenska växthusodlingen. till den svenska odlingens nuvaran- de marknadsandelar torde en viss utökad produktion kunna vara möjlig. I infördes ett av EU medfinansierat in- vesteringsstöd. Stödet är huvudsakligen inriktat på att främja miljöför- bättrande åtgärder i företagen och medger inte stöd för strukturella ut- ökningar av företagsarealen där detta är det främsta skälet för den tänkta investeringen. I södra och , där av växthusodlingen finns, är stödet maximerat till . I de sju nordliga länen har stödet en mer generös inriktning och stöd kan även ges till ett högre maximalt stödbelopp på . Inom området för mål 6 är stödbeloppet maximerat till . Det är utredningens bedömning att stödet i sin aktuella utformning inte i någon nämnvärd utsträckning kommer att medverka till den nöd- vändiga omstruktureringen av växthusodlingen. Kostnaden för uppvärmning i växthusodlingen uppgår till ca 15–av företagets samlade produktionskostnader. Kostnaden i sig innebär ett starkt incitament till energibesparande åtgärder och energieffektivi- sering av hela produktionsförloppet. Branschen kan också för den se- naste redovisa en betydande reducering av energiåt- gången per producerad enhet. Tack vare övergång till dubbla täckmate- rial i växthusens tak och väggar, installation av energibesparande vä- var, effektivare förbränningssystem och effektivare utnyttjande av växthusytan har denna utveckling varit möjlig. Denna utveckling kom- mer att fortsätta genom nya material, datorstyrda klimatsystem och nya tekniska lösningar inom ett bredare fält. Samhällets ökade krav på ut- hållighet och resurssnålhet i produktionen kommer inom växthusod- lingen att kunna på detta sätt mötas med nyinvesteringar. I många avse- enden har det svenska klimatet och det höga energikostnadsläget inne- burit krav på lösningar som fört upp svensk växthusodling till en inter- nationellt ledande position i dessa avseenden. Fossilbränsle utgör alltjämt den huvudsakliga energikällan vid växt- husuppvärmning. I första hand den internationella konkurrenssituatio- nen, men även avsaknaden av rationella och kostnadseffektiva tekniska lösningar på bioenergiområdet inom , kommer att innebära ett fortsatt utnyttjande av fossilt bränsle. Desto mer angeläget är därför att takten i växthusodlingens energibesparingsprogram kan hållas hög men också stimuleras. I relation till de viktigaste konkurrentländerna tillämpar hö- ga skatter på energi som ett styrmedel mot ett från miljösynpunkt bättre energiutnyttjande. Av den jämförande analysen tidigare i detta kapitel har framgått att den svenska koldioxidskatten på energi utgör en bety- dande konkurrensnackdel i växthusodlingen. Till skillnad mot förhål- landena i återförs inte heller de uttagna energiskatterna i Sve- rige land till näringen i form av energisparstöd eller till utvecklings- verksamhet på detta område. Utredningen vill därför förorda ett system där de svenska växthusfö- retagen stimuleras till att öka takten i sitt energieffektiviseringsprogram och där företagens konkurrenssituation i detta avseende i viss mån kan förbättras. Motsvarande gäller för de s.k. grönfodertorkarna, vilka ock- så har en hög andel energikostnader av de totala kostnaderna. 3/U 1997:167 dertorkarna agerar under samma energiskatteregler som växthusnäring- en. infördes en förändring i beskattningssystemet för koldioxidskatten för industrin och växthusodlingen. Förändringen, som innebar en generell höjning av koldioxidskatten från tidigare till nuvarande av det nominella skattebeloppet och ett infö- rande av en ny särskild nedsättningsregel, har utförligt redovisats tidi- gare i detta kapitel. Härvid har också redovisats den kritik som från näringens sida riktats mot systemet och särskilt det förhållandet att nedsättningssystemet medför en konkurrenssnedvridning inom den svenska växthusodlingen vid sidan av att skattehöjningen i sig själv ytterligare innebar en konkurrensförsämring. Det finns skäl att ha förståelse för den kritik som förts fram mot nedsättningssystemet och då särskilt vad gäller konsekvenserna för nä- ringens del av att basera beskattningen på företagens försäljnings- eller omsättningsvärde. Särskilt