sou · GLB337 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för departementet Regeringen bemyndigade chefen för ningsdepartementet, statsrådet , att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att förbereda inrättandet av ett tekniskt forskningsin- stitut i (dir. 1996:72). Med stöd av bem yndigandet förordnade departementschefen professorn som utredare (1996:05). Som experter i utredningen förordnades departementsråden , och . Som sekreterare förordnades departementssekreteraren . Utredningen har antagit namnet Utredningen om ett tekniskt forsk- ningsinstitut i (TEFIG). Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande (SOU 1997:37) Ett tekniskt forskningsinstitut i . Uppdraget är härmed slutfört. 3 Utredningens uppdrag och arbetsformer .......................................... 4 Samverkan mellan högskola och näringsliv i Högskolans samverkan med det omgivande samhället - Samverkan mellan högskola och näringsliv i 5 Ett tekniskt forskningsinstitut i ......................................... Verksamhetens inriktning - mikroelektroniska system ............... 5.2.1 Utvecklingen inom området ................................................... 5.2.2 Konsekvenser för ...................................................... 5.2.3 Inriktning mot mikroelektroniksystem .................................... 5.3.1 Roll och uppgift .................................................................... 5.3.3 Personal och arbetsformer ..................................................... Kostnader och finansiering ....................................................... 6 Genomförande av utredningens förslag ............................................. 7 Samverkan mellan högskola och näringsliv ....................................... Olika former för samverkan mellan högskola och näringsliv ...... 7.1.1 Internationella förebilder ....................................................... Krav på ökad kompetens i små och medelstora företag .............. Kommitten för omstrukturering och förstärkning av Förslag till bolagsordning för institutet ............................ Förslag till instruktion för institutet ................................. Uppdraget (bilaga 1) Utredningens uppgift har varit att undersöka mö jligheterna att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i samt lämna förslag till inriktning, organisation och finansiering av institutet. Utgångspunkter (kap. 4) Utgångspunkterna för utredningens förslag har varit vad statsmakterna framhållit om samverkan mellan högskolan och det omgivande samhäl- let, näringsliv som avnämare och den akademiska kompetensprofilen vid regionens lärosäten. näringsliv har en mängd små och medelstora fö- retag inom tillverkningsindustrin. Eftersom teknikinnehållet i produkter- na ökar, tilltar också behovet för företagen att ta del av forskningens landvinningar. Utredningen har diskuterat olika inriktningar och stannat för mikroe- lektronik som det bästa alternativet eftersom mikroelektronik har mycket stora användningsområden. i - förslag (kapitel 5) Utredningen föreslår att ett tekniskt forskningsinstitut inrättas i . Institutet skall bedriva tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom området mikroelektronikbaserade system. Forskningen vid institutet föreslås bedrivas i projektform och företrä- desvis på uppdrag från näringslivet. T ill institutet bör knytas referens- grupper med olika kompetens, t.ex. miljö och design. Verksamheten vid institutet bör ske i nära samverkan med universitet och högskolor i . Institutet bör ledas av en styrelse tillsatt av regeringen med företräda- re för högskola och näringsliv. Institutets chef bör tillsättas av styrelsen. Tre professurer inom högskolan bör ha sin huvudsakliga verksamhet förlagd till institutet. Ämnesinriktningarna kan vara elektronikkonstruk- tion, elektroniska system och elektronisk kommunikation. De professurer i elektronikproduktion som beslutats av med anledning av re- geringens förslag i