sou · GLB3169 · 1998-01-01 00:00:00 — Kassornas redovisningar avseende öknings- och minskningsorsaker återfinns i avsnitt 10. 4.5Redovisningens "säkerhet" Kassornas svar utgörs av bedömningar, dels av nuläget, dels . Framför allt när det gäller framtiden ligger naturligtvis en mycket stor osäkerhetsfaktor inbyggd i svaren. Det finns ingen garanti för att redovisade tendenser verkligen kommer att hålla. All verksamhet måste å andra sidan bygga sin utveckling på upp- skattningar om framtiden med den osäkerhet som detta för med sig. Kassornas bedömningar bör kunna ge ett betydligt bättre underlag för verksamhetsutveckling än om denna skulle ske utan att de, som för sina försäkrades räkning, är sjukhusens "kunder", beretts tillfälle att yttra sig. Denna rapport bör därmed förhoppningsvis kunna fylla en viktig funktion som ett av de beslutsunderlag som sjukhusledningen, RFV och kan använda för fortsatta ställningstaganden. Uppdraget har genomförts --. Försäkringskassorna har haft på sig att besvara en- käten, huvudsakligen . Uppdraget har genomförts i samverkan med försäkringsavdelning II på . Behjälpliga i planeringsarbetet och bearbet- ningen har även varit medarbetare vid RFV´s utvärderingsavdelning samt vid i . Värdefulla synpunkter har inhämtats från vd och chefsöverläkare vid de båda sjukhusen samt försäkringschefer vid tre av landets kassor. Arbetsinsatsen för utredaren motsvarar något mindre än fyra veck- ors heltidsarbete. 6.1Historik, omfattning m m sjukhus i och startade sina utrednings- och rehabiliteringsverksamheter . Man "sålde" sina tjänster till Kungliga Pensionsstyrelsen (sedermera till Riksförsäk- ringsverket) och till landstingen. skedde en påtaglig minskning av antalet vård- patienter som remitterades av landstingen. av att försäkringskassorna ökade antalet remisser för utredning och re- habilitering. svarade landstingen för sammanlagt av antalet vårdda- gar vid sjukhusen. Antalet platser var 235 i (inkl ) och 171 i . Sjukhusen leds av var sin styrelse men har en gemensam VD. Vid varje sjukhus finns en chefsöverläkare. Antalet anställda (i genomsnitt ) var 184 i Nynäs- hamn och 186 i , totalt 370. Intäkter i form av vårdavgifter mm utgjorde ca varav nästan utgjordes av anslag från RFV. Därutöver fanns intäkter uppgående till . Nedan anges kortfattade beskrivningar över verksamheten vid Riks- försäkringsverkets sjukhus såsom den presenterats av sjukhusled- ningen. Efter varje programbeskrivning anges med ett "T" om verk- samheten bedrivs i och ett "N" om verksamheten bedrivs i Ny- näshamn. När det gäller utbildning bedrivs denna huvudsakligen av personal från sjukhuset i . !LLM¤NNA UTREDNINGAR TILL VECKOR . Häri ingår en rehabiliteringsutredning med funktionsbedömning. Programmet riktar sig till de försäkrade där behov finns både av en aktuell medicinsk bedömning och av en funktionsbedömning. Längden är beroende av om en förlängd funktionsbedömning bedöms vara av värde. Utredningens innehåll och sjukhusens bedömning redovisas i Läkarutlåtande om hälsotillstånd till inremitterande försäkringskassa och behandlande läkare. I läkarutlåtandet redovisas aktuella sjukdoms- tillstånd med funktionsnedsättning samt eventuellt behov av medicinsk rehabilitering och behandling. Vidare redovisas patientens allmänna förutsättningar samt eventuella psykosociala svårigheter och hinder. En bedömning av patientens arbetsförmåga inom tidigare yrkesområde samt förvärvsförmåga