sou · GLB3150 · 1998-01-01 00:00:00 — Animaliesektorn har påverkats förhållandevis mer av den ekonomiska omvälvningen än vegetabiliesektorn. Den totala produktionen minskade med . Nergången i har sålunda varit mindre än i de flesta övriga CÖE-länder. har en viss återhämtning skett. Mjölkproduktionen i bedrivs till övervägande delen av jordbrukare som har mindre än 10 kor. Brist på kapital, kvalitets- problem m.m. har bidragit till att produktionen har minskat. har traditionellt varit ett underskottsområde på mjölk men har man fått ett överskott. Minskad konsumtion är den viktigaste orsaken till att exporten har ökat. Den specialiserade nötköttsproduktionen är av mindre betydelse och merparten av köttet kommer från mjölkkorna. har haft ett visst exportöverskott som till största delen avsats på den ryska marknaden. har exporte- rats till EU och då huvudsakligen till . Grisköttsproduk- tionen är av större betydelse. Kvaliteten på grisköttet i skiljer sig från EU:s p.g.a. att grisarna är tyngre vid slakt och uppföds med en mindre andel protein i fodret. Normalt har ett visst importbehov. Produktionen av fjäderfäkött har ökat kraftigt . Ökad konsumtion har dock mer än väl motsvarat produktionsökningen. tionen i EU-15, % +¤LLA !GRA %UROPA OCH %5 KOMMISSIONEN Livsmedelsindustrin i spelar stor roll för den totala ekonomin i samhället. uppgick produktionen till av det totala produktionsvärdet. av de sysselsatta i industrin finns i livsmedelssektorn. Jämfört med situationen 1990 har livsmedelsindustrins betydelse ökat. Det är stora skillnader mellan de olika grenarna i sektorn vad gäller ägande, struktur m.m. Den ekonomiska omvälvningen i ledde dels till att nya privatägda livsmedels- företag uppstod, dels att tidigare statligt ägda företag övergick i privat ägo. Enligt i har den statliga ägarandelen i livsmedel- sektorn sjunkit från till . Det statliga ägandet är fortfarande stort i kvarn- och alkoholindustrin. I bryggeri- och konfektindustrin har staten inte något ägande kvar. De utländska investeringar som har gjorts har ofta skett i industri- er som tillverkar högförädlade livsmedel. Dessa produkter har därför inte direkt konkurrerat med produkter från de polskägda företagen. Produkterna från de polska företagen konkurrerar främst genom ett lågt pris. De utländska investeringarna i livsmedelsindustrin är omfattande. av investeringarna i industrin sker i denna sektor. Bland enskilda företag är det bara ett bilföretag som har gjort större investeringar än livsmedelsföretagen. Utlandsinvesteringarna har koncentrerats till i huvudsak följande sektorer: ·Drycker, läskedrycker och öl Inom grenar av livsmedelsindustrin som tillverkar baslivsmedel har intresset bland utländska investerare varit betydligt mindre. Sammanfattningsvis kan konstateras att livsmedelsindustrin är en av de industrigrenar som är mest framåt i hela den polska industrin. hade före den ekonomiska omvälvningen i slutet på 1980- talet en positiv handelsbalans på livsmedelsområdet men har landet varit nettoimportör. I absoluta tal har både exporten och importen ökat. De viktigaste exportprodukterna är frukt, bär, mejeriprodukter och kött (även levande djur). Direkt efter att de politiska förändringarna ägde rum i slutet på 1980- talet ökade handeln med EU medan den minskade med f.d. har dock de forna Sovjetrepubli- kerna åter intagit platsen som ledande exportmarknad för polska livsmedel. Tillbakagången i det ryska jordbruket är en viktig anledning till att den polska exporten har ökat. Karaktären på den polska exporten har förändrats från råvaror till förädlade produk- ter. Ökningen är speciellt påtaglig i handeln med f.d. . 