sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Stödet i föräldraskapet behöver anpassas dels till de olika skeden som barnets utveckling följer, dels till de behov som föräldrar upplever sig ha. Ut- redningen betonar att det är föräldrarna själva som har kraft att påverka sin och sina barns situation och att det är föräldrarnas kompetens och förmåga som måste lyftas fram och stärkas. Stödet i föräldraskapet måste därför utgå från föräldrarna själva och de behov av stöd som de har. Samhällets ansvar är därför att ha en beredskap i att stödja föräld- rarna på olika sätt. För föräldrarna är det därvid angeläget att känna till vad det finns för kunskap, material och utbud av verksamheter samt vilka möjligheter samhället har att erbjuda stöd i föräldraskapet. Samhällets ansvar kan då sammanfattas i att: ·precisera statens, kommunernas och landstingens ansvar för stöd i föräldraskapet, ·underlätta initiativ som tas av föräldrar att skapa nätverk, organisera föreningsverksamhet, bilda och hålla i föräldragrupper, anordna möten, bjuda in experter, utbilda gruppledare m.m., ·ge stöd till vissa sårbara grupper genom ett mer familjeorienterat synsätt, ·sammanställa, förmedla och göra kunskap tillgänglig, ·skapa debatt kring och stimulera utvecklingen av olika former av föräldrastödjande åtgärder inom kommuner, landsting, frivilliga or- Utredningens betänkande behandlar statens, kommunernas och lands- tingens roll och ansvar när det gäller stödet i föräldraskapet. Vidare diskuteras de frivilliga organisationernas betydelse och möjligheter att ge föräldrar stöd i föräldraskapet. Samhällets roll är att inom olika arenor som mödra- och barnhälso- vård, barnomsorg och skola erbjuda stöd i föräldraskapet. Inom mödra- och barnhälsovården kan detta ske genom särskilda förlossnings- res- pektive föräldraförberedande grupper, inom barnomsorgen och skolan kan det ske genom att föräldragrupper kan använda daghemmet eller skolan som mötesplats. Barnomsorgen och skolan kan fungera som en startpunkt för föräldragrupper som får stöd att komma igång, men som sedan drivs av föräldrarna själva. För föräldrar är det också ett viktigt stöd i sig att de har en fungerande och trygg barnomsorg eller skola för sina barn. Detta innebär att alla som arbetar med barn och unga också måste ha kompetens att arbeta med föräldrar. Det innebär dessutom att professionella kan behövas som resurspersoner för föräldrarna och fin- nas till hands när de efterfrågas av föräldrarna. Stöd i föräldraskapet kan ses som en viktig föreb yggande och kompensatorisk åtgärd för att öka föräldrarnas kapacitet att fungera som goda föräldrar i ett samhälle i ständig förändring. Detta motiverar varför det även finns ett ge- nerellt behov av olika former av föräldrastöd. Det är därför inte bara i samband med barnets födelse som föräldrar har behov av stöd i form av utbildning och gruppverksamhet med syfte att ge förberedelse inför något som skall hända. Sådant behov kan fin- nas – om än på olika sätt – under barnets hela uppväxttid. Det måste vara en verksamhet som föräldrar upplever som meningsfull, som väcker deras nyfikenhet och intresse och som utgår från deras behov av kunskap, gemenskap och samvaro med andra föräldrar i liknande situa- tion. Verksamheter som riktas generellt till stora grupper av föräldrar ge- nom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen och skolan ger rätt genomförda ett bidrag till att spara resurser och tid för sådant riktat och krävande individuellt stöd, som behövs för vissa föräldrar. Den breda inriktningen ger dessutom möjlighet att, innan problemen har blivit manifesta och svårbearbetade, fånga upp familjer som kan ha större behov av stöd och hjälp från samhällets sida. Vissa grupper av föräldrar har behov av föräldrastöd som är mer anpassat efter varje specifik grupps och individs behov, som t.ex. asylsökande eller andra invandrargrupper, unga föräldrar eller föräldrar till barn med funktionshinder. I tider av neddragningar och rationaliseringar visar