sou · GLB3179 · 1998-01-01 00:00:00 — hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmel- serna där. Sekretess gäller hos allmän försäkrings- kassa, och dom- stol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring eller arbetsskadeför- säkring eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om V¥RDERS¤TTNING ENLIGT LAGEN XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmel- serna där. Förslag till ändring gränssjuk- vårdsförordningen (1962:390) Härmed föreskrivs att 2 § skall ha följande lydelse. 2 § Ersättning för utgift för L¤KARV¥RD lämnas högst med ett belopp som motsvarar det arvode som EN PRIVAT PRAKTISERANDE L¤KARE med ersättning enligt lagen OM L¤KARV¥RDS ERS¤TTNING skulle ha fått tillgodoräkna sig för vården. Utgift för SJUKGYMNASTIK ersätts högst med ett belopp som motsvarar det arvode som en PRIVATPRAKTISERANDE SJUKGYMNAST MED ERS¤TTNING enligt lagen OM ERS¤TTNING F¶R SJUKGYMNASTIK skulle ha fått tillgodoräkna sig för behandlingen. Ersättning för utgift för H¤LSO OCH SJUKV¥RD lämnas högst med ett belopp som motsvarar det arvode som EN V¥RDGIVARE med ersättning enligt lagen XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN skulle ha fått tillgodo- räkna sig för meddelad hälso- och sjukvård. Förslag till Lag om ändring i smittskyddslagen (1988:1472) Härmed föreskrivs att 10 och 63 §§ skall ha följande lydelse. 10 § Varje läkare skall i sin hälso- och sjukvårdande verksamhet vara uppmärk- sam på förekomsten av samhällsfarliga och andra anmälningspliktiga sjukdomar och vidta de åtgärder som skäligen kan krävas. Om läkaren har kompetens för uppgiften och inte är förhindrad att utföra den, är läkaren skyldig att under- söka den som har anledning anta att han har smittats av en samhällsfarlig sjuk- dom samt att behandla den som för smitta av en sådan sjukdom. Undersök- nings- och behandlingsskyldigheten gäller dock för en läkare i privat verk- samhet endast om läkaren får ersättning enligt lagen OM L¤KAR V¥RDSERS¤TTNING. Varje läkare skall i sin hälso- och sjukvårdande verksamhet vara uppmärk- sam på förekomsten av samhällsfarliga och andra anmälningspliktiga sjukdomar och vidta de åtgärder som skäligen kan krävas. Om läkaren har kompetens för uppgiften och inte är förhindrad att utföra den, är läkaren skyldig att under- söka den som har anledning anta att han har smittats av en samhällsfarlig sjuk- dom samt att behandla den som för smitta av en sådan sjukdom. Undersök- nings- och behandlingsskyldigheten gäller dock för en läkare i privat verk- samhet endast om läkaren får V¥RD- ersättning MED ST¶D AV V¥RDAVTAL enligt lagen XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN. 63 § All undersökning, vård och behandling som behövs från smittskyddssynpunkt vid en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten inom hälso- och sjukvård. All undersökning, vård och behandling som behövs från smittskyddssynpunkt vid en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten inom hälso- och sjukvård. En undersökning som utförs av en läkare i privat verksamhet för att utreda om någon har smittats av en samhällsfarlig sjukdom är gratis för patienten, om läkaren får ersättning enligt lagen En undersökning som utförs av en läkare i privat verksamhet för att utreda om någon har smittats av en samhällsfarlig sjukdom är gratis för patienten, om läkaren får V¥RDersättning MED ST¶D AV V¥RDAVTAL enligt lagen XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN. De läkemedel som behövs från smitt- skyddssynpunkt vid behandling av en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten. Bestämmelserna i denna paragraf om gratis förmåner för patienter gäller den som är sjukförsäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. De läkemedel som behövs från smitt- skyddssynpunkt vid behandling av en samhällsfarlig sjukdom skall vara gratis för