budgetpropositionen (utgiftsområde 16) kan utgöra två av dessa. Institutet bör ha en liten andel fast anställd personal. Möjligheter bör ges för yngre forskare att få tjänstledigt från högskolan för att deltaga i projekt vid institutet. Även studenter bör kunna engageras i viss ut- sträckning. Institutet bör bedrivas i aktiebolagsform. Bolaget bör i ett inlednings- skede ha staten som enda ägare. I samband med den utvärdering av in- stitutet som föreslås ske bör det undersökas om institutets verksamhet kan främjas av att näringslivet i form av en intressentföre- ning blir delägare i institutet. Institutet föreslås lokaliseras centralt i och i nära anslutning till och mikroelektronikcentrum vid tek- niska högskola AB. Två tänkbara områden är och det s.k. Medicinarberget. De som anvisat för institutet bör stäl- las till organisationskommitténs förfogande att användas till de investe- ringar som är nödvändiga för institutet i ett uppbyggnadsskede. Verk- samheten vid institutet skall byggas upp successivt . Därefter skall verksamheten vid institutet utvärde ras. Genomförande av förslagen (kapitel 6) Utredningen föreslår att en organisationskommitté tillsätts för att påbörja planeringen för det tekniska forskningsinstitutet i så att verksamheten kan komma igång . bör innehålla representanter för näringsliv och hög- skola. bör kunna ansvara för det praktiska genomfö- randet av statsmakternas beslut om inrättandet av institutet. Kommittén bör således få förfoga över de medel som statsmakterna an- visat för institutet och bemyndigas att fatta erforderliga beslut för verkstäl- ligheten av olika genomförandeåtgärder. Samverkan mellan högskola och näringsliv (kapitel 7) Utredningen har studerat de olika former för samverkan mellan högskola och näringsliv som finns i , exempelvis industriforskningsinstitut och . Utredningen har vidare studerat i som nämnts i direktiven som en tänkbar förebild för institutet i . Utredningen har tagit del av olika utredningar som gjorts av relevans för det tekniska forskningsinstitutet i , särskilt och förstärkning av industriforskningsinstituten () och av forskningsresultat (NYFOR). Halvledarbricka med komponenter i en IC transistorteknologi som utgör grunden för Integrated circuit, integrerad krets Multi-chip-module, elektronisk krets som integreras och kapslas som en enhet. Intelligenta miniatyriserade system som kan innehålla bl.a. sensorfunktioner, databehandling och utförarfunktioner. Delsystem för växelverkan mellan elektroniska system och människan och omgivningen i övrigt, t. ex. bildskärmar och sensorer. Del av dator som bearbetar och styr flödet av Teknik för att kombinera telekommunikation 3Utredningens uppdrag och arbetsformer Enligt direktiven skall utredningen lämna förslag till inriktning, organi- sation och finansiering av ett tekniskt forskningsinstitut med placering i . I direktiven framhålls att det är angeläget att forskningen bättre sva- rar mot näringslivets behov samt att samarbetet mellan universitet och högskolor och näringslivet ökar. I finns en bred industriell bas omfattande bland annat stora företag och underleverantörer till dessa. och utgör framgångsrika grundforsknings- miljöer med stor bredd. Ett tekniskt forskningsinstitut skulle kunna vara en nationell forskningsresurs för nära samverkan mellan högskoleforsk- ning och industri och få stor betydelse för regionens framtida utveckling. Direktiven bifogas som bilaga 1. Utredningen har träffat företrädare för närings- liv, , i samt och . Utredningen har särskilt velat uppmärksamma de små- och medelstora företagen. Vi- dare har utredningen träffat företrädare för Women in technology (WITEC) och Arbetsgruppen för jämställdhet i högre utbildning och forskning (JÄST-gruppen). Samtal har förts med företrädare för fackliga organisationer, näringslivets forsknings- och utvecklingorganisationer, samt myndigheter och andra organ med anknytning till forskning och samverkan med näringslivet såsom () och forskningsinstitut. Utredningen har även gjort studiebesök i vid olika vilka i direktiven nämns som en tänkbar förebild för institutet i . 