4ABELL 0OLENS UTRIKESHANDEL MED LIVSMEDEL avreglerade jordbrukssektorn före övriga sektorer. Avregle- ringen innebar att det statliga inköpsmonopolet avskaffades, livsmedelssubventionerna försvann och priserna släpptes fria. Detta ledde till kraftigt stigande priser och dessutom till en osäker avsättnings- och försörjningssituation. För att lösa det polska jordbrukets marknadsproblem inrättades 1990 en speciell myn- dighet. Myndigheten ansvarar för interventionsåtgärder, prissta- bilisering och stöd till jordbrukarnas inkomster. Myndigheten ansvarar också för landets lagring av livsmedel. Merparten av stödet till jordbruket via budgeten går till jordbru- kets socialförsäkringar, . De sociala åtgärderna utgörs till största delen av pensioner. 4ABELL 0OLENS BUDGETKOSTNADER F¶R JORDBRUKSSEKTORN PROCENT Stöd till utveckling av jordbruksföretag De marknadsreglerande åtgärderna omfattar flertalet av de viktigaste jordbruksprodukterna som bl.a. spannmål, mejerivaror, griskött och nötkött. De regleringsinstrument som används är snarlika de medel som används inom EU. Stödpriserna i är dock betydligt lägre än stödpriserna inom EU. 4ABELL *¤MF¶RELSE AV ST¶DPRISET I 0OLEN OCH %5 %5 4ABELL )NTERVENTIONS OCH MINIMIPRISER I 0OLEN KR KG Marknadspriserna i är som regel lägre än inom EU. Socker, mjölk och nötkött är exempel på produkter där priserna i är på en betydligt lägre nivå än i EU. Priserna på vete, griskött och fjäderfäkött är däremot på ungefär samma nivå som i EU. har i sina PSE-beräkningar kommit fram till tal som är betydligt lägre än i EU. PSE-tal är 28 jämfört med EU som har 43. struktur på jordbruksområdet skiljer sig från de flesta övriga CÖE-länder. P.g.a. ett starkt motstånd från landsbygds- befolkningen fullföljdes inte den kollektivisering som påbörjades , vilket även accepterades av kommunistregimen. Det har genomförts privatiseringar av statligt ägd mark men dock i relativt begränsad omfattning, av marken, då enskilda jordbrukare har haft svårt att finansiera förvärven. Det mesta av marken har därför arrenderats ut på lågtidskontrakt. Av de privata jordbruksföretagen är det som har större åkerareal än . Det är stora skillnader mellan olika delar av landet. I nordvästra är av företagen större än medan motsvarande andel i sydöst inte är mer än . Total för hela är medelarealen inte större än knappt . Antalet nötkreatur uppgår i medeltal till 4 stycken varav 2 stycken är mjölkkor, medelantalet för grisar är 8 stycken. 4ABELL 3TRUKTUREN I DET POLSKA JORDBRUKET Andel av åkerarealen, % Medelåldern på de polska jordbrukarna är betydligt lägre än för genomsnittet i EU. av jordbrukarna i är medan motsvarande andel i EU endast är . Det finns färre jordbrukare i () än i EU (). har som det största landet av CÖE-länderna en stor potential även på jordbruksområdet. Det utmärkande för det polska jordbruket är den avvikande strukturen i producentledet. För att ska uppnå effektivitet i jordbruket måste det komma till stånd en omfattande strukturrationalisering vilket med stor säkerhet kommer att ta att genomföra. har dock betydligt mindre av de problem som andra CÖE-länder har när det gäller att försöka fördela ut den statligt ägda marken. Upp- byggnaden av jordbruket med små enheter som kan växa kan göra det lättare att förbättra strukturen jämfört med att bryta ner stora jordbruk i mindre enheter. Vegetabilieproduktionen missgynnas av svaga yttre förhållanden i form av dåliga jordar och mindre lämpligt klimat. Förutsättningarna är bättre för en konkurrenskraftig animaliepro- duktion samt för arbetsintensiva specialodlingar som frukt, bär och grönsaker. Jordbruket och livsmedelsindustrin i ges draghjälp av en stor hemmamarknad som ger en plattform för expansion på andra marknader. Landet är positivt till utländska investeringar och privatiseringsprocessen har kommit långt. har ca 10 miljoner invånare. Landet har den tredje största BNP, räknat i absoluta tal, efter och . har även den tredje högsta BNP per capita av CÖE-länderna. genomgick en ekonomisk kris i samband med de förändringar som då inträffade. BNP från jordbruket minskade mer än för övriga sektorer, nedgången har varit störst i animaliesektorn. 