i stort ges. 4IDIGA GRUNDUTREDNINGAR VECKOR . Som ett komplement i utbudet av sjukhusens tjänster har det utarbetats ett kortare utredningsprogram om normalt 2, ibland upp till 4, veckor beroende på vilka moment som skall ingå i utredningen. Detta är i första hand avsett för tidiga sjukdomsfall med upp till samman- lagd sjukskrivningstid. Programmet omfattar tre moment 1.Ett Ett sammanfattande medicinskt/fysiskt avsnitt 3.Ett pedagogiskt motiverande avsnitt Programmets punkter kan sammanfattas enligt nedanstående: -medicinsk sammanfattning av aktuell status, -fysisk kapacitetsbedömning genom utredning vid muskelfunktions- laboratorium och standardiserad funktionsbedömning med VALP- metoden, -träningsbehandling för definiering av rätt program för fysisk funk- tionsträning, -psykosocial utredning för definiering av eventuella rehabiliterings- hindrande faktorer, -undervisning och motivationsinsatser för att motverka etablering av sjukdomsrollsbeteende. Programmet med tidiga grundutredningar är under upp- byggnad. Den finns inte medtagen i enkätfrågorna rörande k assornas behov , däremot avseende de framtida behoven. Det syndrom som benämns fibromyalgi är ofullständigt känt såväl till etiologi som till konsekvenser avseende funktionsnedsättning och ar- betsförmåga. Olika behandlingsmodeller har tillämpats med varierande framgång. Fibromyalgiliknande tillstånd kan benämnas och diagnostiseras med stor variation. Vid RFV:s sjukhus har man arbetat med patienter med olika kroniska smärttillstånd där fibromyalgi är ett så- dant. I programmet ingår utredning, diagnos, fastställande av funk- Målsättningen med programmet är förutom faststäl- lande av diagnos att med såväl fysikalisk behandling som kognitiv te- rapi försöka påverka beteende och livssituation. Resultat av utredning och behandling redovisas i samma aspekter som ovannämnda rehabiliteringsutredning med funktionsbedömning. Programmet omfattar normalt . I halsryggsutredningen ingår utredning av och information om de pato- fysiologiska mekanismer som vi känner till kan ligga bakom patientens symtom samt andra förklaringsmodeller som finns. I utredningen kan bl a ingå: -laser-doppler- och EMG-undersökning av microcirkulation i kapp- muskulaturen under olika former av belastning bl a under en stress- test -magnetresonans-tomografi (MR) -bedömning hos neuroortopedisk specialist om operation blir aktuell -analys av psykosociala faktorer som kan påverka symtomutveckling och smärthantering -funktionsbedömning hos arbetsterapeut Under vistelsen om sammanlagt erhåller patienten in- formation angående dagens kunskaper om whiplash-associerande be- svär (WAD), halsdiskbråck samt kända och teoretiska mekanismer bakom symtomen. har cirka 800 patienter med halsr yggsproble- matik utretts, av dessa har opererats. Här skiljer sig sjukhusen åt i viss mån. I finns en speciell avdelning för psykosociala utredningar. Detta är inte fallet i . Dock finns en etablerad utredningsmetodik även i där bl a pati- enten via olika psykometriska undersökningar tillsammans med team- personal – bl a bestående av psykolog, kurator – kan diskutera och be- arbeta den problematik som framkommer. Programmet i omfattar . Kraftig övervikt är en av de viktigaste enskilda faktorer som påverkar arbetsoförmågan i västvärlden. Kraftig övervikt kan medföra en rad av följdsjukdomar som sammantaget nedsätter funktionsförmågan. Kraf- tigt överviktiga personer, där