patienten. Bestämmelserna i denna paragraf om gratis förmåner för patienter gäller den som är sjukförsäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslag till ändring i smittskydds- förordningen (1989:301) Härmed föreskrivs att 7 § skall ha följande lydelse. Staten svarar för kostnaderna för läke- medel som förskrivs av en läkare utom hälso- och sjukvård och som behövs från smittskyddssynpunkt vid behandling för en samhällsfarlig sjukdom av en patient, som är sjukför- säkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Staten svarar också för kostnaderna för undersökning samt vård och behandling, dock inte läkemedel, av en patient som inte är sjukförsäkrad enligt lagen om allmän försäkring, om läkaren är privat verksam och har ersättning enligt lagen OM L¤KARV¥RDSERS¤TTNING samt visar att han inte har kunnat få betalt från patienten. Staten svarar för kostnaderna för läke- medel som förskrivs av en läkare utom hälso- och sjukvård och som behövs från smittskyddssynpunkt vid behandling för en samhällsfarlig sjukdom av en patient, som är sjukför- säkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Staten svarar också för kostnaderna för undersökning samt vård och behandling, dock inte läkemedel, av en patient som inte är sjukförsäkrad enligt lagen om allmän försäkring, om läkaren är privat verksam och har V¥RDersättning MED ST¶D AV V¥RDAVTAL ENLIGT LAGEN XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN samt visar att han inte har kunnat få betalt från patienten. Ersättning för kostnader som avses i första och andra styckena utbetalas av . Ersättning för kostnader som avses i första och andra styckena utbetalas av . Förslag till Lag om ändring i lag (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor Härmed föreskrivs att 1 § skall ha följande lydelse. Landsting och kommuner som inte tillhör något landsting (sjukvårds- huvudmän) skall, i fråga om personer som omfattas av sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lämna ersättning för resekostnader 1.i samband med öppen hälso- och sjukvård som anordnas av staten, ett landsting eller en kommun som inte ingår i ett landsting eller i samband med sjukhusvård enligt 2 kap. 4 § lagen om allmän försäkring, 2.i samband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3.vid resor till och från sjukhus eller läkare som föranleds av en undersök- ning enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m. m., 4.i samband med tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappad, 5.i samband med tandvård som avses i 3 § lagen om allmän försäkring, 6.vid besök som med anledning av sjukdom görs hos läkare inom studeran- deorganisationernas hälsovård, för Landsting och kommuner som inte tillhör något landsting (sjukvårds- huvudmän) skall, i fråga om personer som omfattas av sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lämna ersättning för resekostnader 1.i samband med öppen hälso- och sjukvård som anordnas av staten, ett landsting eller en kommun som inte ingår i ett landsting eller i samband med sjukhusvård enligt 2 kap. 4 § lagen om allmän försäkring, 2.i samband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3.vid resor till och från sjukhus eller läkare som föranleds av en undersök- ning enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m. m., 4.i samband med tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappad, 5.i samband med tandvård som avses i 3 § lagen om allmän försäkring, 6.vid besök som med anledning av sjukdom görs hos läkare inom studeran- deorganisationernas hälsovård, för vilken statsbidrag betalas ut av högsko- lestyrelse, 7.i samband med konvalescentvård som ges i konvalescenthem som har tagits upp på förteckning som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, 8.vid besök för sjukvårdande behand- ling som ges i samband med insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 