det sig att det finns en risk att mjuka verksamheter som föräldrastöd/utbildning inte prioriteras på samma sätt som tidigare genom att personalen får mindre tid för gruppträffar och verksamheter som är av föreb yggande karaktär. Risken finns också att satsningar på kompetensutveckling, utbildning och fortbildning kommer i andra hand när andra mer bundna eller akuta åtgärder måste prioriteras. Att denna utveckling börjar bli alltmer tydlig beskrivs i kartläggningen av föräldrautbildningen (Ds 1997:6), i samt i Sociala rapport för . Föräldrastödet har en viktig förebyggande betydelse. Med för- hållandevis små insatser kan man nå många föräldrar via mödra- och barnhälsovården i ett skede när de är mottagliga för information, intresserade av att diskutera sin blivande eller nyblivna roll som föräldrar och befinner sig i ett omställningsskede i livet. Då har de i allmänhet större intresse av frågor som gäller barnets utveckling och behov, och ger sig tid att delta i grupp för att diskutera dessa frågor, än senare under barnets uppväxttid. När barnen finns inom i barnomsorgen ges det i allmänhet många tillfällen till spontan kontakt mellan föräldrar och personal. Detta bryts lätt när barnen börjar skolan. Då minskar föräldrarnas dagliga kontakt med barnens vardagstillvaro i skolan. Skolans möten med föräldrarna måste därför bli mer anpassade till föräldrarnas behov och intressen i syfte att fler skall ta del av verksamheten. Ökad föräldramedverkan i skolan , utvecklingssamtal och olika former av samvaro mellan föräldrar, elever, lärare och övrig skolpersonal är vik- tiga åtgärder för att bygga upp bra miljöer för såväl familjer som för skola och fritid. Olika studiecirklar, föreläsningar och diskussionsträf- far är viktiga komplement till samhällets övriga föräldrastöd. Även om det är angeläget att satsa på de tidiga åldrarna är föräld- rastöd till föräldrar med skolbarn – inte minst tonåringar – motiverat på många sätt och frågan har behandlats i . Forskning visar också att det är de tidiga kontakterna mellan barnet och vårdaren som sätter sin prägel på barnets utveckling, dess tr ygghet, självtillit och förmåga till inlevelse i andra människors situation och livsvillkor. 1.7Utredningens syn på föräldrars kompetens Det gäller att ta vara på föräldrars initiativ och kompetens, stärka deras förmåga att klara sin situation, att stärka självförtroende och självtillit. Föräldrar måste känna att de kan påverka sina villkor och att de har makt över sina liv, att det inte är andra som bestämmer åt dem vad de skall göra och hur det skall gå till. Experterna skall finnas till hands när föräldrarna frågar efter deras råd och stöd Begreppet empowerment har blivit alltmer aktuellt i diskussio- nerna om lokal utveckling, lokalt självstyre och i strategier för preven- tion och intervention. En utgångspunkt i detta tänkande är individens kraft och tilltro till sin förmåga. Jag-du-relationen måste sättas i cent- rum i stället för det mer paternalistiska perspektivet där det är experten som avgör vad människor behöver. Kraft och initiativ som kommer underifrån måste uppmuntras och stärkas. I empowermentmodellen är folkrörelser, byalag, kooperativ, självhjälpsgrupper och aktionsgrupper de naturliga aktörerna, medan stat kommun, landsting och experter är aktörerna i den paternalistiska modellen. Empowermentmodellen byg- ger på en grundsyn att individen har kraft att själv söka den information och kunskap hon eller han behöver. Den b ygger på en loja litet mellan människor och ett solidariskt tänkande om att man delar med sig till andra av sina kunskaper och erfarenheter Det är föräldrarnas behov och rättmätiga krav som skall styra sam- hällets stöd i föräldraskapet. Samhället ska ge den information och förmedla den kunskap som föräldrarna har kommit fram till att de be- höver. Om föräldrarna upplever att de har behov av information tar de också till sig den mycket lättare än om någon annan bestämmer åt dem vad de behöver. Samhällets roll måste vara att främja de