sou · GLB398 · 1998-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av den snabba förgraningen under de senaste seklet (Björse & Bradshaw ms) är vår bedömning att vi behöver fördela om marken till boreala successionsskogar och nemorala successions- skogar. Vi drar därför ned siffrorna i arealen boreala successionssko- gen men ökar målet i den nemorala successionsskogen med en faktor 3,0. Detta tar bort restauringsbehovet av gammelskog och lövbränna i region 4. Korrigering med andra källor och pga. omföring till andra ägoslag behövs inte. Contorta är exempel på fel skog på fel plats i region 2 +3. Den finns dock bara i yngre åldersklasser och är möjligen ett framtida problem. Bilaga 4, app. Gruppering av boreala successionsstadier efter störning efter mål- sättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: Den stora andelen K i region 4 syftar till att bibehålla bondeskogarnas areal. Dessa har ej dragits över av det moderna trakth yggesbruket och har oftast lång trädkontinuitet. 2.1 Grundläggande långsiktiga mål I en rent interndynamisk granskog har praktiskt taget alla delytor en hög medelålder. Nedanstående åldersfördelning råder i naturlandskapets sumpskogar och fuktiga högörtskogar (Hörnberg 1995). 8 Bilaga 4, app. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Långsiktiga mål formuleras för de två högsta åldersklasserna (understrukna). 2.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Vår bedömning är att grundata från RT är bra i region 2+3 och att restaureringsbehovet om 123 000 ha i region 2 och 187 000 ha i regi- on 3 är nödvändigt. I många fall har sannolikt de äldre successions- skogarna en hög granandel och hyser en del av de arter som finns i gransumpskogar. Eftersom sådana skogar finns kvar i relativt stor utsträckning medan de boreala sumpskogarna påverkats proportions- vis mer så kan kraven på bevarande av granegenskaper drabba gam- melskogen i den boreala succesionskogen. I (region 4) örtyper kan dock gran ha planterats på mark som ursprungligen hade lövskog. Trots att viss omföring skett av den ursprungliga skogsmarken till andra ägoslag, dvs. arealen skulle ha räknats upp, är vår bedömning att det långsiktiga målet bör halve- ras från 210 000 ha till 105 000 ha. Detta sänker restaureringsbehovet från 164 000 ha till 57 000 ha. I region 5 är vår bedömning att nästan all granskog på denna ståndort i ett historiskt perspektiv är fel trädslag vilket minskar det Bilaga 4, app. långsiktiga målet från 19 000 ha till 2 000 ha. Restaure- ringsbehovet i region 5 utgår därmed helt. Det är fr a dessa arealer som ska "flyttas" och bli till framtida ädellövskog. Gruppering av boreal sumpskog efter målsättningsklasser görs en- ligt nedanstående procentuella fördelning: region 2, 3, 4 3 Brandpräglade tallskogar. 3.1 Grundläggande långsiktiga mål I naturtillståndet brinner torra marker ofta, men med relativt låg inten- sitet (Sannikov 1996, Angelstam & Jasinski ms). Detta leder till att alla bestånd innehåller flera åldersklasser. Medelvärden kan givetvis beräknas men på grund av förekomsten av gamla eller mycket gamla tallar i alla bestånd kommer få bestånd att ha en låg medelålder. Föl- jande siffror kommer från brandpräglade skogar i naturlandskap väst- ra (Angelstam & Jasinski, opubl. 10 Bilaga 4, app. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Långsiktiga mål formuleras för den högsta åldersklassen (understruken). Vi räknar med att eventuell restaurering av yngre skogar görs inom ramen för ett modifierat skogsbruk. 3.