sou · GLB3183 · 1998-01-01 00:00:00 — Rätt att bli ansluten har den som har examen från , i eller i . Medlemmar i , KIF eller motsvarande organisationer för industridesigner, inredningsarkitekter eller textilkonstnärer har automatiskt rätt att ansluta sig till stiftelsen. De har genomgått de inträdesprov som gäller medlemskap. För övriga gäller att man visar arbetsprover som styrker professionalismen inför Konsthantverkscentrums invalsjury. Den allra största delen av de anslutna konsthantverkarna bedriver sitt arbete som egenföretagare. Många har svårigheter att få tillräckliga inkomster genom sitt arbete. Av det skälet har Konsthantverkscentrum prioriterat att skapa tillfällen där konsthantverkarna kan visa upp sina alster och få kontakt med en publik. Därför hyr man gemensamma utrymmen vid mässor och utställningar där medlemmarna sedan kan ställa ut. Ett exempel är där Konsthantverkscentrum deltar tillsammans med medlemmarna. Den har betytt mycket för många anslutnas försäljning. De enskilda konsthantverkarna presenteras också i stiftelsens text- och bildarkiv. Det är ett av många sätt för Konsthantverkscentrum att informera om konsthantverkarna, deras verk och om konsthantverket som sådant. Någon direkt förmedling sker inte men genom medverkan i utställningar, mässor och genom bildarkivet skapar man många kon- takter med butiker, gallerier, tidningar m.m. Det i sin tur ger arbetstill- fällen för konsthantverkarna. Kontakten mellan den enskilde konst- hantverkaren och uppdragsgivaren går dock utan att Konsthantverks- centrum är mellanhand. Konsthantverkscentrum arrangerar också seminarier och utbild- ningar liksom symposier som ett led i att sprida kunskap om svenskt konsthantverk men också som vidareutbildning för de anslutna. Konsthantverkscentrum har lokaler i och 1,75 tjänst. Ingen person är dock direkt anställd för förmedlingsverksamhet utan den är en integrerad del i hela verksamheten. Centrumet administrerar också, på uppdrag av , den statliga utställningsersätt- ningen till konsthantverkare. #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 119 $E OLIKA CENTRUMBILDNINGARNAS ANSLAG FR¥N 3TATENS KULTURR¥D BUDGET ¥RET (671 000)8 (547 000) (552 000) (502 000) (501 000) (2 773 000) Centrumbildningarna knöts till arbetsförmedlingen i mitten av 1970- talet för att förstärka arbetsförmedlingen inom kulturområdet. AMS placerade ett antal förmedlare vid centrumbildningarna. Dessa ingick alltså i verkets organisation men var lokaliserade till respektive cent- rum. AMS svarade för deras del av lokalhyran, för informationsmate- rial, telefon, porto m.m. Som mest fick sex centrumbildningar detta stöd från AMS och var totalt tio förmedlare och sex lönebidragsanställda utplacerade. AMS kostnad för denna verk- samhet var . Samtliga utredningar9, som sett över organi- sation av arbetsförmedlingen inom kulturområdet, har också granskat centrumbildningarnas förmedlande verksamhet. Samtliga har konstate- rat att den fungerat bra och ansett att den