4Samverkan mellan högskola och näringsliv i Utgångspunkterna för utredningens förslag är vad statsmakterna beslutat om samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället, Göte- borgsregionens näringsliv som avnämare och den akademiska kompeten- sen i regionen. 4.1Högskolans samverkan med det omgivande samhället - effektivare kunskapsöverföring beslutade med anledning av regeringens för- slag i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16, bet. 1996/97:1, rskr. 1996/97:100) att högskolan i ökad utsträckning skall samverka med det omgivande samhället och informera om sin verk- samhet. Högskolelagen har ändrats med denna innebörd. I propositionen framhålls samverkan med bl.a. näringsliv, organisationer, kulturliv och folkbildning. I högskolans uppgifter ingår spridning av forskningsresul- tat. Genom att sprida såväl nationella som internationella forskningsre- sultat kan universitet och högskolor bidra till att ny kunskap kommer till nytta. De har en viktig roll i att medverka till samhälls- och närings- livsutvecklingen och finna lösningar på t.ex. produktionstekniska och arbetsorganisatoriska problem inom industrin. Regeringen har i såväl budgetpropositionen som forskningsproposi- tionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100) framhå llit att det är angeläget att forskningsinforma- tion får en så bred spridning som möjligt. Det är därför önskvärt med en ökad rörlighet i bägge riktningar mellan högskolan och övrig arbets- marknad. Ett ökat utbyte av personer mellan högskola och övrigt arbets- liv kan även stimulera forskningen att fånga upp be hov utanför högsko- lan. Ett sådant flöde av människor i båda riktningarna förmedlar också kunskap om förutsättningarna och villkoren för verksamheten. därför viktigt att forskare som vissa perioder arbetar utanför högskolan inte missgynnas vid tjänstetillsättningar och befordran. Utredningen om nyttiggörande av forskningsresultat (NYFOR, SOU 1996:70 och SOU 1996:89) och och förstärkning av industriforskningsinstituten () som kommit med sitt slutbetänkande (SOU 1997:16) behandlar frågor som berör det uppdrag som utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i har behandlat. Dessa utredningar behandlas i kapitel 7. Näringslivets omstrukturering i har varit omvälvande och inneburit svåra påfrestningar t.ex. vid nedläggning av textil och varvsindustrier. Den tidiga insikten om den nya teknikens möjligheter har följts upp på flera olika sätt. De stora industriföretagen ökar sin forskning och bedriver fortsatt intensivt utvecklingsarbete. En allt större del av produkternas värde be- ror av nya kunskaper och tekniker. har en expansiv produktion av produkter för rymden. har tagit vara på de nya möjligheter som informations- teknologin innebar för allt från produktutveckling, produktionsstyrning, internationellt samarbete till marknadsföring och försäljning. Industrins samarbete med högskolor får en allt större betydelse för att den skall bibehålla sin konkurrenskraft. Samarbete mellan företag etab- leras på olika håll såväl globalt som lokalt. Företagsstrukturen förändras kontinuerligt. Företag nybildas och av- vecklas, läggs samman med andra eller avknoppas. De stora företagen har i allt större utsträckning valt att koncentrera sig på sina kärnområden. Avknoppningar har skett och nya teknikföretag har kunnat bildas. av den totala arbetskraften i den svenska indust- rin finns i företag med mer är 500 anställda (källa. SCB:s företagsregis- ter, 1995). Specialisering sker inom många områden och kunskapsutvecklingen är snabb. Områden som är starkt företrädda i är lä- kemedel/medicinteknik, bioteknik, systemteknik, kemi/ materialteknik, energiteknik samt miljö/processteknik. Gemensamt för dessa områden är ökande inslag av mikroelektronik i instrumentering och produkter. tillverkning minskar men arbeten med tjänsteinnehåll