krafter föräld- rarna har, att stärka deras tillit till sin förmåga och stärka deras själv- förtroende i rollen som föräldrar. Samhället kan med detta perspektiv också medverka till att föräldrar informeras i de frågor där det finns ett starkt samhälleligt intresse av att föräldrarna hålls informerade. Föräldrar kan t.ex. behöva viss grund- kunskap för att kunna efterfråga mer kunskap. Det kan gälla t.ex. kun- skapen om risker med alkohol, narkotika, tobak, allergi och olycks- fallsrisker. Det är inte självklart att de själva har eller kan få den kun- skapen från andra föräldrar. Alla föräldrar kan inte ta för sig av sam- hällets utbud på samma sätt. Samhället har ett ansvar att medverka till att alla skall kunna ta del av samhällets utbud av stöd och service. Föräldrar har ett stort behov av kunskap när de ställs inför en ny och ovan situation, t.ex. när de väntar första barnet och vid oväntade hän- delser under barnets första levnadsår. Då är föräldrarna nyfikna på det nya som skall hända dem, öppna och mottagliga för information. En liknande situation finns när barnet börjar i förskoleverksamheten, sex- årsverksamheten och i skolan. När barnet börjar komma in i puberteten händer det också så mycket i barnets utveckling att många föräldrar då börjar känna en otillräcklighet i sin föräldraroll och önskar mer kun- skap om barns utveckling och behov. I krissituationer som kan vara till men för barnet, kan föräldrar också vara extra mottagliga för kunskap från andra föräldrar och olika experter. Det är alltså i lägen när det sker genomgripande förändringar i barnens och föräldrarnas liv som det finns förutsättningar att nå ut med kunskap och information till föräldrarna. Detta kan dock vara mycket känsliga situationer som förutsätter en god kompetens hos dem som har till uppgift att fungera som informatörer och rådgivare. Kontaktnät mellan föräldrar kan också bidra till att föräldrarna kan stärka och stödja varandra även i krislägen. 2Definition av begreppet stöd i föräldraskapet ·Med stöd i föräldraskapet avser utredningen den kunskap och det stöd som samhället förmedlar till föräldrar för att utveckla deras kompetens och stärka deras trygghet i föräldrarollen a lltifrån det de väntar barn och under barnets hela uppväxttid. ·Stöd i föräldraskapet är ett erbjudande till föräldrar som utformas utifrån deras egna behov av och önskemål om kunskap, informa- tion, kontakt och gemenskap med andra föräldrar i frågor som rör föräldraskap och barns utveckling och behov. ·Utredningen anser att begreppet föräldrautbildning, i den bemär- kelse som används i utredningens direktiv, bör ersättas med sam- lingsbegreppet stöd i föräldraskapet. 2.1Motiv för utredningens förslag Begreppet föräldrautbildning, som används i utredningens direktiv, står för kunskapsförmedling, kontakt och gemenskap i vid bemärkelse. Det har använts under och har blivit relativt etablerat som ett samlingsnamn för en bred verksamhet som handlar om att förstärka föräldrarnas kompetens i föräldraskapet. kan begreppet för- äldrautbildning uppfattas som en mer anvisande och pekfingerbetonad verksamhet och skrämma bort vissa föräldrar, som anser att de inte vill bli "utbildade" av samhället. I vissa fall möter t.ex. personalen inom mödra- och barnhälsovården en tveksamhet inför verksamheten därför att begreppet innehåller ordet UTBILDNING. Det kan vara mer vanligt hos den unga generationen föräldrar och särskilt bland fäderna. Andra anser att det är just utbildning som dagens föräldrar behöver för att klara en svår och krävande roll som föräldrar i ett komplext samhälle med många krav. Den ARBETSGRUPP inom som kartlade föräld- rautbildningen hade i uppdrag att överväga alternativa benämningar på verksamheten. Arbetsgruppen ansåg att begreppet för- 46 $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET äldrautbildning fortfarande kunde fungera som ett samlingsnamn för hela verksamheten, men att olika inslag i föräldrautbildningen kunde benämnas mer precist efter vad som är mest relevant