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Grundata från RT och deras tillförlitllighet bedömer vi som god i hela . Någon korrigering med andra källor behövs ej. Omföring till andra ägoslag har ej skett. Sannolikt kan en viss del av restaurerings- behovet om 206 000 ha (se tabellen nedan) tillgodoses av olika typer av impediment om dessa behandlas så att befintliga naturvärden beva- ras. Vi har gjort en grov skattning av det som finns i impedimenten (se nedan; data från SKS 1997). Bilaga 4, app. Detta gör att vi sänker det långsiktiga målet i region 2, 3 och 4. Detta minskar i sin tur restaureringsbehovet på produktiv mark till 64 000 ha ( region 2), 52 000 ha (region 3) och 14 000 ha (region 4). Det är dock en kvalitativ skillnad på tallskogar på tunna jordlager (berg- och hällmarkstallskogar) och sådana på sorterade jordar. De senare producerar mäktiga, höga och grova jätteträd av tall, fr a i söd- ra . Jättetallar är extremt ovanliga där. Det är dessutom en biotop som exploaterats hårt på sitt värdefulla virke. Hällmarkstall- skogarna genererar gles, lågvuxen tallskog där enskilda träd naturligt- vis kan bli grova och mycket gamla. Impedimentmarker i anslutning till sådana bestånd är ofta orörda även i det sydsvenska landskapet. kommer kunskapen om impedimenten att öka då RT 1996 inledde mätningar på dessa. mfl (1997) analyserade de rödlistade arternas förekomst i och beroende av impediment (hällmarkstallskog, kalk- hällmarker, ekkrattskog, sandmarkstallskog, tallmyr, granmyr enligt artdatabankens definitioner). av den rödlistade skogarterna har sin hemvist i impedimenten. För av arterna har impedimenten viss betydelse. av de 1662 rödlistade skogsarterna är beroen- de av mer produktiva skogar. Gruppering av brandpräglade tallskogar efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 2, 3, 4, 5 12 Bilaga 4, app. 4.1 Grundläggande långsiktiga mål Denna skogsmiljö är komplex och det är svårt att formulera långsikti- ga mål på vetenskaplig grund. Vår bedömning är attfördelningen på åldersgrupper varit jämn. Bedömd förindustriell andel (%) Ett inslag av lövträd (ek, asp och björk) är naturliga komponenter i de nemorala successionskogarna. Lövet finns dels som ett inslag i barr- bestånd i en viss procentandel, och dels som lövrika bestånd i land- skapet. 20 och lövandel har satts som klassgränser (appendix B). Lövandelarna enligt det långsiktiga målet ovan fördelas olika i regio- nerna 4 och 5 enligt nedan. Bilaga 4, app. Nemoral successionsskogar i region 4: + 15 = 20 Nemorala successionskogar i region 5: Långsiktiga mål formuleras för alla skogar äldre än (understruket) eftersom behovet av återskapande är stort (Björse & Bradshaw ms). 14 Bilaga 4, app. 4.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser De arealuppgifter som RT ger bedömer vi som en underskattning av det långsiktiga målet eftersom en stor historisk omvandling från lövri- ka till lövfattiga skogar har skett i . Över- flyttningen av 123 000 ha från boreal succession till det långsiktiga målet i region 4 (se avsnitt 1.2) ökar restaureringsbehovet från 52 000 ha till 175 000 minus den överskottsareal om 18 000 ha som kan flyt- tas över från tillgängliga boreala lövbrännor, dvs. 157 000 ha. De boreala lövbrännorna får ingå i det kortsiktiga målet som höjs till 26 Detta stora restaureringsbehov borde på lång sikt föranleda en beredskap för att ersätta äldre rena granskogar som med stor sanno- likhet kommer att utsättas för stora stormfällningar även . Restauringsarbetets framtid i ett kortare perspektiv är god eftersom stora arealer medelålders lövskog finns. Man ser tydligt en puckel av lövrik skog i åldersklassen som tillkommit vid det äldre kul- turlandskapets igenväxning. Vidare har en stor omföring till icke-natur på denna typ av stånd- ort har skett i hela . I region 5 har omförts till annat än skog. Dessutom utgör planterad gran i region 5 (dvs. utanför granens utbredningsområde i den strikt nemoral delen) totalt 135 500 ha (karterad areal enligt ÖSI och definierad som och med granandelarna 9/10 och 10/10). En uppräkning till hela skogs- marksarealen (inventerad del är ) ger 163 000 ha. Gruppering av nemoral succesion efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 4, 5 Bilaga 4, app. Den höga andelen NS motiveras med att behovet av granborttagning, frihuggning av gamla ädellövträd och skapande av död ved är stort. 