sou · GLB349 · 1998-01-01 00:00:00 — En sådan gränsdragning skulle under dagens f örhållanden st å i samklang med grundlagsregleringens ändamål, som är att säkerställa yttrandefriheten i de överföringsformer som mera typiskt kan betecknas som massmedi- er. En sådan gr änsdragning skulle emellertid inneb ära att m öjligheterna för massmedief öretag att sprida sitt redaktionella material genom SOU 1997:49 Det yttrandefrihetsr ättsliga systemet 119 videotex bleve i viss m ån begränsade. I synnerhet f ör pressen rymmer den moderna tekniken m öjligheter att utveckla verksamheten genom distribution av redaktionellt material via text-TV och videotex. En sådan verksamhet kan inte utvecklas p å ett fruktbart s ätt med mindre än att spridningss ättet får samma yttrandefrihetsr ättsliga skydd som tryckta skrifter. Om inte detta är fallet kan s åväl utgivarens st ällning som skyddet f ör nyhetsk ällorna g å förlorade i fr åga om en del av företagets verksamhet. Detta talar f ör att gr änsen för den nya grundlagens till ämpningsomr åde bör dras p å så sätt att endast s ådan interaktiv kommunikation vid vilken mottagaren kan ändra inneh ållet i den källa från vilken information h ämtas faller utanf ör". Enligt kommitténs mening får uttrycket "på begäran" i 1 kap. 9 § YGL, mot bakgrund av de refererade uttalandena i förarbetena till YGL och med beaktande av den tekniska utvecklingen, bl.a. vad gäller betalteletjänster, anses ha den innebörden att mottagaren själv tar kontakt med sändaren och startar sändningen. Det är härvid enligt kommitténs mening utan betydelse om det finns flera meddelanden att välja bland eller om endast ett är tillgängligt. Det avgörande är alltså om det är mottagaren som startar sändningen. Om så är fallet sker sändningen enligt kommitténs mening på begäran och 1 kap. 9 § YGL är tillämplig under förutsättning att de övriga krav som anges i paragrafen är uppfyllda. Av redogörelsen för vad som enligt kommitténs mening avses med uttrycket "på begäran" följer att material som en databasinnehavare sänder till vissa abonnenter inte på grund av abonnemanget kan anses bli sänt på begäran utan det avgörande är om det är abonnenten som startar sändningen. 120 Det yttrandefrihetsr ättsliga systemet De nya teknikerna 121 3 De nya teknikerna Syftet med detta kapitel är att beskriva ny teknik som kan användas för kommunikation med allmänheten. Underlaget för beskrivningen har hämtats från många olika håll; faktaböcker, propositioner, utredningar av olika slag, experter, tidningsartiklar m.m. Eftersom ny teknik som kan användas för kommunikation med allmänheten är ett vidsträckt område och utvecklingen går snabbt är det möjligt att beskrivningen inte är helt aktuell och fullständig när den läses. Som bakgrund till beskrivningen av teknikerna i avsnitt 3.3 ges först i avsnitt 3.2 en allmän orientering om telekommunikation. Beskrivningen av teknikerna i avsnitt 3.3 har bl.a. delats in i en avdel- ning om nya fysiska databärare (3.3.1) och en avdelning om ny kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor (3.3.2). I dessa avdelningar behandlas under särskilda rubriker olika tekniktillämp- ningar och företeelser som rör kommunikation med allmänheten. Detta innebär att varje rubrik inte kan anses avse ett eget medium, så t.ex. är digital TV och digital ljudradio knappast nya medier i sig utan en sändningsteknik som gör nya tjänster möjliga i televisionen och ljudradion. Inte heller de företeelser som behandlas i avsnitt 3.3.3- 3.3.6 kan anses utgöra nya medier i sig. har mycket skrivits om teknikutvecklingen och olika aspekter av IT. För en allmän beskrivning av informations- och kommunikationsteknik i kan bl.a. hänvisas till bilaga 1 till regeringens proposition "Åtgärder för att bredda och utveckla använd- ningen av informationsteknik" (prop. 1995/96:125), i det följande benämnd IT-propositionen. Se också litteraturförteckningen, be- tänkandebilaga 6. Telefoni, datorkommunikation, television och ljudradio är tele- kommunikation dvs. kommunikation som sker på avstånd på annat sätt än genom att fysiska informationsbärare (t.ex. papper eller disketter) transporteras från avsändare till mottagare. 