i det enskilda fal- let. Det kan t.ex. anordnas föräldragrupper, föräldraträffar, föräld- ramöten inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen och skolan. Arbetsgruppens rapport fick titeln i föräldraskapet för att belysa syftet med föräldrautbildningen. Utredningen om föräldrautbildning anser att ordet föräldrautbildning i viss mån är föråldrat. Det handlar inte bara om att utbilda föräldrarna utan även om att skapa förutsättningar för föräldrar att utvecklas och bli stärkta i sin föräldraroll liksom att stärka föräldrarnas kompetens och förmåga att ta ansvar. Det innebär att stödja föräldrarna i deras föräldraskap. Utredningen har sökt ett begrepp som bättre stämmer mot dagens vidgade verksamhet och dess bredare funktion i form av att ge service, råd, stöd, uppmuntran samt möjligheter till kontakt. Utredningen har diskuterat ett flertal olika benämningar. Det har varit svårt att få fram ett svenskt ord som på ett bra sätt visar vad det handlar om. I engelskan finns begreppet Parenting som är ett belysande ord för verksamheten, men det saknas ett motsvarande svenskt begrepp. Utredningen har kommit fram till att verksamheten bör benämnas stöd i föräldraskapet och att denna term närmast täcker verksamhetens innehåll. Utredningen har haft en viss tvekan inför ordet stöd som kan uppfattas som ett förhållningssätt av över- och underordning, men denna risk bedöms som liten. Begreppet stöd i föräldraskapet som hel- het har föredragits framför begreppet föräldrautbildning. Som underlag för att diskutera terminologin vad gäller begreppen föräldrastöd och föräldrautbildning har utredningen använt sig av föl- jande modell: Denna figur illustrerar att utredningen mer schematiskt ser begrep- pet föräldrastöd som den allmänt omfattande termen som innehåller ekonomiskt stöd, stöd genom utbildning och annat stöd. Utredningen anser att föräldrastöd är en bredare benämning som omfattar alla for- mer av stöd till föräldrar. De tre formerna av föräldrastöd kan alla vara av generell och förebyggande men också vara av mer riktad karaktär. Det går också att dela in stödet i formellt och informellt stöd. $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 47 Med ekonomiskt stöd avses föräldraförsäkring, barnbidrag, bostadsbi- drag, osv. Det ekonomiska familjestödet har endast ingått i utredning- ens uppdrag vad gäller att behandla åtgärder för att stimulera fäder till ökat uttag av föräldraförsäkringen. Med utbildning avses verksamhet med tydliga utbildningsmål och viss struktur, vari inbegrips att kursplaner eller liknande utarbetas. Utbild- ning omfattar såväl den allmänna grupporienterade som den riktade utbildningen. I den GENERELLA utbildningen ingår t ex föräldrautbildningen på MVC och BVC, studiecirkelverksamhet för föräldrar i föräldraskap, förebyggande av barnolycksfall, alk ohol- och droginformation riktad till föräldrar, föreläsningar i vissa teman för föräldrar via skolan. Den RIKTADE utbildningen ger en mer individuellt utformad informa- tion och kunskapsförmedling som rådgivning om risker med tobak och alkohol i samband med graviditet, risker med tobak, alkohol och droger bland ungdomar, utbildning till föräldrar med barn som har vissa funk- tionshinder, viss diagnos eller föräldrar som sviktar i sina resurser be- träffande omvårdnad. ))) !NNAT ST¶D I Annat stöd ingår socialt, psykologiskt, juridiskt, tekniskt och medi- cinskt stöd. Med Annat stöd avses dels det som är generellt för föräld- rar i deras föräldraroll, dels det som har formen av ett mer riktat stöd. Med Annat stöd avses olika föräldraskapsbefrämjande åtgärder. Det kan vara psykologiskt, socialt och praktiskt stöd i form av barnomsorg, individ- och familjeomsorg, skola, fritidsverksamheter, rådgivning och kontaktskapande verksamhet. Med Annat stöd avses även råd till och kontakt med föräldrarna, ge- menskap mellan föräldrar, nätverksbyggande genom självhjälpsgrup- per, stimulans, uppmuntran, befrämjande av en positiv utveckling i för- äldrarollen, stödjande miljöer i form av service och genom att andra yrkesverksamma och andra föräldrar ser och bryr sig om barnen. Det GENERELLA stödet kan finnas i mötet mellan föräldrar och perso- nal på mödra- och barnavårdscentralen, på daghemmet eller den öppna förskolan. Det kan finnas i tamburkontakten på daghemmet, vid föräld- ramötet i skolan, i mötet med närpolisen i bostadsområdet. 