9.vid besök för sjukvårdande behand- ling som ges med stöd av bestämmel- serna om den kommunala hälso och sjukvården i hälso och sjukvårdslagen (1982:763), 10.vid besök för läkarvård eller annan sjukvårdande behandling som ges med stöd av lagen (1991:1136) om försöks- verksamhet med primärvård. I fråga om resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas även när rådgivningen bedrivs av organisa- tioner med tillstånd. För resekostnader som avses i första stycket 1 behöver ersättning lämnas endast om vården eller behandlingen getts med anledning av sjukdom eller förlossning. lämna ersättning för resekostnader vid vård enligt lagen OM L¤KARV¥RDSERS¤TTNING OCH VID SJUK GYMNASTIK ENLIGT LAGEN vilken statsbidrag betalas ut av högsko- lestyrelse, 7.i samband med konvalescentvård som ges i konvalescenthem som har tagits upp på förteckning som fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, 8.vid besök för sjukvårdande behand- ling som ges i samband med insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 9.vid besök för sjukvårdande behand- ling som ges med stöd av bestämmel- serna om den kommunala hälso och sjukvården i hälso och sjukvårdslagen (1982:763), 10.vid besök för läkarvård eller annan sjukvårdande behandling som ges med stöd av lagen (1991:1136) om försöks- verksamhet med primärvård. I fråga om resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas även när rådgivningen bedrivs av organisa- tioner med tillstånd. För resekostnader som avses i första stycket 1 behöver ersättning lämnas endast om vården eller behandlingen getts med anledning av sjukdom eller förlossning. lämna ersättning för resekostnader vid H¤LSO OCH SJUKvård enligt lagen XX OM ETABLERING F¶R ENSKILDA V¥RDGIVARE MED V¥RDAVTAL INOM H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN. Förslag till Lag om ändring i lag (1993:1651) om läkarvårdsersättning Härmed föreskrivs att 3 § skall ha följande lydelse. &R O M Med vård avses i denna lag läkarvård och annan medicinsk behandling eller undersökning som ges av en läkare eller under läkarens överinseende samt rådgivning som lämnas av läkare i födelsekontrollerande syfte eller i fråga om abort eller sterilisering. Med vård avses i denna lag läkarvård och annan medicinsk behandling eller undersökning som ges av en läkare eller under läkarens överinseende samt rådgivning som lämnas av läkare i födelsekontrollerande syfte eller i fråga om abort eller sterilisering. /M DET KR¤VS REMISS F¶R VISS V¥RD HOS EN SPECIALIST INOM G¤LLER DET KRAVET ¤VEN F¶R L¤KARV¥RDSERS¤TTNING ENLIGT DENNA LAG TILL EN L¤KARE I PRIVAT VERKSAMHET MED SAMMA SPECIALITET $ETTA G¤LLER INTE L¤KARV¥RD INOM SPECIA LISTKOMPETENSERNA BARNMEDICIN GYNE KOLOGI ELLER PSYKIATRI Denna lag träder i kraft . Förslag till Lag om ändring i lag (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik Härmed föreskrivs att 3 § skall ha följande lydelse. .UVARANDE LYDELSE&R O M Med sjukgymnastik avses i denna lag sjukgymnastisk behandling som är föranledd av skada eller sjukdom. /M DET KR¤VS REMISS FR¥N L¤KARE ELLER TANDL¤KARE F¶R SJUKGYMNASTIK INOM G¤LLER DET KRAVET ¤VEN F¶R SJUKGYMNASTIKERS¤TTNING ENLIGT DENNA LAG Med sjukgymnastik avses i denna lag sjukgymnastisk behandling som är föranledd av skada eller sjukdom. Denna lag träder i kraft . Regeringens beslut att tillsätta en nationell delegation för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård har sin grund i riksda- gens beslut med anledning av regeringens propositioner 1994/95:109 avseende "Vissa privatpraktiserande läkares och sju kgymnasters etable- ring m.m." och 1994/95:195 avseende "Primärvård, privata vårdgivare m.m." I det följande ges en sammanfattning av de allmänna utgångspunk- ter fastställt för gällande sjukvårdspolitik samt de enskilda beslut som fattats och som i första hand har betydelse