1994 kunde en viss förbättring åter skönjas i ekonomin. Tillväxten i har gått långsammare än i bl.a. och . Jordbrukets andel av BNP är vilket är lägre än genomsnittet för CÖE-länderna. Andelen sysselsatta inom jordbruket uppgår till vilket är bland de lägsta av samtliga CÖE-länder. Åkerarealen i uppgår till ca , det är den tredje största arealen bland CÖE-länderna efter och . Spannmål är den viktigaste grödan med av den totala åkerarealen. Spannmålsarealen har varit förhållandevis stabil . Vete och majs är de viktigaste Hektaravkastningen i ligger runt /ha vilket är lika med genomsnittet för EU. Olämpliga väderleksförhållanden har dock pressat tillbaka avkastningen. är normalt en betydande exportör av spannmål. Normalt exporterar man 1,5-2,, främst vete. har även en betydande produk- tion av solrosor, övriga oljeväxter odlas endast i begränsad utsträckning. Odlingen av solrosor har ökat . Hektaravkastningen i är i nivån med EU:s. har normalt ett betydande exportöverskott av vegetabiliska oljor. Sockerbetsodlingen är omfattande men brist på bevattningsmöj- ligheter gör odlingen relativt osäker. Tobaksodling förekommer men är av liten omfattning. Fruktodlingen har minskat kraftigt . Äpple är den viktigaste produkten. Jämfört med EU-länderna har , trots minskningen, en relativt hög totalproduktion, ungefär i nivå med . av skörden exporteras, merparten går till . Grönsaksproduktion har varit stabil under 1990- talet. totala produktion ligger ungefär i nivå med . Av produktionen exporteras . Det finns även en relativt stor vinodling i . av produktionen exporteras, därav går till . Animalieproduktionen i har minskat förhållandevis mer än vegetabilieproduktionen. Griskött har minskat mest av animalieprodukterna. har av tradition varit ett överskottsområde på mjölk men har exporten minskat p.g.a. fallande produktion. har dock exporten åter ökat. Avkastningsnivån ligger runt /ko, vilket är nästan i nivån med genomsnittet i EU. Nötköttsproduktionen är av förhållandevis liten betydelse. har produktionen minskat och landet blev nettoimportörer, en återhämtning har dock skett så att handeln nu är i balans. Griskött är den viktigaste animalieprodukten i . Det är dock denna produkt som minskat mest under Landet har varit en betydande exportörer av fläskkött men har produktionen varit i balans. export av griskött var tidigare bland högsta jämfört med länderna i EU. Import av avelsdjur från bl.a. ger landet en möjlighet att utveckla denna produktionsgren. Produktionen av fjäderfäkött är också betydande. är normalt en betydande exportör jämfört med länderna i EU. Livsmedelsindustrin är den tredje största industrigrenen i . av de industrianställda finns i denna produk- tionsgren. Svenska livsmedelsföretag har varit etablerade i för produktion av råvaror till färdigmat som produceras i . är nettoexportörer av livsmedelsprodukter. Exporten är värdemässigt normalt 2-3 gånger större än importen. EU tillsam- mans med är de största exportmarknaderna. har en positiv handelsbalans mot EU. Kött, spannmål samt frukt och grönsaker är de viktigaste exportprodukterna. Av importen kommer merparten från EU. är medlem av WTO och omfattas sålunda av det avtal som begränsar stödet till jordbruket. har mycket små kvantiteter och belopp som är godkända för stöd enligt på jordbrukets område. Den ungerska jordbruksproduktionen har av tradition varit exportorienterad. Direkt efter den ekonomiska reformen i skedde en liberalisering även på jordbrukets område som medförde att stödet till jordbruket sjönk. Det fanns dock kvar kvantitativa begränsningar av importen samt möjlig- heter till exportstöd. har det återinförts regleringar som till vissa delar påminner om EU:s stödsystem. Det finns marknadsregleringar för de viktigaste produkterna men stödprisnivåerna är låga (ibland under världsmarknadsprisnivå) och det finns även kvantitativa begränsningar. har det införts kvotsystem för socker som har likheter med EU:s system. Det förekommer både gränsskydd och exportbidrag. Direkt efter reformen minskade exportbidragens betydelse men efter 1994 har stöden åter börjat stiga och utgör nu av jordbruksbudgeten. Det förekommer också arealbaserade