bör fortsätta och också byg- gas ut. Villkoret för att centrumbildningarna skulle få sådana tjänster var att de i övrigt fick statsbidrag från för sin kulturpolitis- ka verksamhet och att de representerade ett rimligt stort antal av re- spektive konstnärsgrupp. Samtliga utredningar förordade också ett utb yggt samarbete mellan kulturarbetsförmedlingarna inom arbetsmarknadsverket och centrum- bildningarna. Men trots det fungerade samarbetet inte friktionsfritt. Det är svårt att skilja på förmedlande arbetsuppgifter och allmänt kultur- 8Siffror inom parentes det bidrag som ursprungligen överfördes från AMS för förmedlingsverksamhet. 9Olaf, Ds In 1972:5, Ds A 1975:5, SOU 1985:7,9. 120 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET politiska när man sitter bland yrkesverksamma konstnärer på ett cent- rum. Vid olika mening mellan arbetsförmedling och centrum hamnade förmedlaren i en lojalitetskonflikt. kom AMS, centrumbild- ningarna och överens om att de anställda förmedlarna vid centrumbildningarna skulle föras över från till centrumbildningarna, som skulle få bidrag för denna verksamhet ge- nom . Medel överfördes därför också till från . I anslutning till överenskommelsen uttalade parterna att verksam- heten skulle utvärderas och att förmedlingarna och centrum- bildningarna skulle pröva sig fram till andra samver- kansformer. Trots att dessa utredningar pekat på behovet av samarbete och med instämmande från samtliga berörda har något utvecklat samarbete inte etablerats. Samarbete förekommer visserligen om enstaka projekt men inte i samordnat eller kontinuerligt. Centrumbildningarna är t.ex. inte representerade i AMS kultur- arbetsdelegation, som bildades för att förstärka kontakten och samrådet med kulturområdet, andra förmedlingsorgan och Arbetsmarknads- verket. Eftersom förmedlarna 1975 var en del av hamnade de utanför delegationen. Detta ändrades inte när förmedlarna bröts loss ur . Trots den gemensamt uttalade viljan till samarbete finns centrumbild- ningarna endast representerade i två av fem kulturarbetsregioner, och . Erfarenheter visar alltså att det krävs mer än ord och allmän välvilja för att etablera ett fast samarbete. Organisationer som var för sig är hårt arbetsbelastade och med stora kontaktytor för att klara sitt jobb lägger inte resurser på kontakter som inte direkt påverkar det dagliga arbetet. För att återskapa det fruktbärande samarbetet kring förmedlingen av kulturarbetare som tidigare utredningar beskrivit krävs därför ett mer institutionaliserat samarbete. Min bedömning är att centrumbildningarna, trots kraftigt minskade resurser, gör en utomordentlig insats för att förmedla arbeten och upp- drag till sina medlemmar. De har en unik kunskap om sina respektive konstarter och de konstnärer som är aktiva inom dem. De har också ett betydande kontaktnät mot arrangörer på den icke-kommersiella mark- naden som är viktig att ta tillvara. Mot den bakgrunden finner jag det rimligt att man återger centrumbildningarna de resurser