för de privata vårdgivarnas (läkare och sjukgymnaster) v illkor och förutsättningar att bedriva verksamhet. En välutvecklad primärvård utgör basen för hälso- och sjukvården. Primärvården skall därför prioriteras. Primärvårdens ansvar och upp- gifter framgår av hälso- och sjukvårdslagen (HSL). Även landstingens totala finansierings- och planeringsansvar inklusive privat vård framgår av HSL. Detta ställer krav på ökad samverkan mellan privata vårdgi- vare och huvudmännen. Betydelsen av ett varierat vårdutbud med olika driftsformer framhålls. Det anses vara en fördel om det finns alternativ till den offentligt producerade vården. Verksamhetens inriktning, till- gänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitet bör styra valet av vårdgi- vare. De privata vårdgivarna bör därför ses som en del av de samlade vårdresurserna och bör t.ex. kunna medverka i gemensam jour- och beredskapsverksamhet liksom att privatpraktikerna skall kunna erbju- das olika former av fortbildning i regi. som det alltså bör finnas ett varierat vårdutbud, och alternativ till den offentligt producerade vården, måste landstingens möjligheter att uppfylla sitt samlade planeringsansvar förbättras. Privat verksamhet bör i ökad om- fattning regleras genom vårdavtal. Redan i samband med de nya ersätt- ningsformer som trädde i kraft betonades det önskvärda i att vårdavtal mellan privata vårdgivare och landstingen kommer till stånd för att stärka samarbetet och stimulera till samsyn om verksamhetens innehåll, omfattning och lokalisering. Vårdavtal bör därför vara det vanligaste sättet att reglera förhållan- det mellan landsting och privata vårdgivare. Faktum är emellertid att majoriteten av privatpraktiker fortfarande uppbär ersättning enligt de nationella, av regeringen fastställda, taxorna. Sjukvårdshuvudmännen fastställer patientavgifternas stor- lek. För privata vårdgivare med offentlig finansiering gäller att de inte får ta ut högre patientavgifter än de som gäller för motsvarande vård i offentlig regi. fastställde staten patientavgifterna. 1994 trädde lagen om husläkare i kraft, vilket bl.a. innebar rätt att välja fast läkarkontakt i primärvården. Vidare gavs privata allmänlä- kare möjlighet att etablera sig som husläkare. Lagen om husläkare är upphävd . Rätten för den enskilde att välja en fast läkar- kontakt kvarstår emellertid. Fri etableringsrätt för privata specialistläkare och sjukgymnaster gällde 1994. ställs krav på samverkansavtal eller vårdavtal med huvudmännen för att få etablera sig med offentlig finansiering. 1994 övertog landstingen finansieringsansvaret från försäkringskas- sorna för den offentligt finansierade privatvården. ställs krav på heltidsarbete och att man inte också är landstingsanställd för att få etablera sig som privatpraktiker med of- fentlig finansiering. Landstingen kan emellertid träffa vårdavtal i vilka man frångår dessa bestämmelser. infördes nya taxor för privatpraktiserande specia- listläkare och sjukgymnaster med tre arvodesnivåer (enkelt, normalt och särskilt arvode). Det särskilda arvodet lades utanför det s.k. ersätt- ningstaket. Utbetalningarna ökade under jämfört med . Detta kan förklaras av utöver den fria etableringsrätten såväl de nya taxorna, som att det inte fanns något er- sättningstak för de särskilda arvodena. inordnas de sär- skilda arvodena under ersättningstaken. gäller att de remissregler, i relevanta delar, som gäller för egen verksamhet även skall gälla för de specialistläkare och sjukgymnaster som omfattas av lagen, (1993:1651) om läkarvårds- ersättning (LOL) respektive lagen (1993:1652) om ersättning för sjuk- gymnastik (LOS). Med anledning av vad som sägs om regionala samverkansorgan i regeringens proposition 1994/95:195, träffade och en överenskommelse innebä- rande att rekommenderar samtliga sjukvårdshu- vudmän att inrätta samverkansorgan senast