48 $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Det RIKTADE stödet kan här vara riktat till grupper av föräldrar som har visat sig ha behov av särskilt stöd via t.ex. individ- och familjeom- sorgen, den öppna förskolan eller BVC eller direkt stöd t.ex. genom psykolog för att stärka samspelet mellan föräldrar och barn. Det kan också vara stödet till föräldrar via den barn- och ungdomspsykiatriska mottagningen (PBU/BUP) och familjerådgivningen. -¥LEN för stödet i föräldraskapet är sammanfattningsvis: –att ge en stödjande miljö som bidrar till att lyfta fram föräldrarna som resurs och ta vara på deras egen kompetens, –att främja kunskap och trygghet hos föräldrarna, –att öka kontakten mellan föräldrar, –att underlätta föräldraskapet, –att garantera föräldrarna stöd i deras föräldraskap, –att göra stödet tillgängligt för alla. -EDLEN för föräldrastödet är: –föräldrars grupper och nätverk, –utbildning och fortbildning av personal, –utbildning av föräldrar och personal till gruppledare, –information, råd och stöd, –material som finns tillgängligt för föräldrar och personal. Stöd i föräldraskapet är ett sätt för samhället att möta föräldrars behov av kunskap om barns utveckling och behov i olika skeden, liksom om hur vård och omsorg fungerar för barn. Dessutom ger stödet i föräldra- skapet en möjlighet att diskutera normer och värderingar vad gäller barn och barnuppfostran, barnsäkerhet och barns trygghet. Med stöd i föräldraskapet avser utredningen den kunskap och det stöd som förmedlas till föräldrar för att utveckla deras kompetens och stärka deras trygghet i föräldrarollen a lltifrån det de väntar barn och under barnets hela uppväxttid. Föräldrastöd är ett erbjudande till föräldrar - utifrån deras egna behov av kunskap, information, kontakt och gemenskap med andra föräldrar i frågor som rör föräldraskap, barns utveckling och behov. Föräldrar bör vid behov få ett mer riktat stöd utifrån barnens specifika behov eller sina behov som föräldrar. Föräldrastöd bör erbjudas alla familjer för att förebygga sociala problem och för att stödja familjer med särskilda behov. Stödet i föräldraskapet skall vara så utformat och erbjudas på sådant sätt att det upplevs som något positivt och utvecklingsbart för föräldrar med barn i åldrarna 0–. Det skall vara ett erbjudande till alla som önskar delta i någon form av föräldrastödjande verksamhet. Det ska ge utrymme för utbyte av tankar och idéer mellan föräldrar och mellan föräldrar och andra vuxna i barnets omgivning. Det skall först och $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 49 främst utgå från föräldrarnas egna frågor och reflexioner. Stödet skall vara generellt, dvs. omfatta all i den bemärkelsen att alla skall erbjudas stöd eller ges möjlighet att utforma stödet så att det passar den egna situationen. Föräldrastöd innebär ett stöd till föräldrarna med respekt för deras integritet, kompetens och förmåga att ta ansvar. Syftet är att stärka föräldrarnas ansvar och roll som fostrare samt att ge ökade förut- sättningar för var och en att finna och utveckla sin föräldraroll. Begreppet BARN finns definierat i FN:s konvention om barnets rät- Där anges att man är barn till dess man har uppnått ål- der. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING talar dock i vissa sammanhang om barn och även om ungdomar, fram till dess de har avslutat sin skol- gång. För barn förbereds dessutom deras eget föräldraskap i hemmet under barndomen och i skolan och pågår fram till de själva skall bli föräldrar. 