5.1 Grundläggande långsiktiga mål Av klibbalsskogar kan tre typer kan urskiljas: klibbalkärr och klib- balslund på översilningsmark och strandskog. Dessutom finns stora arealer björksumpskogar och blandlövsumpskogar. Den nemorala sumpskogen kan störningsekologiskt klassas både som succes- sionskog och som en interndynamisk skogsmiljö. Vissa igenväxnings- successioner har lång trädkontinuitet. Ädellövskogar har plockats bort och det som återstår är i stort igenväxningsmarker efter upphörd hävd. En mindre del utgörs av bestånd med lång kontinuitet som skogbe- vuxen mark. Våra bedömnningar anges i nedanstående tabell. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) 16 Bilaga 4, app. Alskogar kan avverkas vid låg ålder och därmed bedömer vi att mål bör formuleras för de tre äldsta åldersklasserna (understruket). 5.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Vår bedömning är att grundata från RT är bra och korrigering med andra källor inte behövs. En omfattande omföring till andra markslag än skog har skett. Baserat på omföringsgraden av skogsmark till andra ägoslag under 100 m över havet i regionerna 4 och 5 (se tabell 6 i huvudtexten) är en försiktig skattning att 40 respektive omföring har skett. Det lång- siktiga behovet fördubblas därför i regionerna 4 och 5 vilket ökar restaureringsbehovet från 16 000 ha i region 4 och 4 000 i region 5 till 45 000 ha i region 4 och 10 000 i region 5 Det finns stora arealer i yngre åldersklasser som innebär goda möjligheter till återskapande på medellång sikt medan restaurerings- behovet på lång sikt är mycket stort. Kontinuitetsaspekten på dessa skogar är mycket viktig vid urvalet av skyddsobjekt men tyvärr inte möjliga att belysa med våra data. Gruppering av nemoral sumpskog efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 4, 5 Skötseln kan här tänkas bestå i att återskapa hydrologin och att hålla granen borta. Bilaga 4, app. 6.1 Grundläggande långsiktiga mål Ekskogen kan störningsekologiskt klassas både som successionskog och som en interndynamisk skogsmiljö. har kulturinflytandet styrt ekskogens dynamik i mycket stor utsträck- ning. Under de första åtta århundradena fanns stor variation i den lokala intensiteten i brukandet men ingen trend över tiden. Vår be- dömning är att detta gamla kulturlandskap tillgodosåg alla i nuvarande klimat skogslevande och hagmarkslevande arter med tillräckliga mängder av deras olika livsmiljöer så att livskraftiga stammar kunde upprätthållas (se Gärdenfors & Baranowski 1992). tog jordbruket stora arealer i anspråk och tog skogs- bruket stora arealer i anspråk. Våra bedömningar av fördelningen på åldersklasser grundar sig på tillståndet före de mycket omvälvande sista 200 åren. Naturvärdena uttrycks dock inte på ett bra sätt i åldersklasser eftersom trädkontinu- itet och gammelträd inte finns med. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Brukade ekbestånd har lång utvecklingstid och vi räknar med att man inom ramen för ekskötseln skall klara naturvärden i de fyra yngre 18 Bilaga 4, app. Mål formuleras för den högsta åldersklassen (understruken). 6.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Total ekskogsareal enligt RT och ÖSI skiljer sig åt betydligt: 36 000 ha enligt RT 49 000 ha enligt ÖSI 24 000 ha enligt RT 41 000 ha enligt ÖSI Vår bedömning är att sanningen ligger mitt emellan. Det långsiktiga behovet ökas därför med 1,18 i region 4 och 1,36 i region 5. En omfattande omföring till andra markslag än skog har skett. Baserat på omföringsgraden av skogsmark till andra ägoslag under 100 m över havet i regionerna 4 och 5 (se tabell 6 i huvudtexten) är en försiktig skattning att omföring har skett. Vi dubblerar där- med det långsiktiga målet. Vidare är vår bedömning att en omfattande omföring av ekskogar har skett till andra ekfattiga skogsmiljöer. Vi uppskattar denna omföring till att 1/3 återstår. Det långsiktiga behovet ökar därmed ytterligare med faktor 3 i regionerna 4 och 5 vilket ökar restaureringsbehovet från 1 000 ha i