för denna sektor med en så mångformig och mångstrukturerad produktionsuppläggning i företagen och med så vari- erande förädlings- och omsättningsvärden blir det svårt att i förväg kal- kylera skattekostnaden i företaget. Den ökade administrativa börda som systemet medför både för företaget och staten, bl.a. beträffande syste- met med förhandsbesked och slutavräkning av skatt, anser utredningen också bör begränsas. De svenska växthusföretagen skulle stärkas i sin konkurrenssitua- tion och stödjas i sin energibesparingsverksamhet genom en mindre förändring av det nuvarande beskattningssystemet för koldioxidskatten. Utredningen anser att det krävs en generell nedsättning av koldioxid- skatten på olja för växthusuppvärmning till i nivå med EU:s mineral- oljedirektivs minimiskatt. Utredningen är inte beredd att nu föreslå en skattenedsättning till under denna nivå även om förslaget inte innebär en jämställdhet med konkurrentländerna. Utgångspunkten är i stället att regeringen utnyttjar sina möjligheter inom ramen för EU- medlemskapet för att nå en likställighet i beskatt- ningen på EU-nivå. Skulle denna process avsevärt dra ut är det rimligt att regeringen låter pröva frågan om växthusodlingens koldiox- idbeskattning på nytt. bör då en utvärdering ske av hur den nu föreslagna nedsättningen, i kombination med det föreslagna utökade investeringsstödet, verkat på energibesparingsverksamheten inom växt- hussektorn. Som framgått tidigare anser utredningen att samma reso- nemang gäller de s.k. grönfodertorkarna. Kostnaden för arbetskraft utgör vid sidan om kapitalkostnader, och i växthusodlingen energikostnader, den största enskilda kostnadsposten inom trädgårdsodlingen. I detta sammanhang framstår kostnaden för tillfälligt anställd arbetskraft, skördearbetskraft, som den strukturellt sett mest betydelsefulla kostnaden. Sysselsättningen i den yrkesmässiga trädgårdsodlingen har beräk- nats till totalt ca 27 000 personer. Av detta antal är ca 22 000 personer deltidssysselsatta framför allt med säsongsmässigt skördearbete. Detta innebär att den deltidssysselsatte i genomsnitt arbetar ca . Det finns anledning att uppmärksamma detta arbetskraftsför- hållande som en strukturell karaktärssituation för trädgårdsodlingen. Det är svårt att ställa förväntningar på näringen att genom produktions- planering m.m. i någon större omfattning utjämna sysselsättningsläget mot mer långvariga anställningar eller mot åretruntsysselsättning. Sär- skilt inom frilandsodlingen av trädgårdsprodukter torde detta vara en omöjlighet med hänsyn till dessa kulturers starka säsongsförhållanden och produkternas färskvarukaraktär. Denna arbetskraftssituation ger anledning till vissa överväganden med hänsyn till företagens internationella konkurrenssituation. Dels yrkas alltjämt från näringens sida på en större förståelse för problemen med att tillgodose näringens behov av tillfällig arbetskraft, dels har vissa viktigare konkurrentländer, t.ex. tillämpat särskil- da kostnadsreduceringar för arbetsgivaravgifter för detta slag av an- ställningar. Utredningen har förståelse för trädgårdsföretagens behov av sä- songsanställd skördearbetskraft. Det är också viktigt att företagen inför sin skördesäsong nöjaktigt kan säkra detta arbetskraftsbehov och att man därmed så långt som möjligt undviker att behöva söka ar- betskraft då företagaren på alla övriga sätt måste vara engagerad för att säkra företagets intäkter. Erfarenheterna har alltmer blivit att skolledig ungdom eller andra arbetssökande personer inte längre visar dessa slag av arbetsuppgifter ett tillräckligt intresse. Marknadens och kundernas och därmed före- tagets krav på produkten, på dess kvalitet och sortering, och på kost- nadseffektivitet i skördearbetet ställer också större krav på denna tillfälliga arbetskrafts yrkesskicklighet. Förutsättningarna för företagen för att helt basera sitt arbetskraftsbehov på denna tillfälliga inhemska arbetskraft, som t.ex. skolledig ungdom utgör, har därmed avsevärt för- ändrats. Det är därför rimligt att konkurrensutsatta, rationella, svenska trädgårdsföretag skall ha rätt att ställa förväntningar på statens medver- kan för att tillgodose deras behov av yrkeskompetent arbetskraft och att detta kan ske inför de arbetsintensiva säsongstopparna. 