fr.o.m. . I överenskommelsen anges samverkansorganens arbetsuppgifter. finns ingen automatisk rätt till ersättningsetablering. Vidare upphörde , automatiskt rätten till ersättning från landstingen när privatpraktikern uppnår . Genom beslut i gäller fr.o.m. att privata vårdgi- vare även efter kan vara verksamma enligt LOL och LOS om sjukvårdshuvudmannen medger detta. Landstingen kunde emeller- tid även tidigare genom att träffa vårdavtal frångå dessa bestämmelser. har distriktssköterskor med viss utbildning möjlighet att förskriva vissa läkemedel. har genom en ny tillsynslag ansvar för tillsyn över all hälso- och sjukvård oavsett driftform. får sjukvårdshuvudmännen inte besluta om remisskrav till privata specialister inom barnsjukvård, gynekologi och psykiatri och som är verksamma enligt LOL. -kartlägga det samlade vårdutbudet inom respektive landstingsom- råde i relation till uppskattat vårdbehov hos befolkningen, -följa utvecklingen av primärvårdens verksamhetsinriktning, drift- former och kostnader, -följa de lokala samverkansorganens utveckling och utvärdera deras funktion, -söka former för att underlätta samverkan mellan privat och offent- ligt bedriven vård och söka undanröja eventuella hinder för en sådan samverkan, -följa och bedöma utformningen av samverkans- och vårdavtal mel- lan sjukvårdshuvudmännen och de privata vårdgivarna, -följa och redovisa omfattningen och utvecklingen av alternativ till den offentligt bedrivna vården. I delegationens uppdrag ingår att redovisa utvecklingen vad gäller pri- vata allmänläkare inom primärvården i samband med att lagen (1993:588) om husläkare upphör att gälla vid utgången av (SFS 1995:836). Delegationen skall i form av delrapporter fortlöpande informera re- geringen om utvecklingen i nämnda avseenden. Delegationen skall även lämna förslag till åtgärder om de obalanser i vårdutbudet, som redovisas av vissa sjukvårdshuvudmän, inte kan utjämnas med stöd av de ändringar i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning och lagen (1993:1652) om ersättning för sju kgymnastik som gäller (SFS 1994:750 och SFS 1994:751) och de ändringar i samma lagar som kommer att träda i kraft respek- tive (SFS 1995:837 och SFS 1995:838). Delegationen skall vidare följa och bedöma -utvecklingen av antalet privata vårdgivare, såväl läkare som sjuk- gymnaster, med offentlig finansiering genom vårdavtal respektive samverkansavtal och därvid särskilt beakta frågan om producent- neutralitet, -tillämpningen av remissförfarandet och dess effekter för berörda privata vårdgivare, -utvecklingen av privatpraktiserande vårdgivares verksamhet med offentlig finansiering när vårdgivare uppnått allmän pensionsålder, -utvecklingen av kostnaderna för olika tjänster inom specialistläkar- och sjukgymnastikvården i offen tlig regi respektive ersättningarna för motsvarande tjänster hos de privatpraktiserande vårdgivarna med offentlig finansering, - de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för privatpraktise- rande läkare utan offentlig finansiering att remittera patienter till la- boratorie- och röntgenundersökning. Delegationen skall beakta att regeringen eftersträvar en minskad statlig reglering av verksamhet samt beakta regional- och jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser av sina förslag. Delegationens arbete skall slutredovisas senast vid utgången av . Kommittédirektiven återfinns i sin helhet i bilaga 1. Delegationens arbete påbörjades . Delegationen har bedömt det som viktigt att etablera en nära och löpande kontakt med företrädarna för de regionala samverkansorganen. Som ett led i denna ambition har delegationen besökt samtliga sjukvårdshuvudmän och där träffat företrädarna i de regionala samverkansorgan från såväl sjuk- vårdshuvudmännens sida som de privata vårdgivarna. I vissa fall har inbjudan från sjukvårdshuvudmannen gått ut