region 4 och 1 000 i region 5 till 12 000 ha i region 4 och 12 000 ha i region 5. Eken är den trädart som hyser flest arter och ekskogen tillhör alltså en av våra mest artrika skogsmiljöer. Dessutom är ekskogen i hårt tillbakaträngd. Vi bedömer att därmed även har ett inter- nationellt ansvar för att säkerställa de naturvärden som är knutna till ekskogen. Tillgången på önskvärda åldersklasser är låg. Trots detta anser vi att det är så viktigt att skydda denna skogsmiljö att även are- aler av yngre ålderklasser, eller som av någon anledning missats i vår selektion bör avsättas för naturvårdsändamål på kort sikt. Detta kan fylla en del av restaureringsbehovet genom att det enligt RT i ål- dersklassen finns minst 6400 ha ekskog i region 4 och minst 3700 ha i region 5, vilket vi låter ingå i det kortsiktiga målet. Bilaga 4, app. Kontinuitetsaspekten är mycket viktig men tyvärr inte möjliga att belysa med våra data. Gruppering av ekskog efter målsättningsklasser görs enligt nedan- stående procentuella fördelning: region 4, 5 7.1 Grundläggande långsiktiga mål I en rent interndynamisk bokskog har praktiskt alla delytor en hög medelålder. Vår bedömning är att nedanstående åldersfördelning råd- de i naturlandskapets bokskogar. 20 Bilaga 4, app. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Normal omloppstid i bokskogsskötsel är upp emot . Mål for- muleras därmed bara för den högsta åldersklassen (understruken). 7.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Totalarealen bokskog enligt RT och ÖSI är olika: 5 000 ha enligt RT 6 000 ha enligt ÖSI 50 000 ha enligt RT 68 000 ha enligt ÖSI Vår bedömning är att sanningen ligger mitt emellan. Det långsiktiga målet ökas därför med 1,08 i region 4 och 1,18 i region 5. Omföring till andra markslag har även skett. En försiktig skattning är ca 30 - omföring (dvs. genomsnittet för regionerna 4 och 5 se tabell 6 huvudtexten) vilket innebär en uppräkning med 1,66. Vida- re är vår bedömning att en omfattande omföring av bokskogar har skett till andra bokfattiga skogsmiljöer. Vi uppskattar denna omföring till att 1/3 återstår i region 4 och ½ i region 5. Det långsiktiga målet ökar därmed ytterligare med faktor 3 resp. 2 från ursprungliga 800 ha i region 4 och 8 000 ha i region 5 till 4 400 ha i region 4 och 31 000 ha i region 5. Det ökade restaureringsbehovet kan även på kort sikt åtgärdas genom att det enligt RT i åldersklassen finns Bilaga 4, app. minst 750 ha bokskog i region 4 och minst 8400 ha i region 5, vilket vi låter ingå i de kortsiktiga målen. Kontinuitetsaspekten är mycket viktig men tyvärr inte möjlig att belysa med våra data. Gruppering av bokskog efter målsättningsklasser görs enligt nedan- stående procentuella fördelning: region 4, 5 8.1 Grundläggande långsiktiga mål /almskogen kan störningsekologiskt klassas både som succes- sionskog och som en interndynamisk skogsmiljö. och framför allt alm är liksom granen sekundärträd varför vår bedömning är att i ask/almskogen skulle interndynamik vara vanligare än successionsdy- namik utan kulturpåverkan. har dock kulturinflytandet styrt ask/almkogens dynamik i mycket stor utsträck- ning. Under de första åtta århundradena fanns stor variation i den lokala intensiteten i brukandet men ingen trend över tiden (figur 7 i huvudtexten). Vår bedömning är att detta gamla kulturlandskap till- godosåg alla i nuvarande klimat skogslevande arter med tillräckliga mängder av deras olika livsmiljöer så att livskraftiga stammar kunde upprätthållas. tog jordbruket stora arealer i anspråk och tog skogsbruket stora arealer i anspråk. 22 Bilaga 4, app. Våra bedömningar grundar sig på tillståndet före de mycket om- välvande sista 200 åren. Naturvärdena uttrycks inte på ett bra sätt i åldersklasser eftersom trädkontinuitet och gammelträd inte finns med. Vår bedömning är att fördelningen mellan på olika åldrar ligger mitt emellan bok och ek. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Mål formuleras för de två högsta åldersklasserna (understrukna). 