nedsatt funktionsförmåga har inträtt eller riskerar att inträffa, mottages därför till ett behandlingsprogram med målsättning att reducera övervikten. Behandlingsprogrammet i inleds med en 6-veckors vistelse, uppföljning med 3 veckors vistelse, därefter ytterligare 2 veckors vistelse. Målsättningen är att patienterna skall reducera sin kroppsvikt med och att bibehålla denna . Uppfylls denna målsättning sker en uppföljning med uppföljningsveckor omfat- tande . I inleds programmet med en 6-8 veckors vistelse och innehåller därefter en 2-årig uppföljning med vissa variationer bero- ende på patientens aktuella situation och utveckling under behandlings- gången. Viss del av verksamhet är f n förlagd till Klimp- fjäll. I programmet ingår att patienterna lär sig att själva laga till ända- målsenlig kost, fysisk aktivitet, insiktsbehandlig m m. Kontinuerlig uppföljning har visat att programmet varit framgångs- rikt såväl ur viktreducerande aspekt som återgång till arbete samt för- bättring av livskvalitet. Vid sjukhuset i finns 29 platser för denna verksamhet. Varje patient möter läkare samt övrig sjukvårdspersonal, dietist, sjuk- gymnast, psykolog samt kurator. Programmet omfattar 4 veckors primärintagning med kortare upp- följningsperioder under någon dag. Varje patient genomgås med arbets- fysiologisk test samt kontroll av s k riskfaktorer vid inskrivning, vid utskrivning respektive vid uppföljningstillfällen. I programmet ingår fysisk aktivitet, insiktsverksamhet och kostinformation. 5TVECKLA METODER F¶R KARTL¤GGNING . har vid RFV:s sjukhus informations- material omfattande cirka 7 000 patienter bearbetats med målsättning att finna faktorer som väger tyngst vad gäller rehabiliteringsmetodik och rehabiliteringsprognos. Den sammantagna erfarenheten av detta har lett till att man startar en grundutredning omfattande med en strukturerad och metodisk modell vars syfte är att kartlägga en enskild persons förutsättning vid en rehabiliteringsprocess. &STRATEGIER F¶R ATT F¶RKORTA SAMORDNA REHABILITERINGSPROCESSEN 4 Metodik för att utveckla denna process inleddes i ett samar- betsprojekt mellan Rehabtjänster, i Öster- götlands lön och RFV:s sjukhus i under benämning ReSam (Rehabilitering i Samverkan). Detta arbete har därefter fortsatt i sam- verkan med och försäkringskassorna i och har senare utvecklats till en ny samarbetsform planerad med Arbets- livstjänster samt Statshälsan/. &PREDIKTORER F¶R L¥NGVARIG SJUKSKRIVNING OCH F¶RTIDSPENSION . Systematisk bearbetning av material bl a via pekdatorinsamlade fråge- formulär har bedrivits . Uppföljning av vad som har hänt pa- tienten 6 mån efter utskrivning från har samkörts med resultat från dessa frågeformulär. Därvid har mycket starka prediktiva faktorer för rehabiliteringsprognosen utkristalliserats. Artikel i detta ämne är accepterad av för publikation . 5TBILDNING F¶R FK PERSONAL I F¶RS¤KRINGSMEDICIN har vid RFV:s sjukhus i systematisk utbildning för rehabiliteringshandläggare bedrivits i form av 2-dagarskurser. Mer än 1 000 personer har varit närvarande vid denna utbildning. Bland ämnena återfinns: Kronisk smärta, övervikt, psykosomatik, mm. 5TBILDNING F¶R F¶RS¤KRINGSL¤KARE I F¶RS¤KRINGSMEDICIN för försäkringsöverläkare är genomförd vid RFV:s sjukhus i i samarbete med . utreder f n möjligheten av att sjukhusen skall kunna ge fortlöpande utbildning för försäkringsläkare. Beslut om detta är dock ännu ej taget. 