inkomststöd, beloppen per hektar är dock mycket låga jämfört med EU:s arealstöd. I syfte att underlätta uppbyggnad och modernisering ges både investeringsstöd och räntebidrag. Totalt utgör exportbidraget den tyngsta budgetposten men förhållandevis mycket stöd ges även till investeringsstöd och direktstöd. I har det som en följd av de ekonomiska reformerna även påbörjats en landreform. Det har dels skett en omfördelning av mark, dels en förändring av ägandeformerna. Jordägare som tidigare fått sin mark konfiskerad har givits möjlighet till kom- pensation antingen genom att få marken tillbaka (nödvändigtvis inte samma arealer som man förlorat) eller i form av "hårdvaluta". Det har även genomförts program i syfte att privatisera statliga jordbruk och att förändra ägandet i de kooperativa företagen. F.n. diskuteras ett förslag som innebär att låta utländska intressen köpa . Syftet med denna åtgärd kan vara att samla ägandet. 4ABELL 3TRUKTUREN P¥ DET UNGERSKA JORDBRUKET Andel av åkerareal, procent är av tradition ett exportorienterat jordbrukarland. Jordbruket är av förhållandevis stor omfattning och landet pro- ducerar stora kvantiteter av flera betydande jordbruksvaror. Avkastningsnivåerna ligger för såväl vegetabilier som animalier ganska nära de nivåer som länderna inom EU uppnår trots att resurserna av insatsvaror är ganska begränsade. Landet har hög exportandel av många produkter inom skiftande områden, såväl bulkprodukter som arbetskrävande specialprodukter. kan på goda grunder antas ha en hög potential som producent av jordbruksprodukter och då även på exportmarknaden. Landet har dock ännu inte en livsmedelsindustri som är konkur- renskraftig fullt ut. Investeringar har gjorts i mera konsumentori- enterade industrigrenar men det saknas fortfarande kapital i basindustrin. En annan nackdel för landet kan vara att det geografiska läget försvårar för export till vissa marknader. Jämfört med saknar en stor hemmamarknad att bygga upp sin industri runt vilket ger en osäkrare situation. har i likhet med många CÖE-länder problem med att förändra ett storskaligt statligt jordbruk. Den Tjeckiska republiken är en ny nation som tillkom efter en delning av . Olika syn på den ekonomiska och politiska omdaningen som inleddes drev fram uppdelningen i två oberoende stater, och Slovaki- en. är det tredje största landet i CÖE-10 med drygt 10 miljoner invånare. BNP i föll tillbaka i slutet av 1980- talet men 1994 nåddes en vändpunkt och en förbättring kunde skönjas. har näst högst BNP/capita och även näst högst BNP räknat i absoluta tal av CÖE-10 (det är bara som har en större BNP). BNP per capita uppgår till av genomsnittet för EU. Tillväxten i har varit bland de högsta av samtliga CÖE-länder. har även haft en jämförelsevis låg inflation. ekonomin försämrats bl.a. beroende på ett tilltagande budgetun- derskott. Åkerarealen i uppgår till ca vilket utgör av den totala arealen i CÖE-länderna. Jordbruket har förhållandevis liten betydelse för den totala ekonomin jämfört med övriga CÖE-länder. Olika mått som t.ex. antal sysselsatta inom jordbruket, jordbrukets andel av BNP och jordbrukets andel av utrikeshandeln sammanfaller mera med EU än med övriga CÖE-länder. Jordbruksproduktionen minskade kraftigt som en följd av den ekonomiska reformen. Nedgången var störst i animalieproduktio- nen. uppgick produktionen till av nivå. Inom vegetabilieproduktionen dominerar spannmålsodlingen men har produktionen av oljeväxter ökat kraftigt. Andra viktiga grödor är sockerbetor och potatis. Normalt är landet självförsörjande med de flesta vegetabilieprodukter. Vissa år har landet även kunnat exportera vissa kvantiteter. Animalieproduktionen har minskat kraftigt, för vissa produk- tionsgrenar uppgår minskningen till . har dock minskningen bromsats upp inom mjölksektorn. har haft betydande exportöverskott för flera animalieprodukter men är det enbart mjölkpro- duktionen som uppvisat överskott. Omkring 1/3 av landets smörproduktion säljs på export. Livsmedelsindustrin i är av