8.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Totalarealen ask/almskog enligt RT och ÖSI är olika: 14 000 ha enligt RT 7 000 ha i ÖSI 18 000 ha enligt RT 6 000 ha i ÖSI Vår bedömning är att sanningen ligger mitt emellan. Långsiktigt be- hov minskas därför inledningsvis med faktorn 0,77 i region 4 och 0,69 i region 5. Omföring till andra markslag har även skett. En försiktig skattning är ca 40 - omföring (se tabell 6 huvudtexten), vilket innebär att vi fördubblar det långsiktiga målet. Behovet av restaurering ökar med detta steg från 1 100 ha i region 4 och 1 600 i region 5 till 2 300 ha i region 4 och 3 200 i region 5. Bilaga 4, app. Viss areal i yngre åldersklasser finns som innebär vissa möjlighe- ter till återskapande på medellång sikt. Kontinuitetsaspekten är mycket viktig men tyvärr inte möjlig att belysa med våra data. Gruppering av ask/almskog efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 4, 5 Miljöer lämpade för skötsel är de igenvuxna lövängarna av ask/almtyp. Högskog av ask/alm skall skyddas i klassen NO. 9.1 Grundläggande långsiktiga mål Gråalen växer på mark som översvämmas och/eller översilas. Kan kolonisera tidigare ej beskogad mark eftersom den är kvävefixerande. Gråalens biologiska livslängd som enskilt träd är kort. 24 Bilaga 4, app. Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Mål formuleras för de två näst högsta åldersklasserna (understrukna). 9.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Grundata från RT och deras tillförlitllighet fångar måhända inte in det vi ville beskriva då den redovisade arealen enligt RT är oroväckande låg. Vi bedömer att en omföring till andra ägoslag har skett i mycket stor omfattning eftersom dessa marker ligger i delar av landskapet som brukats i stor utsträckning. Viss areal i yngre åldersklasser som innebär vissa möjligheter till återskapande på medellång sikt. Kontinuitetsaspekt viktig men tyvärr inte möjliga att belysa med våra data. Gruppering av gråalskog efter målsättningsklasser görs enligt ned- anstående procentuella fördelning: region 2, 3, 4 Bilaga 4, app. Här bör inskjutas att de som ligger på K avser möjligheten att skörda gran i vissa gråalskogar. 10 Topografiskt betingad skog 10.1 Grundläggande långsiktiga mål Dessa skogsmiljöer kan beroende på landskapets och regionens ka- raktär vara en blandning av sumpskogar, successionsskogar och brandpräglade tallskogar och målformuleringen utgör därför ett mel- lanting av de tre. Den totala arealen av denna skogsmiljö utgör dock en relativt liten (<2%) andel av all skogsmark. Topografiskt betingad skog: Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål (%) Mål formuleras för de två äldsta åldersklasserna (understrukna). 26 Bilaga 4, app. 10.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Grundata från RT och dess tillförlitlighet är god. ÖSI har ingen in- formation. Sannolikt kan en del av restaureringsbehovet (totalt 20 000 ha) på näringsfattiga typer av toposkogar tillgodoses av olika typer av impe- diment om dessa behandlas så att befintliga naturvärden bevaras (se avsnittet om brandpräglade tallskogar ovan). Vi sänker därför det långsiktiga målet i region 3 och 4. Detta gör att restaure- ringsbehovet på produktiv mark sjunker till 10 000 (region 3) resp. 4 000 (region 4). Gruppering av toposkogar efter målsättningsklasser görs enligt ned- anstående procentuella fördelning: region 2, 3, 4, 5 Bilaga 4, app. 11.1 Grundläggande långsiktiga mål Våra kunskaper om dessa skogsmiljöers areal är så bristfällig att de långsiktiga målet får grunda sig på de arealer som upptäckts av nyck- elbiotopsinventeringen, NBI. 11.