för förmedling som de hade och att man också räknar upp resur- serna med hänsyn till hur respektive konstområde vuxit. Det är ange- läget att dessa medel används för att återskapa och utveckla en regional organisation inom centrumbildningarna. SOU 1997:183 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 121 En återgång till förmedlare anställda inom men verksamma vid ett centrum tror jag däremot inte vore bra. De pro- blem med lojalitetskonflikter och svårigheter att anpassa sig i två olika kulturer med olika fokus som ledde till att man skilde de anställda åt gäller fortfarande. Däremot har det visat sig att beslutet att överföra medlen för verksamheten till för fördelning inneburit att verksamheten sakta naggats i kanten och inte fått den utveckling som varit rimlig med hänsyn till utvecklingen inom kulturarbetsmarknaden. Mitt förslag är därför att AMS återigen blir ansvarig för medels- tilldelningen för centrumbildningarnas förmedlande verksamhet. Kul- turrådet står kvar som anslagsmyndighet för den kulturpolitiska verk- samheten inom varje centrum. Jag är medveten om att det är en nackdel för organisationerna att på detta sätt få två anslagsmyndigheter för verksamheten, en för den för- medlande verksamheten, en för den allmänt kulturpolitiska. Dessa två delar går inte helt att skilja åt men innebär det också att de kulturpolitiska övervägandena inom förmedlingsverksamheten ökar vilket är önskvärt. Därför överväger fördelarna enligt min mening. Centrumbildningarna kan på detta sätt återfå resurser för att förstärka sin förmedlande verksamhet och utveckla den efter nya krav. AMS har bättre än möjlighet att bedöma behovet av de åtgärder för att bredda sysselsättningen som centrumbildningarna föreslår. AMS känner också till utvecklingen på arbetsmarknaden och kan bedöma de sammanlagda behoven och i vilken utsträckning resurserna behöver öka eller minska på olika områden. Genom att AMS blir anslags- givande myndighet växer också ett naturligt samråd fram mellan AMS, kulturarbetsförmedlingarna och centrumbildningarna. En sådan konstruktion har också en annan fördel jämfört med alter- nativet att föra över ytterligare medel till kulturområdet från AMS. Kontrollen över de totala kostnaderna för kulturarbetsförmedlingen ligger på ett ställe. Därmed undviker man risken att de överförda med- len äts upp i en allmän kulturpolitik medan kostnaderna för arbets- marknadspolitiken faller tillbaka på AMS med en sammantagen ökning av de statliga utgifterna som följd. AMS bör också se över sammansättningen av kulturarbetsdelegatio- nen så att centrumbildningarna bereds representation där. Detta forum är det bästa för att besluta om arbetsfördelningen mellan kulturarbets- förmedlingen och centrumbildningarna inom respektive konstart. Genom tydliga gränslinjer undviks dubbelarbete och förmedlartjäns- terna kan fördelas på ett sådant sätt att antalet tjänster totalt sett inte behöver öka. Förutom medel för förmedlare bör AMS ge bidrag för informationsmaterial, bildarkiv och kataloger och annat material som är betydelsefullt i förmedlingsarbetet. 