122 De nya teknikerna överförs informationen, som kan bestå av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder och kombinationer därav, med hjälp av elektromagnetiska vågor. Dessa kan sändas genom rymden, dvs. genom luft eller vakuum (etersändning). De kan också sändas bundna vid särskilt anordnad ledare (trådsändning). Elektromagnetiska vågor med våglängder - , motsvarande frekvenser på 300 gigahertz , kallas radiovågor och med termen radio avses transmission av signaler, vanligen genom etern, med hjälp av elektromagnetiska vågor.1 Elektromagnetiska vågor kan sändas och mottas analogt eller digitalt. Analog teknik innebär att den elektriska signal som represen- terar informationen varierar kontinuerligt i förhållande till förändringar i informationen. Vid analog sändning av TV innebär detta t.ex. att den elektriska signal som representerar ljud- och bildinformationen varierar kontinuerligt i förhållande till förändringar i ljudet eller bilden. 2 Digitalisering innebär att man gör ett stort antal avläsningar av de elektriska svängningar som representerar informationen. Vid överfö- ringen sänds avläsningarna som en följd av värden i det binära talsystemet ("ettor och nollor", en "bitström"). I mottagaren tolkas bitströmmen med hjälp av styrsignaler som sänds ut tillsammans med de signaler som innehåller informationen. Digitalisering innebär stora fördelar. Den gör det möjligt att kompri- mera signalen mycket kraftigt. För televisionens och ljudradions del innebär detta att ett betydligt större antal program ryms inom ett givet frekvensutrymme. 3 Digitala sändningar kan också göras tåliga mot störningar och flexibla i fråga om vilken information som överförs. Digitaltekniken lämpar sig även för kryptering vilket innebär goda möjligheter för t.ex. betal-TV. Digitalisering av TV och ljudradiosänd- ningar kan vidare ge lägre distributionskostnad per program och bättre kvalitet än nuvarande teknik. 4 Digitaliseringen är en av de viktigaste orsakerna till att tidigare särskiljbara medier integreras i allt större utsträckning. Här kan också nämnas att digitalt lagrad information kan kopieras ett obegränsat antal gånger utan att någon information går förlorad. De telenät som används vid telekommunikation kan indelas på flera olika sätt. Man kan skilja mellan ledningsbundna nät och nät som 1Nationalencyklopedin, 1989-96, band 15. "Radio- och TV-lag" 1995/96:160 s. 49. "Radio- och TV-lag" 1995/96:160 s. 50. "Digitala ljudradiosändningar"1994/95:170 s. 7. SOU 1997:49 De nya teknikerna 123 använder sig av etern som överföringsmedium, allmänt tillgängliga nät och interna nät samt fysiska nät och logiska nät. Fysiska nät utgörs av kablar, radiolänkar, satelliter m.m. medan logiska nät utgörs av den särskilda utrustning som krävs för en viss tjänst, t.ex. telefoni. Man kan också dela in näten efter deras huvudsakliga användningsområden. Vid en sådan indelning är de fyra vanligaste telenäten följande: telefonnätet, TV- och ljudradionät, kabel-TV-nät och datornät. Det kan vara svårt att upprätthålla denna indelning eftersom näten genom den ökande digitaliseringen allt mera integreras med varandra och används för samma eller likartade tjänster. Telefonnätet består av ett transportnät med stor överföringskapacitet mellan växlar som till stor del är digitaliserat och ett accessnät (även kallat abonnentnät) med anslutningar till varje abonnent från en växelstation. Telefonnätet är ursprungligen konstruerat för analog överföring av enbart ljud. Det krävs därför datorprogram och särskild utrustning, s.k. modem (MOdulator/DEModulator), för översättning till digital signalering som datorer arbetar med för att telefonnätet skall kunna användas för kommunikation mellan datorer. Telefonnätet digitaliseras dock i allt högre grad och det pågår också en förstärkning av nätet med fiberoptiska kablar som har en i praktiken obegränsad överföringskapacitet. Med en teknik som kallas ISDN () kan den digitala signalen behållas ända ut till telefonjacket och datorkommunikation kan då ske utan modem. 