5TBILDNING F¶R LEDAM¶TER I 3&. bedrivs kontinuerligt sådan utbildning vid RFV:s sjukhus i i samarbete med och sjukhus i . Tiden omfattar och ämnena är i stort sett desamma som för tjänstemännen. (Därutöver får nämndleda- möterna annan utbildning under denna kurs ex.vis om SFN´s roll). Tre sådana utbildningar med max 20 deltagare per omgång har bedrivits. Försäkringskassornas remisser till sjukhusen (det år som varit basår för utredningen) redovisas tillsammans med vissa kommentarer i bilaga 3. 7Sjukhusens mål, verksamhetsidé och utveckling sjukhus skall bidra till att uppnå de övergri- pande målen för socialförsäkringsadministrationen genom att: vara so- cialförsäkringens utvecklingssjukhus vad gäller tillämpad metodut- veckling och forskning inom det försäkringsmedicinska området till- handahålla försäkringskassorna utredningsinsatser för försäkrade med sammansatta eller komplexa problem inom ramen för metodutveckling och forskning också tillhandahålla olika åtgärdsprogram inom rehabi- literingsområdet och härvid ligga i spetsen för utvecklingen av nya strategier och metoder aktivt i samverkan med försäkringskassorna, och medverka i kompetensutvecklingen av socialförsäkringspersonal och andra aktörer inom det försäkringsmedicinska området utgöra värdefulla komplement till den övriga sjukvården genom att profilera sig som specialenheter för utveckling av den försäkringsmedicinska delen inom socialförsäk- ringen sjukhus är inne i ett intensivt utvecklingsskede. Av ett informationsbrev från vd , daterat framgår att följande områden prioriteras: -+VALITETSUTVECKLING Målet är att alla de tjänster sjukhusen erbjuder kassorna skall bestå av väl strukturerade och definierade program (målsättning, innehåll, tid, pris m m), och att de dessutom skall cer- tifieras enligt ISO-systemet. Man räknar med att det första pro- grammet skall vara klart och certifierat under innevarande år. -0ROGRAMUTVECKLING Målet är att tillhandahålla kassorna de utred- nings- och åtgärdsprogram som efterfrågas och snabbt kunna ut- veckla nya sådana, när behov uppstår inom försäkringen. strukturerade grundutredning , som är i full drift i och under igångsättning i , är exempel på en sådan behovsanpassning. -5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING har använts i och givit värdefull information. komp- letteras dessa med enkäter riktade till kassans utredare med syftet att ta reda på hur utlåtande och rekommendationer bedöms ur beställa- rens perspektiv. För att få fram en mer långsiktig strategi och struk- tur för just uppföljnings- och utvärderingsarbetet har man startat ett utvecklingsarbete med experthjälp från RFV. -/RGANISATIONSUTVECKLING Vid båda sjukhusen är en helt ny organi- sation under införande. Utvecklingen går också mot att nuvarande vårdavdelningsstruktur ersätts med boende av typ patienthotell. -)NFORMATION DIALOG En arbetsgrupp med representanter från kas- sorna och sjukhusen arbetar på att ta fram strategi och metoder för information och dialog med kassorna. Från sjukhusens sida kommer man att aktivt försöka få delta vid kassornas samlingar av t ex handläggare och försäkringsläkare för just sådan information och dialog. En annan trolig utveckling är att nuvarande skriftliga infor- mation som finns på alla lokalkontor ersätts med information via datanätet (Intranet). 