122 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET man också besluta var ansvaret för t ex bildarkiv med konstverk skall placeras, hos centrumbildningen eller kulturarbetsförmedlingen. växlar det och ingen har ett heltäckande ansvar. På många områden är det naturliga att arkiven byggs upp av konstnärerna själva via respekti- ve centrum men att de också finns tillgängliga på kulturarbets- förmedlingarna. En förutsättning är förstås att arkiven är öppna också för dem som inte är medlemmar i centrumbildningen men ändå upp- fyller de professionella kraven för medlemskap. Att centrumbildningarna skall utse representation i kulturarbetsdele- gationen ger ytterligare en vinst. Det initierar ett samarbete mellan centrumbildningarna, om inte annat så för att regelbundet föreslå gemensamma representanter och för att ge och ta emot rapporter från delegationen. försök från bl.a. att öka samarbetet mellan centrumbildningarna har inte varit framgångsrika. De olika centrum- bildningarna har föredragit att samorganisera sig med andra inom sin konstart eller i egna lokaler framför att bygga upp något tillsammans. Sannolikt kommer man åtminstone i att vidmakthålla denna inställning. Möjligheterna att samlokalisera sig för att samarbeta om resurser kan dock vara lösningen för många regionala avdelningar av centrumbildningarna. Oavsett vilket är jag övertygad om att verksam- heten har mycket att vinna på att centrumbildningarna förstärker sina kontaktytor och delar med sig av sina erfarenheter i förmedlingsarbetet till varandra. Det ökar också möjligheterna till gränsöverskridande projekt för att bredda konstnärernas arbetsmarknad. Jag har inte tagit ställning till centrumbildningarnas verksamhet i andra delar än den rent förmedlande. , som anslagsgivande myndighet kan ha andra skäl att se över verksamheten. Bristande resur- ser, som i stor utsträckning ändå bibehållits för förmedlande verksam- het, kan ha lett till svårigheter att följa utvecklingen på andra områden och för andra angelägna kulturpolitiska uppdrag. Ett villkor för att få bidrag för förmedlingsverksamhet bör också fortsättningsvis vara att centrumet har statliga bidrag av . ARBETSL¶SA KONSTN¤RER INNEB¤R EN KOSTNAD F¶R KONTANT ARBETS MARKNADSST¶D P¥ MILJONER KR !V DESSA ARBETSL¶SA FINNS DRYGT VID !F +ULTURKONTOR !NDELEN ARBETSL¶SA KONSTN¤RER BEROR P¥ HUR MAN BED¶MER DET TOTALA ANTALET !RBETSL¶SHETEN LIGGER MELLAN OCH BEROENDE P¥ VILKEN TOTALGRUPP MAN V¤LJER AV DE AR BETSL¶SA VID ARBETSF¶RMEDLINGENS KULTURKONTOR SAKNAR R¤TT TILL A KASSA 6AR FEMTE SAKNAR ALL R¤TT TILL ERS¤TTNING VID ARBETSL¶SHET !TT ANGE I VILKEN UTSTR¤CKNING KONSTN¤RER ¤R ARBETSL¶SA I PROCENT ¤R INTE M¶JLIGT EFTERSOM DET SOM TIDIGARE FRAMG¥TT INTE FINNS N¥GOT S¤KERT TO TALANTAL KONSTN¤RER ATT UTG¥ I FR¥N $RYGT ¤R INSKRIVNA P¥ ARBETSF¶RMEDLINGEN SOM S¶KANDE TILL ETT KONSTN¤RSYRKE !V DEM FINNS DRYGT VID !F +ULTUR TOTALT ¤R ARBETSL¶SA