3/U 1997:167 Utredningen anser att AMS tillsammans med arbetsmarknadens parter bör ha förutsättningar att finna arbetsformer så att trädgårdsnä- ringens arbetskraftsbehov bättre kan tillgodoses. Såsom redovisats tidigare i detta kapitel utgör de olika möjligheter- na för reducering av arbetskraftskostnaderna för den tillfälliga arbets- kraften i olika konkurrentländer en betydande konkurrensnackdel för svensk trädgårdsodling. En viss reducering av motsvarande kostnader i den svenska trädgårdsodlingen skulle, förutom en generellt positiv kon- kurrenseffekt, även kunna ha en positiv inverkan på förutsättningarna att rekrytera svensk arbetskraft, t.ex. ferieledig skolungdom, för skör- dearbete. Från näringens sida och i vissa riksdagsmotioner har föreslagits att den nuvarande avgiftsfria gränsen för uttag av social- och arbetsgivar- avgifter borde höjas. utgör denna och fastställdes till denna nivå . Den ekonomiska utvecklingen har varit sådan att beloppet kan sägas ha helt förlorat sin effekt. Vid överväganden om möjliga selektiva branschåtgärder till stöd för en enskild branschs konkurrenssituation anser utredningen att ett kostnadsavlyft av en del av arbetsgivaravgiften för säsongsarbets- kraften inom trädgårdsodlingen kan vara en sådan möjlig åtgärd. Träd- gårdsnäringens strukturella arbetskraftssituation och konkurrenssitua- tion är så specifik att åtgärder kan här motiveras utan att behöva skapa prejudikat för en bredare sektor av näringslivet. Utredningen har uppmärksammat den resursförsämring som för träd- gårdsodlingens del skett inom områdena rådgivning och samhällsstödd forskning och utvecklingsverksamhet. Från regeringens sida har i den senaste forskningspolitiska propositionen framhållits att man avser att senare ta ställning till behovet av ytterligare resurser för trädgårdsnä- ringens forskningsbehov. äskade i sina medelsbehov ytterligare förstärkning av resurserna för trädgårdsforskning ett belopp på 10 mil- joner kronor. På rådgivningsområdet har en successiv reducering skett av den produktionstekniska och företagsekonomiskt inriktade träd- gårdsrådgivningen vid ett antal länsstyrelser. Utredningen inser emel- lertid svårigheterna att i ett längre perspektiv upprätthålla denna statli- ga service till näringen, särskilt som denna form av rådgivning är av- vecklad vad gäller jordbruket i övrigt. Trädgårdsnäringen har i olika sammanhang lyft fram behovet av särskilda insatser för tillämpad forskning, produkt- och marknadsut- veckling samt andra verksamheter av mer kortvarig projektkaraktär. Näringen har bl.a. pekat på de insatser som görs i vad gäller produktutvecklingsstöd och rådgivning. Utredningen delar uppfattning- en om att det krävs särskilda utvecklingsinsatser för den svenska träd- gårdsnäringen och anser – då näringens struktur är mycket speciell – att det finns starka motiv för staten att ta ett ekonomiskt ansvar för dessa insatser. Vid utredningens genomgång av trädgårdsnäringens strukturella situa- tion och dess konkurrensförhållanden har särskilt noterats den uppen- bara bristen på statistiskt underlag och uppgifter som beskriver träd- gårdsföretagens ekonomiska utveckling. Detta har i vissa avseenden försvårat analyserna och möjligheterna att utföra exakta beräkningar av konsekvenserna av olika förslag. Utan att presentera ett särskilt förslag utgår utredningen från att nuvarande brister i statistiken kommer att avhjälpas. Enligt utredningens bedömning har goda förutsättningar att bedriva en bred produktion av trädgårdsprodukter. De förslag som ut- redningen här lägger fram bedöms få en gynnsam effekt på sysselsätt- ningsläget inom trädgårdsodlingen och inom denna småföretagar- bransch. Någon direkt möjlighet att beräkna effekten i antalet varaktiga nyanställningar tillåter inte det begränsade statistiska underlaget. Det svenska strukturstödet kommer, enligt utredningens bedömning, inte i någon nämnvärd grad att medverka till den behövliga omstruktu- reringen av växthusodlingen. Stödets nivå och inriktning skiljer sig också avsevärt jämfört med viktiga