6 Med denna teknik kan dataöverföringskapaciteten ökas så att rörliga bilder med begränsad kvalitet kan överföras, och en stillbild kan överföras . ISDN är tillgängligt i hela landet men kostnaden kan vara hög eftersom anslutningsavgifterna varierar starkt över landet. Fram /96 hade det tecknats cirka 18 000 ISDN-abonnemang i . 7 hade antalet ISDN- abonnemang i ökat till omkring 27 000. Det har också gjorts försök med en teknik som medger överföring av rörliga bilder med fullgod kvalitet på det vanliga telefonnätet av koppartråd (se närmare under avsnittet om digital TV i avsnitt 3.3.2). TV- och ljudradionäten använder etern som överföringsmedium och består i princip enbart av sändar- och mottagarutrustning. Näten är konstruerade för envägstrafik, dvs. sändning från en till många. Sändningarna sker analogt men digital sändning av ljudradio inleddes 5Martin Brinnen "Ansvar och yttrandefrihet i telemedier", , 1995:2 s. 26 f. 6IT-prop.1995/96:125 s. 112. 1995/ 96:125 s. 112. 124 De nya teknikerna Försök med digitala markbundna TV- sändningar genomfördes första gången i . Reguljära digitala satellitsändningar har också påbörjats. 9 Kabel-TV-näten består av kablar som är skilda från telefonnätet och har större överföringskapacitet. De är nu konstruerade för envägstrafik men övergång till digital teknik innebär att interaktivitet kan komma att införas t.ex. så att kunden kan skicka beställningar till operatören. Kabel-TV-näten saknar den växelutrustning som behövs för att koppla trafik dvs. förmedla information mellan två bestämda adresser. En del kabel-TV-operatörer har emellertid tillkännagett planer på att förse sina nät med kopplingsutrustning för att kunna konkurrera med andra teleoperatörer om telefon- och datatrafik. Datornät är konstruerade för överföring av information mellan datorer. De kan oftast användas både för sändning från en till många och för sändning mellan två bestämda adresser. Datornät kan vara uppbyggda på många olika sätt. Det kan t.ex. vara ett privat nät av kablar som används för en viss organisations datatrafik. Det kan också vara datorer eller nätverk av datorer som är sammankopplade via allmänna telenät, t.ex. telefonnätet. Detta medför att man från en persondator kan få tillgång till databaser i andra organisationers nät. Det finns inga absoluta tekniska begränsningar för möjligheten att via datornät koppla samman olika datorsystem. Kompatibilitetsproblemen, dvs. problem med att få olika tekniska lösningar att fungera till- sammans, kan emellertid ofta vara stora. Ett exempel på ett världsom- spännande nät för datorkommunikation är Internet. Databaser och Internet behandlas närmare i avsnitt 3.3.2 respektive avsnitt 3.3.5. Satellitöverföring har fått allt större betydelse och används i princip inom alla typer av telenät för överföring på längre avstånd och där tillgång till fasta telenät saknas eller är bristfällig. Särskild betydelse har satelliter fått för TV-sändningar eftersom parabolantenner gör det möjligt att emot signaler direkt från satelliter. Det finns också ett liknande satellitnät för mobiltelefoni. Utvecklingen med bl.a. digitalisering, fiberoptiska kablar och nya växlar gör att telenäten i allt större utsträckning kan överföra tal, bilder "Radio- och TV-lag" 1995/96:160 s.50. 9"Från massmedia till multimedia" SOU 1996:25 s. 16. 10Martin Brinnen, "Ansvar och yttrandefrihet i telemedier", IRI- rapport 1995:2 s. 28. 