ökar. Till- växten märks framför allt i industrigrupperingar för IT och elektrotek- nik, läkemedel/medicinteknik, råvaruförädling med kemisk produktion och trä- och pappershantering samt miljöteknik. På dessa områden har antalet arbetstillfällen växt med (enligt i ). Bil- och verkstadsindustrin, transportsektorn och livsmedelsbranschen tillväxer om än i mer måttlig takt Det är mot bakgrund av ökade kompetenskrav och en mer differentie- rad industristruktur som fortsatta satsningar på tekniköverföring mellan högskola och näringsliv blir mycket väsentligt, särskilt vad gäller under- leverantörer och andra främst små och medelstora företag. Inte minst vad beträffar det stora antalet underleverantörer till de sto- ra industriföretagen i regionen krävs nya och mer effektiva former för samverkan. Små och medelstora företag har genomfört en studie över näringslivet i . Studien pekar på den stora betydelse som små och medelstora företag har för sysselsättningen under både hög- och lågkonjunktur. Till katego- rin små och medelstora företag räknas företag med färre än 250 anställ- da. Tillverkningsföretagens andel av det totala antalet företag utgör unge- fär eller 45 000 företag. Slutsatsen av den nämnda studien är att de små och medelstora före- tagen spelar en allt större roll i ekonomin. Resultatet visar också till- verkningsindustrins minskande betydelse för sysselsättningen, medan antalet anställda i tjänsteföretagen får en allt större betydelse. Av de tillverkande små och medelstora företagen är omkring hälften leverantörer av insatsvaror, dvs. delar av andra produkter. Detta är sär- skilt dominerande i elektronikindustrin. I samband med att de stora exportföretagen har koncentrerat sig på sin kärnverksamhet har dessa i allt större utsträckning kommit att anlita ett minskande antal underleverantörer som i gengäld representerar större företag med en ökad bredd. Dessa anlitar i sin tur egna underleverantö- rer, s.k. sekundärleverantörer. har många framgångsrika svenska underleve- rantörer köpts upp av utländska företag. Ur kundföretagens s ynvinkel är denna utveckling mindre önskvärd, då tillskapandet av stora internatio- nella konglomerat minskar konkurrensen. De mindre och medelstora företagen behöver stärkas i olika av- seenden. Ett av de viktigaste är kunskapsutveckling genom utbildning och tek- niköverföring mellan företag och högskola. Tabell 1: Tillverkningsföretag i , och (SCB ) 100 - 499 500 - Sifforna anger antalet arbetsställen i olika intervall Underleverantörer - exemplet bilindustrin är genom sin storlek ett dominerande företag i . Efter att till största delen ha använt sig av svenska underleverantörer sker nu en förändring mot större internationella företag som underleverantörer. De flesta svenska underleverantörerna kommer inte längre att lever- era direkt till , utan blir leverantörer till underleverantörerna. Ett antal underleverantörer har etablerat sig på Arendalsområdet i omedel- bar anslutning till Volvos för att finnas på plats när de nya Volvomodellerna börjar tillverkas. Bland det tiotal underleverantörer som var kontrakterade finns inget svenskt företag. Ut- sikterna att något svenskt företag skall etablera sig där är inte heller go- da. svarar de svenska underleverantörerna för av leveranserna till och . Det motsvarar närmare 20 miljarder av de svenska biltillverkarnas årliga beställningar på sammanlagt . Komponenttillverkningen kommer allt mer att styras av multinationella företag som har sin bas i en stor hemmamarknad i , , och . Som ett exempel kan nämnas Delphi som levererar elsystem och omsätter . Ett sådant företag har större volymer än många bilföretag. Det kan röra sig om komponenter som tillverkas i miljoner exemplar och som levereras till en rad olika biltillverkare. Ett annat exempel på utländska företags ökande betydelse i är köp av . De företag som inte köps eller själva köper företag för att bli större befinner sig i en mycket utsatt konkurrenssituation. I Volvos fordonskomponentgrupp