3KALL MAN HA BEST¤MDA REGLER OCH TIDER Man skall diskutera, förhandla och föräldrar skall lyssna och ha tid. (Pojke, högstadiet) I detta kapitel ger Utredningen om föräldrautbildning en bild av det samhälle föräldrarna lever i , vilka strukturella och andra föränd- ringar i tiden som påverkar föräldrarnas situation och behov av olika former av stöd i föräldraskapet. I första hand speglas demografiska för- ändringar, ändrade familje-, boende och arbetslivsförhållanden. Barn i har det i många avseenden bra. Flertalet barn har en god hälsa och växer upp under tr ygga och stimulerande förhållanden. Det är ett för alla uppenbart faktum att den allmänna levnadsstandarden har förbättrats för de flesta, men att detsamma inte gäller levnadsvillko- ren. Det ställs allt större krav på individen, påfrestningarna ökar i ar- betslivet. har arbetslösheten stigit till en nivå som var svår att föreställa sig för något decennium sedan. Detta påverkar på många sätt villkoren för barn och barnfamiljer och ställer större krav på föräldra- skapet. (AR F¶R¤LDRAR TID ATT PRATA N¤R NI VILL Jag har inte tid , jag måste diska först, – å sen så glömmer dom.... 3.1Vad är en familj Familjen i det moderna samhället är inget entydigt begrepp. Familjere- lationerna kan vara utspridda och inte entydigt knutna till en enda hus- hållsenhet. 1 Detta gäller särskilt tydligt för enförälderfamiljer. Familje- livet gestaltar sig olika för kvinnor och män. Möjligheten till kontakt mellan olika generationer är också varierande i olika familjer. Den pri- mära familjeenheten kan därför ibland ge en alltför snäv bild för att belysa dagens familjeliv. Begreppet familjekrets är en mer relevant be- skrivning och syftar på hur familjerelationer inom ett utspritt nätverk kan te sig. 1 , U., Familj och förvärvsarbete i internationell belysning. Artikel i en antologi från ett symposium i anordnat av Socialvetenskapliga forskningsrådets beredningsgrupp för barn och familj. Med familjeförhållanden i den primära familjeenheten under barnets uppväxttid menas att barnet antingen bor tillsammans med: –båda sina ursprungliga föräldrar (biologiska föräldrar eller adoptiv- föräldrar) –sin ensamstående mamma eller pappa –sin ursprungliga mamma och annan partner –sin ursprungliga pappa och annan partner –sina fosterföräldrar omväxlande med biologiska föräldrar eller med –sina mor- eller farföräldrar, andra släktingar eller andra anhöriga. Föräldrar är de som är barnets biologiska föräldrar eller adoptivför- äldrar och/eller de som har barnet i sin vård eller under vissa perioder. Föräldrar är som regel både vårdnadshavare och förmyndare för sina barn, dvs. de har ett ansvar både för barnets personliga och ekonomiska förhållanden. 2 Dessa förhållanden regleras i föräldrabal- ken. Föräldrarna kan vara: –gifta och bo tillsammans med egna eller adopterade barn, –sammanboende med gemensamma barn, –separerade, men barnet bor kvar med en av föräldrarna och träffar den andre regelbundet eller , –sammanboende/gifta med barn från tidigare äktenskap, –samboende med gemensamma barn eller –ensamboende med barn, där en förälder saknas, inte är närvarande eller delaktig i barnets uppväxt. 3.2 Familjen i ett föränderligt samhälle Sedan Barnomsorgsgruppen lade fram sitt förslag –talet har det skett stora förändringar i samhället som också påverkar föräld- rarnas behov av kunskap och samhällets intresse av att nå föräldrarna. Det har skett stora förändringar i familjestrukturen och familjebildningen. Det är också vanligare än tidigare med familjer som har komplicerade familjemönster, t.ex. består av samman- flyttade par med barn från tidigare äktenskap. Totalt finns det i drygt 1 miljon barnfamiljer3 och nära två miljoner barn i åldrarna 0–. 4 De flesta barn föds i familjer med två föräldrar. Fyra av fem barn i åldrarna 0–lever tillsammans 2Barnets rättigheter och samhällets skyldigheter. Lagar och regler. 3Undersökningen om levnadsförhållanden /95. 4Befolkningsstatistik 1996 del 3. SOU 1997:161 !LLM¤NNA UTG¥NGSPUNKTER 53 med båda sina biologiska föräldrar. 5 Bland de yngsta barnen (0–) lever med båda sina föräldrar, medan andelen är för ton- åringarna.