11IRI-rapport 1995:2 s 26 f., SOU 1992:110 s.99 De nya teknikerna 125 och data på samma kablar och genom samma växlar. Det är enkelt att koppla trafik mellan olika nät och den faktiska kostnaden blir med hjälp av de fiberoptiska kablarna i stort sett oberoende av det geografiska avståndet. Dataöverföringskapaciteten i de publika näten i är mycket god och ökar . angav i sitt betänkande "Informationsteknologin-Vingar åt människans förmåga" (SOU 1994:118) följande angående den framtida utveck- lingen (s. 35): "Visionen är att allt det som erbjuds i radio, tv, tidningar, tidskrifter och böcker skall finnas i multimediabibliotek och kunna sändas ut vid beställning." Sannolikt kommer det emellertid att dröja minst till andra sidan innan denna vision förverkligats för något större antal hushåll. 3.3Beskrivning av de nya teknikerna När överföring av information sker med hjälp av tal eller tecken, t.ex. - kroppsspråk, mellan närvarande personer som uppfattar in- formationen direkt med sina sinnen kan man tala om direkt kommuni- kation. När överföringen sker på längre avstånd än syn- och hörhåll kan man tala om indirekt kommunikation. Vid indirekt kommunikation måste man använda hjälpmedel för att överföra informationen. Överföringen kan ske antingen med hjälp av fysiska databärare som transporteras mellan avsändaren och mottagaren, såsom papper, datordisketter och CD-ROM-skivor, eller med hjälp av elektromagne- tiska vågor. 12 I det senare fallet är det med kommitténs terminologi fråga om telekommunikation (jfr. I detta avsnitt behandlas vissa nya fysiska databärare t.ex. CD-ROM- skivor. Sådana skivor kan sägas vara ett optiskt avläsbart lagringsme- dium och finns i flera varianter. Det som motiverar benämningen optiskt avläsbart lagringsmedium är att dessa skivor avläses med hjälp av laserljus13 till skillnad från t.ex. datordisketter och hårddiskar som avläses magnetiskt. De optiskt avläsbara lagringsmedierna har mycket stor lagringskapacitet. En optisk skiva av typ rymmer cirka 300 000 A4-sidor text och det går åt minst ett ton pappersmassa för att skriva ut allt från en sådan skiva på papper. 14 På alla optiskt avläsbara 12 , "Ansvar och yttrandefrihet i telemedier", IRI- rapport 1995:2 s. 17. 13 "Optisk datalagring", , 1995 s. 14 "Optisk datalagring", , 1995, s.19. 126 De nya teknikerna lagringsmedier kan både text, ljud, stillbilder och rörliga bilder lagras. Den lagrade informationen är oftast digital men kan också vara analog (videoskivan). Med en s.k. CD-skrivare, som 1996 kunde köpas för , kan användaren själv framställa CD-skivor med yttranden (se nedan angående ). Nedan ges en beskrivning av olika varianter eller s.k. format av optiskt avläsbara lagringsmedier. På (Compact Disc ), som är ett renodlat datormedium, kan text, bild och ljud lagras och detta kan även ske ( /XA-skivan , EXtendended Architecture). Även rörliga bilder kan lagras. En lång film kan lagras på en skiva. Skivan avläses optiskt med hjälp av en särskild CD-ROM- spelare med laser som kan anslutas till en persondator. Det går snabbt att söka och ta del av information på skivan. Lagrade data kan inte ändras av användaren och det är endast tillverkaren som kan skriva in data på skivan. angav i sitt slutbetänkande "En ny datalag" (SOU 1993:10, s. 39) som sin bedömning att CD-ROM-tekniken med all sannolikhet skulle revolutionera all informationsspridning . I IT-propositionen (prop. 1995/96:125, s. 99) anges att såväl den internationella som den nationella CD-ROM-marknaden befinner sig i mycket snabb tillväxt. Vidare anges att det inte finns någon fullständig och samlad bild över den svenska produktionen och användningen av men att vissa skattningar av utvecklingen redovisas i 15. I propositionen anges vidare följande. Antalet installerade CD-ROM- spelare i vid utgången av har uppskattats till 110-130 000. Försäljningen har prognosticerats till 120-150 000. Antalet publikt tillgängliga svenska titlar inriktade på informationsför- medling (dvs. exklusive spel- och nöjesinriktade produktioner) uppskattas till ett sextiotal. De beräknas ha sålts i 20-25 000 exemplar. De flesta svenska titlar ges ut av förlag och motsvarande. Störst är och , de förra med inriktning på affärs- och företagsinformation och de senare med inriktning på juridik, samhälle, ordböcker etc. Även de nationella bibliotekskatalogerna och vissa myndigheters information finns på . 