7.3Chefsöverläkarnas tankar om framtiden Intervjuer med chefsöverläkarna har ägt rum vid var sitt tillfälle. Av- sikten har inte varit att få svar på i förväg formulerade konkreta frågor utan i stället att få dem att berätta om sin syn samt delvis ge en beskrivning över utvecklingen . En redovisning av synpunkterna framgår av bilaga 4. har granskat sjukhus i . Initiativet till granskningen togs av Riksförsäkrings- verket och regeringen gav sitt tillstånd till verksamhetstillsynen. Revisionen omfattade en kvalitetssystemrevision och två medi- cinska revisioner. Uppdraget genomfördes på så sätt att tjänstemän från regionala enhet i fungerade som kvalitetsrevi- sorer och de medicinska revisionerna omfattade dels journalgranskning utförd av chefsöverläkare , Arbetsrehabcentrum, samt medicinsk revision av sjukgymnastavdelningen på sjukhuset, utförd av leg. chefsgymnast , regionala enhet i . I rapporten från revisorer understryks att de valda revisionskriterierna för revision av sjukhusets kvalitetssystem (framför allt ISO 9001) ställer mycket höga krav på verksamheten. Kvalitetsre- visorernas kritik av brister i kvalitetsstyrning kan synas omfattande men sjukhuset avvek inte enligt revisorernas uppfattning, från övrig hälso- och sjukvård vad gällde sådana brister. Syftet med kvalitetsrevisionen var positiv. Den skulle vara en hjälp för sjukhuset i det fortsatta arbetet med kvalitetsutveckling som redan hade tagit sin början för revisionen. Ur rapportens sam- manfattning hämtas: -DET FINNS STOR STABILITET OCH H¶G YRKESSTOLTHET INOM ORGANISATIONEN -H¶G INDIVIDUELL KOMPETENS FINNS SPRIDD I VERKSAMHETEN -SJUKHUSET AKTIVT ARBETAR MED KUNDRELATIONER TILL F¶RS¤KRINGSKASSOR NA BL A GENOM OMFATTANDE UTBILDNINGSINSATSER -DET FINNS EN UTTALAD P¥ FORTBILDNING PERSONALUTVECKLING -SJUKHUSET ACKUMULERAR EN UNIK KUNSKAPSMASSA KRING EN STOR UTSATT OCH SV¥RREHABILITERAD PATIENTKATEGORI SOM ¤VEN UR SAMH¤LLSEKONO MISK SYNPUNKT HAR EN STOR TYNGD -DET FINNS OMFATTANDE EXTERNA KONTAKTER TILL BL A UNIVERSITETSANKNUTNA INSTITUTIONER -DET FINNS H¶GA AMBITIONER ATT KOMMA TILL R¤TTA MED KVALITETSBRISTER -SJUKHUSET BEFINNER SIG I B¶RJAN AV EN KVALITETSF¶RB¤TTRINGSPROCESS 2EVISORERNA G¶R F¶LJANDE BED¶MNING -VERKSAMHETEN BEDRIVS UTAN ETT SAMMANH¤NGANDE KVALITETSSYSTEM -M¥L F¶R UTREDNINGSARBETET BEH¶VER F¶RTYDLIGAS OCH TILL¤MPNINGEN F¶RB¤TTRAS -ARBETET BEDRIVS MED BRISTF¤LLIG KONSEKVENS OCH ENHETLIGHET I DE OLIKA V¥RDTEAMEN -DEN INDIVIDUELLA KOMPETENSEN TAS INTE TILL VARA F¶R ATT UTVECKLA VERK SAMHETENS SAMLADE KOMPETENS -OKLARHET R¥DER BETR¤FFANDE SAMARBETSF¶RH¥LLANDE MELLAN DE OLIKA FUNKTIONERNA -VERKSAMHETEN BRISTER I RESPEKT F¶R PATIENTERNAS INTEGRITET GENOM ATT INTE I TILLR¤CKLIG H¶G GRAD BETONA KRAV P¥ INFORMATION OCH SAMR¥D -DOKUMENTATIONEN AV V¥RDEN ¤R BRISTF¤LLIG OCH F¶RSV¥RAR UPPF¶LJ NINGAR Som en följd av rapporten har båda sjukhusen antagit en kvalitétsför- bättringsplan. () har på uppdrag av regeringen granskat verksamheten vid sjukhus i och Nynäs- hamn. I uppdraget ingick att kartlägga och analysera sjukhusens verk- samhetsinriktning, huvudmannaskap, finansieringsform och konkur- renssituation. Granskningen skedde och början av 1995. RRV kartlade vilka försäkringskassor som utnyttjade de båda sjuk- husen mest och konstaterade att den geografiska närheten till sjukhusen spelade stor roll för vilka kassor som remitterade. Ungefär hälften av remisserna till kom från Stockholmskassan. RRV redovisade att handläggarna vid de kassor som inte utnyttjade sjukhusen i särskilt hög grad dels ansåg att det fanns