OCH AV DEM FINNS CA P¥ KULTURKONTOREN !LLA DESSA ARBETSS¶KANDE KAN RIMLIGEN BARA I BEGR¤NSAD UTSTR¤CKNING VARA I STRIKT MENING ETABLERADE KONSTN¤RER DVS UR DEN GRUPP SOM JAG ENLIGT TIDIGARE REDOVISNING BED¶MT TILL CA $¥ SKULLE I PRAKTIKEN AV ALLA KONSTN¤RER VARA INSKRIVNA VID N¥GON F¶RMEDLING /CH VARA ARBETSL¶SA $ET ¤R INTE RIMLIGT ) ST¤LLET M¥STE M¥NGA AV DE INSKRIVNA S¶KAS BLAND OETABLERADE INTE MINST N¤R DET G¤LLER DE MYCKET UNGA /M UPPGIFTERNA FR¥N &OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN KAN ANSES RYMMA SAMTLIGA SOM S¤GER SIG VARA KONSTN¤RER SKULLE ARBETSL¶SHETEN VARA $IAGRAMMET NEDAN VISAR RELATIONEN MELLAN ANTALET +,93 MEDLEM INSKRIVNA SOM KONSTN¤RER VID !RBETSF¶RMEDLINGEN DE SENASTE FEM ¥REN !LLA UPPGIFTER G¤LLER GENOMSNITT PER M¥NAD OCH BEGREPPET KONSTN¤R ¤R H¤R LIKTYDIGT MED INSKRIVEN VID !F SOM I F¶RSTA HAND S¶KANDE TILL KONSTN¤RSYRKE +,93 MEDL )NSKRIVNA VID !F (UR MAN ¤N V¤LJER ATT BER¤KNA ARBETSL¶SHETEN ¤R DET UPPENBART ATT DEN ¤R MYCKET H¶GRE P¥ DENNA DEL AV ARBETSMARKNADEN ¤N P¥ ARBETS MARKNADEN I SIN HELHET $IAGRAMMET VISAR OCKS¥ ATT DET FINNS ATT EN DEL AV DE S¶KANDE OCH D¤RMED OCKS¥ AV DEM SOM ¤R I ¥TG¤R DER UTG¶R EN GRUPP AV MINDRE ETABLERADE SOM TR¤NGS P¥ DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARKNADEN 0¥ SPECIALARBETSF¶RMEDLINGARNA F¶R KULTUROMR¥DET TALAR MAN OM UNGA 3¥ L¤NGE ARBETSMARKNADEN F¶R UNGDOMAR ¤R S¥ M¶RK SOM JUST NU ¤R DET KANSKE OCKS¥ NATURLIGT ATT UNGDOMAR V¤LJER ATT VARA ARBETS S¶KANDE ARBETSL¶SA INOM SINA DR¶MYRKEN #ETT JOBB ¤R ¤ND¥ INTE STOR OAVSETT $ET KAN KANSKE TILL OCH MED VARA BRA ATT DE V¤LJER ATT INRIKTA SIG P¥ ETT OMR¥DE SOM KAN GE DEM EN MENINGSFYLLD FRITID I AVVAKTAN P¥ ETT JOBB $ET VIKTIGA ¤R DOCK ATT INTE LOCKA IN DEM I ETT YRKESLIV D¤R DET REDAN FINNS EN ¶VERETABLERING 3LUTSATSEN ATT M¥NGA ¤R OETABLERADE STYRKS AV EN RAD ANDRA INDIKA TORER )NSKRIVNA VID !F +ULTUR RESP ¶VRIGA !F F¶RDELADE P¥ ¥LDER $ET FINNS EN STARK DOMINANS AV M¤NNISKOR UNDER ¥R BLAND DE IN SKRIVNA S¤RSKILT P¥ ¶VRIGA ARBETSF¶RMEDLINGAR %N FJ¤RDEDEL AV ALLA IN SKRIVA ¤R UNDER ¥R - EN KATEGORI D¤R YTTERST F¥ KAN VARA ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER -EN OCKS¥ P¥ DE S¤RSKILDA KULTURARBETS F¶RMEDLINGAR ¶KAR ANDELEN UNGA BLAND DE INSKRIVNA R VAR INSKRIVNA UNDER ¥R R HADE ANTALET ¶KAT TILL PERSONER -EN PROFILEN BLAND DE NYINSKRIVNA P¥ F¶RMEDLINGARNA ¤R S¥DAN ATT DE FLESTA UNDER ANM¤LS TILL EN ALLM¤N ARBETSF¶RMEDLING MEDAN TYNGDPUNKTEN BLAND NYINSKRIVNA P¥ !F +ULTUR LIGGER I ¥LDERSGRUPPEN - ¥R $EN ST¶RSTA GRUPPEN BLAND DE UNGA P¥ KULTURF¶RMEDLINGEN FINNS IN OM SCEN F¶LJT AV BILDKONSTN¤RER 0¥ ¶VRIGA KONTOR UTG¶RS DE FLESTA UNGA AV BILDKONSTN¤RER OCH D¤REFTER AV FOTOGRAFER .YINSKRIVNA ARBETSS¶KANDE INOM KULTUROMR¥DET ¥REN - F¶RDELAT P¥ ¥LDER !