till samtliga privata vård- givare för att i särskild ordning beredas tillfälle att träffa delegationen. Delegationen skall enligt direktiven i form av delrapporter fortlö- pande informera regeringen om utvecklingen inom de områden som direktiven anger. Delegationen överlämnade ett delbetänkande "Styrning och samverkan" (SOU 1996:175) till statsrådet och chefen för . För att kunna ge en så aktuell bild av utvecklingen som möjligt i delbetänkandet genomförde delegationen en enkät till samtliga sjukvårdshuvudmän . Därmed kunde delegationen ge en bild av utvecklingen av antalet pri- vata vårdgivare och i vilken utsträckning vård- och sam- verkansavtal träffats. Vidare belystes hur remissförfarandet tillämpades och hur sjukvårdshuvudmännen tillämpade 65-årsregeln. En annan fråga som belystes var utvecklingen av privata allmänläkare inom pri- märvården. Vidare genomförde delegationen en enkät till såväl offentliga som privata vårdgivare verksamma i landsting med och utan remisskrav för att belysa hur vårdgivarna bedömde de praktiska konsekvenserna av gällande remissregler. över- lämnade en skrivelse från med anledning av det beslut () fattade om att vårdavtal skall upphandlas. Delegationens överväganden och förslag presenterades i delbetänkandet. För att få ett internationellt perspektiv på den öppna vårdens styrning, finansiering och organisa- tion uppdrog delegationen åt konsulten att genom- föra en sådan studie, vilken också presenterades i delbetänkandet. Allt det material som delegationen presenterade i delbetänkandet har också utgjort en grund för delegationens överväganden och förslag i slutbe- tänkandet. Delegationens delbetänkande behandlades i regeringens proposition 1996/97:123 rörande privata vårdgivare. En viktig uppgift för delegationen har varit att medverka till att finna former som underlättar samverkan mellan offentlig och privat vård. Att hitta och sprida goda exempel har varit ett viktigt led i detta arbete. som delbetänkandet överlämnades, , anordnade delegationen en konferens där stort utrymme gavs för att presentera hur samverkan konkret bedrivs på många håll i landet genom vårdavtal och vårdkedjeprojekt, allt i syfte att utnyttja de sam- lade resurserna så effektivt som möjligt. Konferensen rönte stort int- resse och såväl företrädare för sjukvårdshuvudmännen som de privata vårdgivarna fanns företrädda från hela landet. Konferensen finns do- kumenterad i delegationens rapport nummer 1. har delegationen genomfört ett antal studier som i sin helhet löpande presenterats i separata rapporter. Följande rapporter har publicerats; Samverkan via vårdavtal, Konsekvenserna för de privata vårdgivarna av 65-årsregeln, De privata allmänläkarna efter husläkar- lagens upphörande, Offentligt finansierad psykoterapi, Remisskrav ur ett patientperspektiv, Familjeläkarna i – en jämförelse mellan privata och offentliga vårdgivare och En jämförelse mellan pri- vata och offentliga specialistmottagningar i sex landsting. Studien om Remisskrav ur ett patientperspektiv har genomförts av och studierna om familjeläkarna i och Specialistläkarmottagningar i sex landsting har utförts av konsultföre- taget . En sammanfattning av samtliga rapporter återfinns i kapitel 3. Delegationen har också uppdragit åt , verksamhets- chef i Sydvästra i att genomföra en jäm- förande studie av privat och offentlig sju kgymnastik. Resultatet av denna studie presenteras i kapitel 3. För att få en aktuell bild av utvecklingen har delegatio- nen genomfört två enkätstudier. Den ena har sänts ut till samtliga sjukvårdshuvudmän och belyser bl.a. antalet privata vårdgi- vare, i vilken utsträckning vårdavtal träffats, effekterna av gällande remissregler samt arbetet i samverkansorganen. Den andra har gått ut till ett slumpmässigt urval av privata och offentliga vårdgivare verk- samma i landsting med och utan remisskrav.