förhållandevis liten betydel- se jämfört med de flesta av CÖE-länderna. av industriproduktionen utgörs av livsmedelprodukter. Livsmedels- industrin är dock dubbelt så stor som den tjeckiska bilindustrin. Totalt sett är nettoimportör av livsmedel. EU och är det viktigaste marknaderna för både import och Mjölkprodukter och drycker (öl och sprit) är de viktigaste exportprodukterna. P.g.a. att produktionen har minskat kommer på kort sikt inte att påverkas av UR- avtalet på jordbrukets område. Det har genomförts landreformer i . Syftet med reformerna har varit att minska det statliga ägandet och istället etablera privata och kooperativt ägda jordbruk. En strävan har varit att lämna tillbaka jorden till de ursprungliga ägarna. GOSTRUKTUR I DET TJECKISKA Privatiseringen av livsmedelsindustrin har inte hunnit lika långt som i jordbrukarledet. Målsättningen är att dela upp stora statliga företag i privata företag av mindre storlek som över- kapaciteten kan tas bort. Stödet till jordbruket i beräknas uppgå till ca 8 mdr Ckr (ca 250 milj ecu). Drygt hälften ges i form av direkt- stöd och resterande del som prisstöd. Merparten av prisstödet ges till mjölkprodukter (omkring hälften) andra produkter som ges stöd är vete, kött och griskött. Stöd ges i form exportbidrag och interventionsuppköp. 1995/96 uppgick stödpriserna i till av EU:s stödpriser för vete och till för mjölk och kött. För de spannmålsbaserade animalierna är prisskillnaden betydligt mindre. Det diskuteras f.n. förändringar av den tjeckiska jordbrukspolitiken som skulle träda i kraft fr.o.m. . Förändringarna innebär att marknads- regleringarna skärps genom att det införs utbudsbegränsningar och starkare interventionsåtgärder. Direktstöd ges till jordbrukare i bergstrakter och till stöd för införande av miljövänligare produktionsmetoder. Dessa stöd- former har tagit en allt större del av budgeten i anspråk. är det av CÖE-länderna som mest liknar . Länderna har ungefär samma invånarantal, storlek på jordbruket m.m. Jordbruket har relativt liten ekonomisk betydelse i båda länderna och strävan har varit att utveckla näringslivet på andra områden än jordbruk. Såväl som har verkat för att utveckla jordbrukspolitiken bort från prisstöd mot andra stödformer. bedöms inte få någon större betydelse för den totala produktionen i CÖE-länderna. bildades liksom genom en delning av . är vid en jämförelse med det mindre landet i de flesta avseende. Befolkningen i uppgår till ca 5 miljoner vilket är det sjätte största bland CÖE-länderna. Räknat efter total BNP är också det sjätte största landet bland CÖE-länderna. Räknat efter BNP/capita är på fjärde plats. Det är bara , och som har högre BNP per capita. Ekonomin i föll tillbaka i samband med den ekono- miska omvälvningen . har dock ekonomin förbättrats vilket bl.a. har visat sig i en tillväxt av BNP. Tillväxten i har varit något lägre än i , däremot är inflationsutvecklingen mera gynnsam i . Jordbrukssektorn spelar betydligt större roll i än i . Detta avspeglas bl.a. av att andelen sysselsatta i jordbruket är högre liksom jordbrukets andel av BNP. ligger dock under genomsnittet för samtliga CÖE-länder. Den totala åkerarealen i uppgår till ca , vilket utgör av den totala arealen i CÖE- länderna. Spannmålsodlingen dominerar vegetabilieproduktionen, har dock oljeväxtodlingen fått ökad betydelse. Samtliga grödor har lägre avkastning än genomsnittet för EU, det gäller speciellt för potatisodlingen. har normalt ett visst exportöverskott av spannmål, även för oljeväxter. Med socker blev man självförsörjande 1996. Grönsaks- och fruktproduktionen är av mindre betydelse. Det förekommer vinodling, ca 1/4 av produktionen exporteras, främst till . Animalieproduktionen har minskat kraftigt . har minskningen bromsats upp i mjölk- och fjäder- fäproduktionen. Export förekommer av ost och nötkött, för övriga produkter, som t.ex. griskött och fjäderfäkött, förekommer import. Livsmedelsindustrin i svarar för av produktionsvärdet i industrisektorn. Kemiindustrin