& +ULTUR RESP –VRIGA !F %NLIGT SAMST¤MMIGA UPPGIFTER ¤R DET INTE ALLTID L¤TT ATT STRIKT TILL¤MPA KRITERIER F¶R ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER &¶R DET F¶RSTA HAR DESSA KRITERIER INGEN FORMELL STATUS VARF¶R ARBETSF¶RMEDLINGEN I PRINCIP INTE KAN HINDRA N¥GON ATT SKRIVA IN SIG VAR DEN VILL $E KRITERIER SOM ANV¤NDS BEST¤MS DESSUTOM AV VARJE KONTOR F¶R SIG ¤VEN OM DET F¶RE KOMMER ETT VISST UTBYTE AV ERFARENHETER N¤R MAN BEST¤MMER KRITERIERNA &¶R DET TREDJE HAR KRITERIERNA INGET KRAV P¥ KONTINUITET I VERKSAMHETEN !TT HA EN RELEVANT KONSTN¤RLIG UTBILDNING ELLER KUNNA DOKUMENTERA TIDIGARE KONSTN¤RLIG VERKSAMHET ¤R TILLR¤CKLIGT $ESSA KRAV LIKNAR I STORT MEDLEMSKRAVEN F¶R +,93 ORGANISATIONERNA -EN I ARBETSMARKNADS POLITIKEN KAN DE !TT HA EN VISS UTBILDNING OCH ATT EN PERIOD HA KUNNAT F¶RS¶RJA SIG INOM ETT VISST OMR¥DE INNEB¤R INGEN GARANTI F¶R ATT ALLTID KUNNA HA SIN F¶RS¶RJNING D¤R ANDRA SIDAN KAN EN ARBETSS¶KANDE SOM VARKEN LEVER UPP TILL UTBILDNINGSKRAV ELLER L¥NG TIDIGARE ERFARENHET VARA MYCKET ATTRAKTIV F¶R ARBETSGIVARE GENOM SIN SPECIELLA F¶RM¥GA !TT ¤R INTE ETT TILLR¤CKLIGT SK¤L F¶R ATT L¤MNA AN SVARET F¶R SIN F¶RS¶RJNING TILL STATEN $ET FINNS EN KRITIK MOT ARBETSMARK NADSPOLITIKEN ATT DEN F¥TT EN S¥DAN FUNKTION INOM DET KONSTN¤RLIGA OMR¥DET !TT EN G¥NG HA UPPFYLLT KRITERIERNA F¶R ATT SKRIVA IN SIG SOM ARBETSS¶KANDE KONSTN¤R KAN INTE F¥ HINDRA FORTSATTA KRAV P¥ S¥V¤L !-3 ATT SE TILL ATT DEN ENSKILDE BEH¥LLER EN ANKNYTNING TILL MARKNADEN - VID SIDAN OM DEN SOM ARBETSMARKNADSVERKET KAN UPPR¤TT H¥LLA MED HJ¤LP AV ¥TG¤RDER 5TREDNINGEN %N ALLM¤N OCH SAMMANH¥LLEN ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING KRITISERAR ARBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶R ATT INTE I TILLR¤CKLIGT H¶G GRAD STIMULERA TILL OMST¤LLNING AV DEN DEL AV ARBETS KRAFTEN SOM HAR SV¥RT ATT FORTL¶PANDE F¶RS¶RJA SIG P¥ KULTURARBETSMARK NADEN 5TREDNINGEN ANSER OCKS¥ ATT ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN I ALLT F¶R H¶G GRAD FUNGERAR SOM EN YRKESF¶RS¤KRING F¶R FRILANSANDE KONSTN¤RER 5TVECKLINGEN INOM DE AKTUELLA A KASSORNA TYDER P¥ ATT DET FINNS KRITISKA UTTALANDEN KASSORNAS FEM I TOPP 0¥ !F +ULTUR SKRIVS DE ETABLERADE KONSTN¤RERNA IN ELLER ANSLUTS ADMI NISTRATIVT $¤R DOMINERAR OCKS¥ -USIKERNAS OCH 4EATERVERKSAMMAS ARBETSL¶SHETSKASSOR -EN DE FLESTA ANDRA KASSOR ¤R OCKS¥ REPRESENTERADE EFTERSOM M¥NGA ARBETAR IN R¤TT TILL A KASSA I SINA S K BR¶DYRKEN MEDLEMMAR 0¥ FJ¤RDE PLATS KOMMER !KADEMIKERNAS KASSA MED ARBETSL¶SA KONSTN¤RER OCH P¥ FEMTE PLATS 3YNDIKALISTERNAS MED ARBETSL¶SA 6ID KULTURARBETSF¶RMEDLINGARNA FINNS OCKS¥ JOURNALISTER IN SKRIVNA ¤VEN OM DE I DENNA UTREDNING INTE BEHANDLAS SOM EN DEL AV KONSTN¤RSGRUPPEN *OURNALISTERNAS A KASSA HADE ¥R ARBETSL¶SA P¥ HEL ELLER DELTID I GENOMSNITT PER M¥NAD !V DESSA HADE UPPGETT ETT KONSTN¤RLIGT YRKE DRYGT H¤LFTEN SOM BILDKONSTN¤R TECKNARE ) GENOMSNITT ¤R AV ALLA ARBETSL¶SA VID KULTURKONTOREN ¤R MED LEMMAR I N¥GON A KASSA ¤R MED I 4EATERVERKSAMMAS ELLER -USI KERNAS A KASSA AV DE SOM ¤R INSKRIVNA SOM S¶KANDE INOM TONOM R¥DET ¤R INSKRIVNA VID -USIKERNAS A KASSA !V DEM SOM ¤R INSKRIVNA SOM ARBETSL¶SA INOM SCENOMR¥DET ¤R MED I 4EATERVERKSAMMAS A KASSA !RBETSL¶SHETENS KOSTNADER - PASSIVT ST¶D $EN TOTALA KOSTNADEN