15 och "Den svenska marknaden för online, audiotex och CD-ROM- framväxt, nuläge, utveckling och trender", 93, 1995. De nya teknikerna 127 Som exempel på svenska CD-ROM-skivor kan nämnas upp- slagsverket "Stora Focus", utgivare 1988, "Statistik utan gränser" som innehåller statistik från de nordiska länderna, utgivare 1992, "" som innehåller 50 000 referenser till juridisk litteratur, utgivare 1993 och "CD- LAG" som innehåller svensk lagstiftning, utgivare 1993. Det kan också nämnas att budget-propositionen lämnats på CD-ROM- skiva. Som exempel på multimedie-CD, alltså CD-ROM-skivor med text, ljud och bilder, kan också nämnas att har gett ut två sådana CD-ROM-skivor, "E-Puls" och "Äventyr". Vidare arbetar Bra Böckers förlag med att ge ut på . Denna beräknas komma ut och planeras innehålla text, ljud och animationer, dvs. används även i viss utsträckning för tidningsutgivning, antingen som en bilaga till tidningen eller så att hela tidningen ges ut på . (CD Recordable) är inspelningsbar. har man kunnat köpa en CD-skrivare med vilken man direkt från en dator kan producera en . Denna skiva är helt kompatibel med och kan läsas direkt i CD-ROM-läsaren. På (Write Once ) kan användaren skriva in data en gång på varje fysisk plats på skivan. Informationen kan därefter inte ändras eller raderas men den kan läsas hur som helst. Denna skiva är lämplig för dokumentlagring och säker- hetskopiering som kräver stort lagringsutrymme, säkerhet och uppdatering. 16Gunnar , "Optisk datalagring", , 1995 s. 27 och 47. 128 De nya teknikerna Denna skiva benämns ibland WMRA (Write Many ) eller WRM (Write ) och är en magneto-optisk ("MO") skiva där magnetfältens förmåga att ändra laserljusets polariseringsriktning utnyttjas. Inskriven information kan raderas och ändras och ny information kan skrivas in på skivan. Skivan kan närmast jämföras med ett ordinärt magnetiskt lagringsmedium som en hårddisk eller en datordiskett men med mycket större kapacitet. På CD-I-skivor (Compact Disc Interactive) kan text, ljud, stillbilder och rörliga bilder lagras. CD-I-spelaren kan kopplas till en dator, en TV eller en förstärkare. 17 CD-I-skivor kommer att ersättas av DVD- video . Ett nytt lagringsmedium som kallas DVD (tidigare high density-CD, (HD-CD), Super Density Digital Video (SD-DVD), Digital Video eller Digital Versatile Disc, numera endast DVD) är under ut- veckling och väntas bli tillgänglig i handeln . Den nya skivan kan lagra både text, ljud, stillbilder och rörliga bilder och har en mycket större lagringskapacitet än dagens lagringsmedier. DVD- skivorna kan göras dubbelsidiga så att långfilm ryms på en skiva och de kan ersätta dagens videogram, musik-CD-skivor, CD- ROM-skivor och CD-I-skivor. Skivorna kommer att spelas av s.k. multimediemaskiner som kan kopplas till TV:n, stereon och datorn. Det är också meningen att de nya multimediespelarna skall kunna spela dagens musik-CD-skivor och CD-ROM-skivor. Man strävar även efter att göra DVD-skivorna inspelningsbara. 18 Man skiljer på DVD-video och . Den senare är tänkt att ersätta . DVD-R är en inspelningsbar skiva motsvarande CD-R. Ett optiskt kort är lika stort som ett normalt kreditkort och har en lagringskapacitet motsvarande ett tusental A4-sidor med text. Det är avsett att användas främst som , för manualer och inom ut- 17Datalagsutredningen , SOU 1993:10 s.43. 18Ny Teknik nr 35, , del 1 s. 12 ff. De nya teknikerna 129 bildning.19 Det finns också optiska kort som kallas "smarta kort" eller "smartcards". De har förutom minnesenheter också en mikroprocessor som kan utföra bearbetningar av information. 20 Minnesenheterna kan vara enbart läsbara eller både läs- och skrivbara. Optiska kort har använts på försök inom och läns landsting där ett antal patienters journaler förts in på sådana kort. 22 i har också gjort försök med optiska kort som "elektroniska portmonnäer". 