ingår 120 företag med 20 000 anställda. Det finns en uppenbar risk att sysselsätt- ningstillfällena i dessa minskar om företagen inte klarar att ställa om sig. Enligt utgör elektronik av produktionsvärdet i en bil. Denna siffra förutspås öka . För många av underleverantörerna bidrar en utveckling mot allt mer sofistikerade produkter till svårigheterna att hålla sig kvar på marknaden. har flera multinationella koncerner som är stora även vid en in- ternationell jämförelse. De bedriver ofta större delen av sin FoU i Sveri- ge. Industrins FoU är i huvudsak inriktad på systemutveckling och ut- veckling av befintlig teknik. De stora företagen bedriver inte sällan själ- va en mycket omfattande forskningsverksamhet. De små och medelstora företagen bör enligt utredningen vara en vik- tig avnämare av institutets verksamhet. Dessa företag behöver stöd på forskningssidan. De stora företag som finns i och kring har många underle- verantörer. Dessa har ofta ett fåtal anställda som huvudsakligen utveck- lar och producerar ett mycket litet antal produkter på uppdrag. Underle- verantörerna har ofta svårigheter att ta del av forskningsresultat för att utveckla nya produkter. Ett forskningsinstitut som kunde vara dessa företag behjälpliga med produktutveckling skulle självfallet vara av stor betydelse. Erfarenheter- na från Fraunhofer-instituten i visar på den viktiga roll ett tek- niskt forskningsinstitut skulle kunna spela. genomförde på uppdrag av en konkurrensanalys avseende elektronikindustrin i regionen. Man konstaterade att det inom den sammanlagda elektronik- och IT-sektorn fanns ca 300 företag med direkt inriktning mot elektronik med samman- lagt 20 000 anställda och med en omsättning på mer än 15 m iljarder kronor (uppskattningsvis 18-20 miljarder enligt Näringslivssek- retariatet i ). De ledande företagen är (f.d. ), och ce AB (ledande tillverkare av rymddatorer och satellitantenner). Utöver dessa finns ett mycket stort antal mindre och medelstora företag, varav flera med världsledande applikationer. Högre utbildning och forskning i Den högre utbildningen och forskningen är väl utbyggd i . Två av de största lärosätena i landet - och Chal- mers tekniska högskola AB - finns inom denna region, med ett antal ge- mensamma institutioner. Som ett resultat av den snabba utbyggnaden av högskoleutbildningen under har dessutom ytterli- gare ett antal högskolor inrättats inom detta område, högskolorna i Bo- rås, , , och /. är landets tredje största universitet med utbild- ning och forskning inom fem fakulteter och ett stort antal ämnesområ- den. har 33 000 studenter, omkring 4 500 anställda och en ekonomisk omslutning på . Forskningen leds av drygt 250 professorer och de största fakulteterna vid är den medicinska, den matematisk-naturvetenskapliga och den samhälls- vetenskapliga. har också utbildning och forskning inom olika delar av de kulturella och konstnärliga områdena. Forskningen vid utgör även en vetenskaplig bas för utbildningen vid de övri- ga högskolorna i regionen och genom olika samverkansorgan främjas samarbetet med det omgivande samhället och näringslivet. är ett centrum för den högre tekniska utbildningen och forskningen i . Högskolan är från en stiftelse vars verksamhet regleras i ett långsiktigt ramavtal med staten om utbildning och forskning. Högskolan har närmare 9 000 re- gistrerade studenter, omkring 2 100 anställda och en e konomisk omslut- ning på . Drygt 120 professorer leder forskningen inom nio vetenskapliga sektioner - arkitektur, elektro- och datorteknik, fysik och teknisk fysik, kemi, maskin- och farkostteknik, matematik och datavetenskap, miljövetenskap, teknikens ekonomi och organisation samt väg- och vattenbyggnad. och har ett nära samarbete inom många områden. Bland annat finns det ett antal gemensamma institutioner inom olika basämnen såsom kemi och fysik. En betydande del av forskningen vid är finansierad med externa medel från olika sektorsmyndigheter, interna- finansiärer och näringslivet. Högskolan