F¶R KONTANTST¶D TILL DE ARBETSL¶SA VID ARBETSF¶R MEDLINGENS S¤RSKILDA KULTURKONTOR OCH SOM BED¶MS SOM ETABLERADE KONSTN¤RER VAR MILJONER KRONOR ¥R $¥ ING¥R INTE DE I '¶TE -ALM¶ SOM R¤KNAS SOM OETABLERADE ) GENG¤LD ING¥R ETABLE AV GEOGRAFISKA SK¤L ¤R INSKRIVNA VID ANDRA KONTOR MEN H¶R TILL I KULTURKONTORENS REGIONANSVAR "ER¤KNINGARNA F¶R KOSTNADEN F¶R ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN ¤R ANTALET ARBETSS¶KANDE PER KASSA ¤R MULTIPLICERAT MED GENOM SNITTSKOSTNADEN PER KASSA !NTALET SOM VARJE M¥NAD F¥R KONTANT ARBETS MARKNADSST¶D +!3 VID KULTURKONTOREN VAR I GENOMSNITT PER M¥NAD PERSONER I GRUPPEN ETABLERADE KONSTN¤RER ENLIGT !F +ULTURS DEFINI TIONER -ED EN GENOMSNITTLIG DAGPENNING P¥ KRONOR OCH DAGAR PER M¥NAD GER DET EN KOSTNAD P¥ MILJONER KRONOR +OSTNADEN F¶R MEDLEMMARNA I -USIKERNAS OCH 4EATERVERKSAMMAS A KASSOR VAR ¥R MILJONER KRONOR %TT TECKEN P¥ DEN SNABBA ¶KNINGEN AV ERS¤TTNINGARNA ¤R J¤MF¶RELSEN MED ¥R F¶R DESSA B¥DA KASSOR $¥ VAR DEN SAMMANLAGDA UTBETALNINGEN MILJONER KRONOR R VAR ANTALET ARBETSL¶SA SOM FICK ERS¤TTNING OCH ¥R VAR ANTALET !NTALET SOM FICK ERS¤TTNING ¶KADE MED I MUSIKERNAS KASSA OCH MED I DE TEATERVERKSAMMAS $E FLESTA AV DESSA ARBETS L¶SA FINNS INSKRIVNA VID !F +ULTUR MEN INTE ALLA .¥GRA UPPFYLLER KRA KASSAN MEN INTE TILL !F +ULTUR !NDRA HAR KANSKE AV ANDRA SK¤L KONTOR %RS¤TTNINGSDAGAR I TRE A KASSOR ¥REN - "ER¤KNINGARNA HAR UTF¶RTS AV !-3 "ILDEN AV ARBETSL¶SHETEN P¥ KONSTN¤RSOMR¥DET OCH AV KOSTNADERNA BLIR INTE R¤TTVISANDE OM MAN BARA REDOVISAR DE SOM ¤R INSKRIVNA VID !F +ULTUR /S¤KERHETEN KRING DE ¶VRIGA S¶KANDENA ¤R STOR $ET FINNS INGA UPPGIFTER OM DERAS BAKGRUND ELLER DERAS ANKNYTNING TILL DEN KONSTN¤R $ET ENDA MAN VET ¤R ATT DE ANM¤LT SIG SOM S¶ KANDE MED ETT KONSTN¤RSYRKE SOM F¶RSTAHANDSVAL /CH DEN H¤R GRUPPEN ¤R ALLTS¥ ST¶RRE ¤N DEN GRUPP SOM FINNS VID !F +ULTUR $ET KAN DESSA KONTOR ENDAST FINNS I NIO ST¤DER OCH ATT OCKS¥ V¤L ETABLERADE TYCKER SIG F¥ TILLR¤CKLIG SERVICE VID SITT HEMMAKONTOR $E KAN OCKS¥ VARA V¤L ETABLERADE P¥ ARBETSMARKNADEN UTAN ATT HA G¥TT IGENOM KONST N¤RLIGA H¶GSKOLOR ELLER P¥ ANDRA S¤TT UPPFYLLA !F +ULTURS KRITERIER - ELLER HELT ENKELT INTE K¤NNA TILL SPECIALF¶RMEDLINGEN -EN DE KAN OCKS¥ VARA OETABLERADE HA SVAG ANKNYTNING TILL DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARK NADEN MEN MED EN STARK AMBITION ATT KOMMA IN P¥ DEN /AVSETT VILKET HAR GRUPPEN BETYDELSE EFTERSOM DEN YTTERLIGARE BE F¤STER SV¥RIGHETERNA P¥ EN REDAN SVAG MARKNAD $ET ¤R EN ¶KANDE GRUPP SOM KONKURRERAR P¥ EN MARKNAD SOM REDAN TIDIGARE ¤R I OBALANS /M ARBETSF¶RMEDLINGEN DESSUTOM BIDRAR TILL ATT UNDERL¤TTA F¶R DEM ATT STANNA KVAR I DEN H¤R SEKTORN SP¤S BEKYMREN P¥ ARBETSMARKNADEN P¥ $EN H¤R GRUPPEN ¤R STOR OCH DEN V¤XER SNABBARE ¤N DEN GRUPP SOM H¶R TILL !F +ULTUR +VARST¥ENDE ARBETSS¶KANDE VID KULTURKONTOR OCH ¶VRIGA KONTOR 5TREDNINGEN HAR INTE HAFT TILLR¤CKLIG TID F¶R ATT SPECIALSTUDERA DEN H¤R GRUPPEN S¶KANDE SOM FINNS SPRIDD P¥ ¶VER ARBETSF¶RMEDLINGS KONTOR 0¥ST¥ENDET ATT GRUPPEN GENERELLT