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Inga data finns från RT eller ÖSI. De långsiktiga målen är bedömda till totalt 20 000 ha. En skattning med stöd av NBI ger att det finns ca. 3 500 ha kalkbarrskog med nyckelbiotopskvaliteter. Vi be- dömer att med hänsyn till den allmänna situationen för rödlistade arter att det är lämpligt att skydda hela denna areal på kort sikt. Typen är dåligt känd. Vår skattning är mycket grov. Gruppering av kalkbarrskog efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 2, 3, 4, 5 Här kan inflikas varför så höga siffror (K + NS) icke är fri utveckling. Dels är det i vissa bestånd viktigt att bevara trädkontinui- teten, dels är det i andra bestånd dessutom viktigt att bevara en betad barrskog, t ex på . 28 Bilaga 4, app. 12.1 Grundläggande långsiktiga mål Våra kunskaper om dessa skogsmiljöers areal är så bristfällig att att de långsiktiga målet får grunda sig på de arealer som upptäckts av NBI. 12.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Inga data finns från de skogliga källorna. De långsiktiga målen på totalt 2 000 ha är bedömda. En skattning med stöd av NBI ger att det finns ca. 450 ha sandbarrskog med nyckelbiotopskvaliteter. Vi bedömer att med hänsyn till den allmänna situationen för rödlistade arter att det är lämpligt att skydda hela denna areal på kort sikt. Typen är dåligt känd. Vår skattning är mycket grov. är inte inkluderad i detta resonemang. Gruppering av sandbarrskog efter målsättningsklasser görs enligt nedanstående procentuella fördelning: region 4, 5 Bilaga 4, app. 13.1 Grundläggande långsiktiga mål Omföringen av skogsmark till jordbruksmark började tidigt och inne- bar en långsam, gradvis övergång mellan skog med grova gamla träd och gräsbärande mark (figur 6, 7 i huvudtexten). Här finns förutsätt- ningar både för arter som är knutna till naturskogen och gräsmarksar- ter som fått ökat utrymme genom människans försorg. Genom slåtter och bete bevarades glest trädbevuxna gräsmarker . Övergången till hagmark, det vill säga betade, vanligen före detta lövängar, innebar vissa förändringar för marklevande organismer me- dan trädskiktet fortfarande var mer eller mindre intakt och därmed en viktig skogsmiljö även om den inte räknas till skogsmarken. För denna skogsmiljö saknas data om åldersfördelning och andra skogliga data. Därför gör vi bedömningar utifrån hur stor andel som återstår. Andelen av dessa marker i var hög och har () och (övriga ) minskat kraftigt och utgör av vad det var. (1983). Vår bedömning att all kvarvarande trädbevuxen betesmark bör bevaras. 13.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Grundata från RT och deras tillförlitlighet ser bra ut. Stort behov av bevarande. Vi bedömer att all kvarvarande trädbevuxen betesmark bör bevaras. Målsättningen kompliceras av att skogsmiljön sällan betrak- tas som skogsmark och då inte berörs av skogliga bevarandeinstru- ment. Andra bevarandemetoder (t.ex. jordbrukets miljöstöd) kan sä- kerställa skogsmiljöer som inte räknas som skogsmark. Vi bedömer att (20 000 ha) behöver räknas med som ett mål på kort sikt i vår sammanställning. Målsättningsklassen bör vara NS. Kontinuitetsaspekten är mycket viktig men tyvärr inte möjliga att belysa med våra data. 30 Bilaga 4, app. 14.1 Grundläggande långsiktiga mål Liknar på många sätt den trädbevuxna hagmarken men störs så inten- sivt och/eller frekvent att de befintliga trädarterna inte utvecklar träd- form. Buskskiktet är ofta mycket artrikt. Vår bedömning är att samtlig areal busksnår bör bevaras. 14.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Vi bedömer att selektionen RT har fungerat på skogsmark men sämre på andra ägoslag, t ex betesmark. Biotopen är viktig att bevara (viktiga nektar- och pollenkällor, riklig klenvedsproduktion), men har i vissa fall kort livslängd (igenväxningssuccessioner). I region 2 och 3 dominerar videsamhällen, medan Rosaceae-rika busksamhällen domi- nerar i region 4 och 5. Brister i data samt busksnårens roll som gräns mellan trädklädd och öppen mark gör att vi lämnar denna kategori. Skogsmiljön busk- snår utgår ur vår sammanställning. Bilaga 4, app. Angelstam, P & Jasinski, K. Stand age distribution and relative fire frequency in relation to site type i a natural boreal landscape. Björse, G. och Bradshaw, R.