3.3.2Ny kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor Elektronisk post och elektroniska anslagstavlor Elektronisk post (e-post, Electronic Mail, e-mail) innebär att ett meddelande skickas från en dator till en annan. Med de flesta varianter av elektronisk post kan användaren sända samma meddelande till flera mottagare , arkivera meddelanden, ha en "brevlåda" där inkomna meddelanden sparas, om han inte kan ta del av dem , och ha en egen kod som hindrar obehöriga att ta del av innehållet i hans "brevlåda". 24 Med elektronisk post avser ett sådant meddelande som med hjälp av elektromagneti- ska vågor sänds från en dator till en annan där sändningen inte startas av mottagaren. I en del varianter av elektronisk post kan också gruppkommunikation ske. I dessa s.k. datakonferenssystem, elektronis- ka anslagstavlor eller () kan användaren sända meddelanden och läsa andras meddelanden i ett elektroniskt möte eller en konferens angående olika ämnen där flera personer kan delta eller . Uppskattningar tyder på att 19Datalagsutredningen , SOU 1993:10 s. 43. 20Martin Brinnen, "Ansvar och yttrandefrihet i telemedier", IRI- rapport 1995:2 s. 33. 21Magnus och , "SmartCard Guide" Examensarbete gjort för vid KTH, 1995. 22Datalagsutredningen, "En ny datalag", SOU 1993:10 s.43. 23Ny Teknik nr. 33, 1996 s. 12-13. 24Datalagsutredningen , SOU 1993:10 s. 33 130 De nya teknikerna 1997:49 det finns 4 000-6 000 elektroniska anslagstavlor i . 25 Med kommitténs ovan angivna definition av elektronisk post är en skillnad mellan sådan post och elektroniska anslagstavlor att elektronisk post sänds till mottagaren utan någon aktiv åtgärd från hans sida medan det krävs att användaren aktivt letar upp den elektroniska anslagstavlan och meddelandet där för att kunna ta del av ett sådant meddelande. Det förekommer olika slag av begränsningar av åtkomsten till elektroniska anslagstavlor (accesskontroll). Användare kan vara informationslämnare, som kan ändra i databaserna, eller informations- mottagare, som kan läsa men inte ändra. Det vanligaste är dock att alla användare kan både skriva "på" anslagstavlan och läsa meddelanden där. Distributionslistor är en tilläggsfunktion till elektronisk post och innebär att ett meddelande automatiskt sänds till dem som upptas i distributionslistan i stället för att avsändaren själv sänder meddelandet till var och en av dessa mottagare. Distributionslistor kan uppta ett näst intill obegränsat antal mottagare. Distributionslistorna och konferenssystemen har ibland en s.k. moderator. Denne kan ta bort inlägg och godkänna meddelanden innan de görs tillgängliga för andra användare. Meddelanden som kommer in utifrån kan lagras i en s.k. upload-area som endast den systemansva- rige har tillgång till. Han kan sedan bestämma vilket material från upload-arean som skall göras tillgängligt för användarna. Anonymitetsservrar är en kontroversiell företeelse. Med server menas en dator som inriktats på att lagra och hantera filer till tjänst för många användare i ett nätverk. Anonymitetservrar fungerar oftast så att de tar emot meddelanden, byter ut avsändarens namn och adress mot en pseudonym och sänder meddelandet vidare. De flesta sådana servrar lagrar en tabell som kan översätta mellan pseudonymer och riktiga adresser för elektronisk post. Som skäl för anonymitetsservrar har anförts att de ger människor möjlighet att diskutera känsliga saker, t.ex. personliga problem utan att tala om sitt namn. Det har också sagts att servrarna gör det möjligt för exempelvis anställda vid ett företag eller en myndighet att berätta om 25 , SOU 1996:40 s. 26 , "Kriminella teknikzonen, Straffrättsliga perspektiv på brott och hacking i globala datanät", 1994:2, s.41 och bilaga. De nya teknikerna 131 missförhållanden eller annat som de annars inte skulle våga yppa. Mot dessa servrar har anförts att de underlättar brottslig verksamhet. Det finns databaser för många olika ämnen t.ex. ekonomi, teknik, fysik, miljö, juridik och dagsnyheter. De kan innehålla artiklar, referenser, statistik, bilder, ljud m.m.