SKULLE HA EN S¤MRE ANKNYTNING TILL ARBETSMARKNADEN MOTS¤GS AV DET FAKTUM ATT ARBETSL¶SHETEN INTE ¤R H¶GRE I DENNA GRUPP ¤N BLAND DE SOM DEFINIERAS SOM ETABLERADE INOM KULTURKONTOREN $ET KAN ¥ ANDRA SIDAN OCKS¥ DEN ORDINARIE ARBETSF¶RMEDLINGEN MER AKTIVT MEDVERKAR TILL ATT DESSA S¶KANDE L¤MNAR KULTURARBETSMARKNADEN OCH F¥R ARBETE INOM ANDRA SEKTORER JUST D¤RF¶R ATT ANKNYTNINGEN TILL KONSTN¤RSYRKET ¤R SVAG +OSTNADERNA F¶R DENNA GRUPP ARBETSL¶SA KONSTN¤RER ¤R MILJONER KRONOR F¶R A KASSAN OCH MILJONER KRONOR F¶R +!3 -OTSVARANDE SIFFROR F¶R DE ARBETSL¶SA P¥ KULTURF¶RMEDLINGEN ¤R MILJONER KRONOR F¶R A KASSAN OCH MILJONER KRONOR F¶R +!3 ELLER TOTALT MILJONER KRONOR 6ID EN GROV SAMMANSLAGNING AV SAMMANLAGT ARBETSL¶SA KODA DE SOM KONSTN¤RER BLIR KOSTNADEN F¶R DET PASSIVA ARBETSMARKNADSST¶DET D¤RMED MILJONER KRONOR TG¤RDERNA - GR¤NSNITTET MELLAN ARBETSMARKNADS OCH KULTUR POLITIKEN !RBETSMARKNADSVERKETS KOSTNADER F¶R ¥TG¤RDER P¥ DEN KULTURELLA AR BETSMARKNADEN ¤R CA MILJONER KRONOR TG¤RDER AV EN S¥DAN OM FATTNING SKER INTE OBEM¤RKT P¥ EN J¤MF¶RELSEVIS LITEN ARBETSMARKNAD TG¤RDERNA KONKURRERAR UT RIKTIGA UPPDRAG ELLER DUMPAR PRISERNA P¥ KONSTN¤RLIGT ARBETE 'ENOM ATT ALLT F¶R M¥NGA MED BRISTANDE F¶RANK RING I YRKET F¥R DEL AV ¥TG¤RDERNA BIDRAR DESSA OCKS¥ TILL EN OLYCKLIG AMAT¶RISERING AV KONSTN¤RSYRKENA $ET ¤R OCKS¥ I ANV¤NDNINGEN AV DESSA MEDEL SOM M¥LKONFLIKTEN MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH KULTURPOLITIKEN BLIR SYNLIG !RBETSMARKNADSPOLITIKEN UTG¥R FR¥N AV ST¶D - INTE VERKSAMHETENS KVALITATIVA NIV¥ 2UND G¥NGEN MELLAN ARBETSL¶SHET OCH ¥TG¤RD ¤R OMFATTANDE %N UNDERS¶K NING VISAR ATT AV KONSTN¤RER SOM F¥TT ETT BEREDSKAPSARBETE ¤R H¤LFTEN TILLBAKA I ARBETSL¶SHET EFTER SEX M¥NADER -¥LKONFLIKT ARBETSMARKNADSPOLITIK - KULTURPOLITIK $ET FINNS EN BETYDANDE M¥LKONFLIKT MELLAN DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA M¥LEN OCH DE KULTURPOLITISKA OCH DEN SYNLIGG¶RS I ¥TG¤RDSPOLITIKEN +ONFLIKTEN FRAMG¥R TYDLIGT I DE M¥NGA UTREDNINGAR SOM BER¶RT ARBETS MARKNADS OCH KULTURPOLITIK UNDER DE SENASTE DECENNIERNA OCH SOM JAG TIDIGARE REDOGJORT F¶R $ET ¤R SV¥RT ATT F¶RENAR M¥L SOM ¤R SV¥RF¶RENLIGA &R¥GAN ¤R OM DESSA M¥L ¤R GENUINT OF¶RENLIGA ELLER OM DET G¥R ATT SAMVERKAN SOM ¶VER DEM -IN SLUTSATS ¤R ATT DET ¤R M¶JLIGT ATT SKAPA S¥DANA SAMARBETSFORMER MEN ATT MAN TILL DELS M¥STE L¶SA KONFLIKTEN GENOM ATT ¶VERF¶RA UPPGIFTER DIREKT TILL KULTURPOLITIKEN !RBETSMARKNADSPOLITIKEN SKALL ENLIGT NYLIGEN FATTADE RIKSDAGSBE SLUT BL A BIDRA TILL ATT L¶SA STRUKTURELLA OBALANSER ANPASSA UTBUD TILL EFTERFR¥GAN P¥ ARBETSKRAFT OCH F¶RHINDRA ATT L¥NGSTIDSARBETSL¶SHET UPP ST¥R $EN SKALL MEDVERKA TILL OCH P¥SKYNDA F¶R¤NDRINGAR AV SAMH¤LLET $EN SKALL KOMBINERA DET EKONOMISKT N¶DV¤NDIGA MED DET SOCIALT ANGE L¤GNA $EN SKALL +ULTURPOLITIKEN SKALL OCKS¥ ENLIGT NYLIGEN FATTADE RIKSDAGSBESLUT BL A FR¤MJA KULTURELL M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET - OCH D¤RIGENOM MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR $ET ¤R L¤TT ATT SE ATT