har nästan dubbelt så stort produktionsvärde. viktigaste handelspartern är . av exporten och av importen går till . Motsva- rande andel för EU är 16 resp. . De viktigaste export- produkterna är normalt malt, spannmål och mjölkprodukter. är totalt sett nettoimportörer av livsmedel. Före den ekonomiska omvälvningen var merparten av jordbruksmarken i statlig ägo. Landreformer har genomförts i syfte att privatisera jordbruket. De flesta av de privata jordbrukarna har arbetat på de kooperativa jordbruken. GOSTRUKTUR I DET SLOVAKISKA av den slovakiska livsmedelsindustrin har privatiserats. Den slovakiska staten beslutade att öka stödet till jordbruket i syfte att förhindra ytterligare produktionsminskning- ar. Marknadsstöd ges i form av exportbidrag, interventionsuppköp och gränsskydd för några av de viktigaste produkterna. Stödpri- serna i är betydligt lägre än i EU. kan marknadsstödet beräknas till ca 300 milj ecu. Mer än hälften av stödet till jordbruket ges i form av direktstöd till de sämre bygderna. Jordbruket är av betydligt större betydelse i än i grannlandet . Sämre utgångsläge innebär dock att utveck- lingen inte går lika snabbt. P.g.a. landets förhållandevis ringa storlek kommer man inte att kunna producera några mer betydan- de mängder jordbruksprodukter som spelar någon roll för den totala EU-marknaden. I första hand kommer handeln att ske med . har en befolkning på ca 8,5 miljoner invånare. är sysselsatta i jordbruket, vilket är något högre än genomsnittet för CÖE-10. Åkerarealen uppgår till , det motsvarar av den totala arealen i CÖE- 10. Jordbrukets produktionsvärde uppgår till av total BNP vilket är högre än genomsnittet för CÖE-10. är troligen det enskilda land bland CÖE-länderna som drabbats hårdast av de ekonomiska förändringar som skedde . Den bekymmersamma ekonomiska situa- tionen i har kommit till uttryck i form av bl.a. hög inflation, valutaproblem, hög arbetslöshet och fallande BNP. Till skillnad från de flesta CÖE-länder synes det inte ha skett någon tydlig förändring i den bulgariska ekonomin. steg priserna och är inflationsprognosen . BNP per capita uppgår till ca 1 180 ecu, vilket är näst lägst av CÖE-länderna, det är bara som har lägre BNP/capita. Den viktigaste orsaken till att krisen blivit djupare i torde vara det motstånd som funnits mot att genomföra genom- gripande reformer. Detta har i hög grad berott på den politiska instabilitet om har rått i landet. har i delar av landet goda naturliga förutsättningar för att bedriva jordbruksproduktion. Klimatet kräver dock möjlighet till konstbevattning för en stabil produktionsnivå. Den ekonomis- ka omvälvningen har lett till att jordbruksproduktionen har minskat kraftigt. I likhet med övriga CÖE-länder har animalie- produktionen minskat mer än vegetabilierna. På vegetabilieområdet är spannmål den dominerande grödan. P.g.a. låg användning av insatsmedel har avkastningen gått ner kraftigt , arealen har däremot varit förhål- landevis stabil. är normalt självförsörjande på spann- målsområdet men produktionssäkerheten är låg. 1996 drabbades landet av ett kraftigt skördebortfall vilket har lett till ett stort importbehov. Bland oljeväxterna dominerar odlingen av solrosor. Odlingen gynnas av goda naturliga förutsättningar och arealen har fördubblats . Landet är normalt exportö- rer av vegetabiliska oljor. Sockerbetsodlingen har minskat kraftigt p.g.a. att den inhemska odlingen inte kan konkurrera med importerat råsocker. Tobak är en mycket viktig gröda i och landet är den ledande cigarettillverkaren i . Produktionen har dock minskat kraftigt och man har blivit tvingad till import av råtobak för att förse industrin med råvaror. Frukt var tidigare den näst viktigaste exportprodukten efter tobak. Exporten var inriktad mot men när dessa marknader försvann har haft svårt att finna nya marknader. Problem med konstbevattning och svag kvalitet har varit bidragande orsaker till att produktionen minskat. Grönsaks- produktionen har drabbats på samma sätt som fruktodlingen.