andra vårdgivare än sjukhusen som man kunde nyttja, dels var kritiska mot den verk- samhet som bedrevs vid sjukhusen. Enligt RRV fungerade RFV:s sjukhus som en slags sista instans i komplicerade sjukfall. En remiss till något av sjukhusen ansågs utgöra ett bevis för att prövat alla möjligheter. RRV kunde inte finna att remisserna berodde på att sjukhusen erbjöd unika utred- nings- eller behandlingsmetoder. Enligt RRV kunde förfarandet ifråga- sättas från humanitära synpunkter och innebära en risk för fördyrat be- slutsfattande. RRV ställde sig frågande till om socialförsäkringen över huvud ta- get bör främja och finansiera forskning inom utrednings-rehabilite- ringsområdet. Den FoU-verksamhet som bedrevs vid sjukhusen var av begränsad omfattning och bedömdes enligt RRV i sig inte motivera sjukhusens fortsatta existens. RRV fann vidare att ägarens, d v s RFV, ekonomiska styrning av sjukhusen var svag. Man menade att den aktuella undersökningen vi- sade att den kritik mot sjukhusens verksamhet som fördes fram i stora stycken fortfarande var relevant. Vidare konstate- rade RRV att utredningen visade att RFV utövat sitt ägarinflytande på ett sätt som präglades av passivitet och underlåtenhet. Man påtalade att det inte bedrevs en effektiv verksamhet som svarade mot försäkrings- kassornas behov i rehabiliteringen. Vidare konstaterade RRV att finansieringssystemet bidrog till en otydlighet i ansvarsfördelningen mellan RFV:s sjukhus och den all- männa hälso- och sjukvården. Genom viss verksamhet vid sjukhusen avlastades den regionala hälso- och sjukvårdens ansvar för att själva bygga upp motsvarande verksamhet. Härutöver konstaterade RRV att det inte rådde prismässig konkur- rensneutralitet mellan verkets sjukhus och de institutioner som kassan köper yrkesinriktade rehabiliteringstjänster från respektive finansierar via Dagmarmedel. RRV:s slutsatser var följande: 226 S ANALYS VISAR ATT 2&6 S SJUKHUS HAR EN OTYDLIG VERKSAMHETS INRIKTNING D¤R UPPGIFTS OCH ANSVARSGR¤NSERNA FRAMF¶R ALLT MOT LANDS TINGEN ¤R OKLARA (UVUDMANNASKAPET PR¤GLAS AV PASSIVITET OCH UNDER L¥TENHET 2&6 HAR INTE PRECISERAT SJUKHUSENS ROLL I F¶RS¤KRINGSKASSOR NAS ARBETE MED REHABILITERING &INANSIERINGSFORMEN SKAPAR INGA KRAV P¥ EFFEKTIVT UTNYTTJANDE AV SJUKHUSENS RESURSER $ESSUTOM BIDRAR FINAN SIERINGSFORMEN TILL EN OTYDLIG ANSVARSF¶RDELNING MELLAN 2&6 S SJUKHUS OCH DEN ALLM¤NNA H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN 2&6 S SJUKHUS ¤R INTE ETT KONKURRENSNEUTRALT ALTERNATIV F¶R F¶RS¤KRINGSKASSORNA I F¶RH¥LLANDE TILL LANDSTINGSDRIVNA OCH PRIVATA UPPDRAGSTAGARE 6ERKSAMHETEN OCH DE PROBLEM 2&6 S SJUKHUS ST¥R INF¶R B¶R ENLIGT 226 INTE SES ISOLERADE 3JUKHUSENS VERKSAMHET M¥STE SES MOT BAKGRUND AV DE KRAV OCH BEHOV SOM REHABILITERINGSARBETET ST¤LLER P¥ F¶RS¤KRINGS KASSORNA 226 KAN INTE SE N¥GRA STARKA MOTIV F¶R 2&6 ATT DRIVA EGEN SJUKHUS VERKSAMHET $E MOTIV SOM FINNS F¶R ATT SOCIALF¶RS¤KRINGSADMINISTRATIONEN DRIVER ¤R ENLIGT 226 AV HISTORISK KARAKT¤R $ET ¤R VIKTIGT ATT ETT NYTT SYSTEM LEDER TILL ATT F¶RS¤KRINGSKASSORNA I SIN ROLL SOM BEST¤LLARE F¶RUTS¤TTNINGSL¶ST PR¶VAR EN V¥RD OCH REHABILITERING OLIKA V¥RDGIVARE KAN ERBJUDA 3¥ L¥NGT M¶JLIGT B¶R LOKALA ELLER REGIONALA L¶SNINGAR AN V¤NDAS 3TARKA SK¤L TALAR F¶R ATT SJUKV¥RDSHUVUDM¤NNEN I N¥GON M¥N MED ST¶D AV PRIVATA V¥RDGIVARE B¶R KUNNA TILLHANDAH¥LLA DE REHABILITE RINGSINSATSER SOM KR¤VS (UVUDSAKLIGEN ¤R DET REDAN FALLET Sjuk- och arbetsskadekommittén