är värd för sex nationella finansierade av och högskolan i samverkan med olika industriföretag. Bidrag har också erhållits från de nya forsk- ningsstiftelserna och från olika finansieringskällor inom EU. Högskolan har av hävd ett väl utvecklat samarbete med företagssektorn som också breddats genom tillkomsten av nya organ för näringslivs-samverkan. anslutning till högskolan har två teknikparker byggts upp - teknikpark och Innovationernas hus. har också ökat sina insatser för att stödja utbildningen och forskningen vid de nya högskolorna i regionen. har omkring 8 000 studenter, närmare 700 anställda och en ekonomisk omslutning på storleksordningen 300 miljo- ner kronor. Vid högskolan i bedrivs högskoleutbildning inom i huvudsak tre fakultetsområden - teknik/naturvetenskap, samhällsveten- skap och humaniora. är under fortsatt upp- byggnad och de första egna professurerna under tillsättning. Högskolan har inrättat en stiftelse för samverkan med näringslivet, Inova i Värm- land. är en ung högskola med högskoleutbildning inom naturvetenskap, teknik, ekonomi och språk samt med en informations- teknisk profil på utbildningarna. Högskolan har omkring 2 200 stu- denter och 200 anställda. Högskolan bedriver sin utbildning och forsk- ning i nära samverkan med det omgivande samhället och näringslivet i regionen. /är också en av de yngre och mind- re högskolorna i landet. Högskolan startade sin verksamhet och har 2 500 studenter och 120 anställda. Högskolan består av tre arbetsenheter, i , och i samt humaniora i . bedriver högskoleutbildning inom de tekniska och samhällsvetenskapliga områdena samt inom undervisningsområdet. Hög- skolan har cirka 3 500 studenter och närmare 300 an- ställda. Verksamheten är indelad i fem institutioner och utbildningsutbu- det har en profil som är anpassad till näringslivet i regionen, exempelvis textilbranschen. Högskolan har etablerat ett nära samarbete med de fors- kande läroanstalterna i och med på samma ort. har närmare 4 500 studenter, omkring 350 anställda och en ekonomisk omslutning på . Högskolan bedriver utbildning inom främst de tekniska och samhällsve- tenskapliga områdena samt kultur- och informations-området. Vid hög- skolan finns bl.a. en utbildning för utvecklingsingenjörer som har som mål att ingenjörerna som projektledare skall utveckla nya eller förbättra befintliga produkter i tillverkningsindustrin inom olika branscher. Erfa- renheten visar att en betydande andel av dessa ingenjörer startar egna företag efter det att de lämnat högskolan. är en av de högskolor i landet som arbetar mycket utåt mot det omgivande samhället och således prioriterar hög- skolans tredje uppgift. Högskolan har genom sitt kontaktsekretariat ut- vecklat nätverk där företagen, kommunernas näringslivskontor och forskningsinstitutionerna i regionen ingår, allt med syfte att bidra till att förbättra näringslivets tekniknivå och konkurrensförmåga. I anslutning till högskolan finns en företagsby benämnd TeknoCenter, i första hand avsedd för avknoppningsföretagen från högskolan. Inom ett växande antal områden finns samarbete med Sammanfattningsvis visar denna kortfattade redovisning att omfatt- ningen av och resurserna för utbildningen och forskningen inom hög- skoleområdet är betydande i , inte minst med inriktning mot näringslivet. Till detta skall vidare läggas de forsknings- och utveck- lingsresurser som finns inom sektorsforskningsorganen i regionen. Akademiska styrkeområden i av särskilt intresse för institutets verksamhet Bland de inriktningar som utredningen främst övervägt finns fyra inrikt- ningar som särskilt berör och . Dessa är miljö, medicinsk teknik, material och mikroelek- tronik. Inom miljöområdet har och en gemensam miljösektion med ett antal programområden. I dessa arbetar forskare från olika discipliner runt speciella problem- ställningar inom miljöområdet. Forskarna har sina tjänster kvar vid sina moderinstitutioner men arbetar på deltid i olika tvärvetenskapliga pro- gram och projekt.