konkurrentländer inom EU. För denna investeringsintensiva sektor föreslås därför att ett särskilt stödprogram utformas inom ramen för EU:s strukturstöd. Programmet bör i första hand ta sikte på att förbättra åldersprofilen i växthusbe- ståndet, främja miljöförbättrande åtgärder samt bidra till en viss stor- leksrationalisering i näringen. Åtgärderna och stödprogrammet bör i första hand inriktas på en femårsperiod och stödet bör utges med de maximala stödbelopp som EU godkänner för detta medfinansierade stöd. 3/U 1997:167 Utredningens bedömning är att stödprogrammet bör inriktas mot en årlig nyinvesteringsvolym motsvarande 80 000 m 2 växthusyta. Fördelat på i genomsnitt 20 företag torde behovet uppgå till ca /år varav /år är nationella budgetmedel. Utredningen anser att det nuvarande systemet med koldioxidbeskatt- ning är administrativt komplicerat och får negativa konsekvenser då dess nedsättningssystem baseras på företagens försäljnings- eller om- sättningsvärde. Utredningen anser att de svenska växthusföretagarna och grönfoderproducenterna skulle stärkas i sin konkurrenssituation och stödjas i sin energibesparingsverksamhet genom en mindre föränd- ring av det nuvarande systemet för koldioxidbeskattning. Utredningen föreslår därför en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning till i nivå med EU:s mineraloljedirek- tivs minimiskatt. Förslaget omfattar även de s.k. grönfodertorkarna. Förslaget uppskattas innebära en minskning av nuvarande skatteuttag med ca /år. Trädgårdsnäringen har ett uppenbart problem att tillgodose behovet av säsongsbetonad skördearbetskraft. Trots hög arbetslöshet har erfaren- heterna visat att det är svårt att få t.ex. arbetslösa skolungdomar att ta säsongsbetonade arbeten. Utredningen föreslår att regeringen ger AMS i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadens parter finna arbetsformer så att trädgårdsnä- ringens arbetskraftsbehov bättre kan tillgodoses. Trädgårdsnäringen har ett stort behov av utvecklingsinsatser. Utred- ningen delar näringens syn på behovet av insatser och anser att träd- gårdsnäringens speciella struktur motiverar särskilda insatser från sta- tens sida. Utredningen föreslår att staten över budgeten anvisar /år att användas som en kollektiv resurs för bran- schens gemensamma utveckling. Utredningen anser det vara rimligt att trädgårdsnäringen ges ett avgörande inflytande på dessa medels an- vändning inom vissa fastställda generella ramar. Beloppets storlek mo- tiveras av den bredd på åtgärder som är nödvändiga och inte minst den branschbredd som näringen uppvisar, där det är svårt att hitta utveck- lingsprojekt som omfattar hela näringen. De på detta sätt anvisade medlen bör förvaltas av Statens jord- bruksverk. Särskild vikt bör läggas vid programområdena FoU och marknads- och exportfrämjande verksamhet. Utvecklingsinsatserna skall omfatta alla produktionsgrenar och hela landet. Den föreslagna femårsperioden erbjuder en viss stabilitet i verk- samheten men utgör ingen långsiktig lösning. Utredningen utgår därför ifrån att det sker en utvärdering och omprövning av verksamheten och att det är rimligt i ett internationellt perspektiv att verksamheten då får en förnyad prövning utifrån konkurrensförhållan- dena. Syftet med detta kapitel är att lämna en översiktlig beskrivning av livsmedelsindustrin och dess konkurrenssituation. Mera utförliga be- skrivningar lämnas av de större branscher som före EU-inträdet inte arbetat i internationell konkurrens. Frågor av central betydelse för livsmedelsindustrins framtid behandlas också bl.a. i kapitlen om FoU och export. Livsmedelsindustrin är efter EU-inträdet att jämställas med andra konkurrensutsatta industribranscher. Genom att livsmedel ofta produceras nära produktionen av jord- bruksråvaror, är livsmedelsindustrin av stor betydelse för landets regi- onala utveckling. Genom fortlöpande rationalisering och automatise- ring har antalet anställda minskat. För att förhindra en minskning av antalet anställda är en expansion nödvändig. En ökning av livsme- delsproduktionen skapar också arbete på andra områden såsom leve- ranser av insatsvaror och utrustning, transporter m.m.