har i sitt slutbetänkande, SOU 1996:113, beskrivit sin syn på behovet av särskilda sjukhus för social- försäkringsadministrationens räkning. Kommittén konstaterar att flertalet av de nedan angivna arbetsupp- gifterna inte kan förväntas bli utförda inom den ordinarie vården. Pati- entgrupperna bedöms i första hand vara sådana där bekymren främst drabbar försäkringen, inte sjukvården. Av det skälet, menar kommittén, bör försäkringen ha tillgång till resurser som kan styras av försäkrings- administrationen till de insatsområden där de för tillfället gör mest nytta för sjukförsäkringen. Kommitténs sammanfattande bedömning är &¶RS¤KRINGSKASSORNA BEH¶VER HA TILLG¥NG TILL SPECIELLA RESURSER AV DEN TYP SOM BESKRIVS NEDAN OCH SOM INTE F¶RV¤NTAS KUNNA TILLHANDA H¥LLAS AV DEN REGULJ¤RA H¤LSO OCH SJUKV¥RDEN $E BEHOV SOM SJUKF¶R S¤KRINGEN I FRAMTIDEN BEH¶VER HA TILLGODOSEDDA AV 2IKSF¶RS¤KRINGSVER KETS SJUKHUS ELLER I ANNAN FORM KAN I KORTHET S¤GAS VARA F¶LJANDE -"ED¶MNING AV EXTREMT SV¥RUTREDDA F¶RS¤KRADE S¥V¤L N¤R DET G¤LLER ARBETSF¶RM¥GANS NEDS¤TTNING SOM BEHOVET AV OCH M¶JLIGHETERNA TILL REHABILITERING -6ISSA ST¶DINSATSER F¶R DESSA F¶RS¤KRADE I FORM AV BEHANDLING OCH REHABILITERING -¥NGA G¥NGER HANDLAR DET OM MOTIVATIONSH¶JANDE ¥TG¤RDER - -ETODUTVECKLING N¤R DET G¤LLER NYA PATIENTGRUPPER SOM MER IDENTIFIERAS I SJUKF¶RS¤KRINGEN ¤N INOM DEN ORDINARIE SJUKV¥RDEN $ET KAN OCKS¥ G¤LLA PATIENTGRUPPER SOM INTE ¤R NYA MEN D¤R BEHO VET AV NYA METODER FRAMF¶RALLT UPPM¤RKSAMMAS INOM SJUKF¶RS¤K RINGENS ADMINISTRATION (ITTILLS HAR MAN EXEMPELVIS ARBETAT MED PA TIENTER MED ¶VERVIKT FIBROMYALGI OCH HJ¤RTINFARKT ) FRAMTIDEN TORDE PSYKOSOMATISKA SJUKDOMAR I OLIKA FORMER VARA PRIORITERADE IN SATSOMR¥DEN F¶R SJUKF¶RS¤KRINGEN -$E METODER SOM UTVECKLAS B¶R NATURLIGTVIS UTV¤RDERAS VETENSKAPLIGT %RFARENHETERNA B¶R SPRIDAS TILL DEN ORDINARIE V¥RDEN F¶R ATT MAN D¤R SKALL KUNNA TA HAND OM AKTUELLA PATIENTGRUPPER P¥ ETT B¤TTRE S¤TT 3AMTIDIGT ¤R DET VIKTIGT ATT 2IKSF¶RS¤KRINGSVERKETS SJUKHUS SL¤PPER DESSA PATIENTGRUPPER OCH INRIKTAR SIG P¥ NYA BEHOV SOM -'ENOM ATT VERKSAMHETEN OCH DE UTVECKLINGSINSATSER SOM G¶RS SKA PAR KUNSKAPER OCH ERFARENHETER KOMMER UTBILDNING AV PERSONAL INOM BL A F¶RS¤KRINGSKASSORNA ATT VARA EN L¤MPLIG UPPGIFT F¶R VER KETS SJUKHUS ,IKAS¥ ATT TA FRAM MATERIAL TILL UTBILDNING AV L¤KARE M FL YRKESKATEGORIER 8.4Försäkringskassornas remissvar på sjuk- och arbetsskadekommitténs betänkande Fem försäkringskassor har tagit upp frågan om sjukhus i samband med remissvaren i anslutning till sjuk- och arbets- skadekommitténs betänkande. i menar att sjukhusen i allmänhet gör bra medicinska överväganden och arbetsförmågebedömningar. Man ser det som mycket viktigt att kassorna har nuvarande sjukhus, som kan arbeta med försäkringsmedicinska frågor, forskning samt nya frågor och problem. i instämmer i kommitténs bedömning om att kassan behöver ha tillgång till de speciella resurser som beskrivs i betänkandet. Kassan ställer sig dock tveksam till om detta skall ske genom att RFV bedriver egen verksamhet för att tillförsäkra sig om dessa speciella resurser. Malmöhuskassan anser att försäkringskassorna behöver fortsatt till- gång till de resurser som verkets sjukhus tillhandahåller. Man menar att den patientgrupp som är aktuell vid sjukhusen ofta är lågprioriterad inom sjukvården samt att det för behandling och bedömning av vissa patienter kan vara av vikt att de kommer bort från sin hemmiljö.