sou · GLB3141d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Få vet kanske om att tidskriften finns. Tidskrifterna måste mark- nadsföra sig och hitta sin målgrupp, vilket kräver ett ihärdigt arbete där man är beroende av utskick till presumtiva prenumeranter i form av brev och påseendeexemplar av tidskriften. Många tidskrifter väljer att skicka med foldrar och kuponger med prenumerationserbjudande i andra tidskrifter. Men även då tar posten ut en extra avgift beroende på hur foldern är beskaffad; ibladad, inhäftat, storlek, vikt etc. i förhål- lande till den tidskrift foldern medföljer. har krav rests på ett särskilt kulturporto. Från Postens sida har man motsatt sig ett sådant porto med hänvisning till att det inte finns ekonomiskt utrymme inom Posten för detta. Istället skulle det krävas ett extra bidrag från staten för att täcka inkomstbortfallet. Posten har också motsatt sig ett kulturporto med hänvisning till att det skulle vara svårt att hantera ett sådant specialfall. ger bidrag för att man kostnadsfritt distribuerar blindskrift och talböcker inom ramen för det anslag får för särskilda samhällsåtaganden. Bland dessa finns även kassettidskrifter. Var hittar man lösnummer av kulturtidskrifter? Kanske i någon enstaka välsorterad bokhandel som tillhandahåller ett visst utbud av framför allt litterära tidskrifter – lokala eller "rikstidskrifter". I bästa fall i någon av de tio Press stop-butiker som finns i landets större städer. Eller i de för- säljningsställen för tidskrifter som drivs av tidskriftsverkstäderna i och eller av i i . Ett och annat bokcafé som drivs av ideella krafter kan också ha kulturtidskrifter i sitt sortiment. Råkar man be- finna sig på ett evenemang som musikfestival, poesidagar eller berät- tarcafé händer det att tidskrifter säljs via bokbord eller ambulerade för- säljare. Några tidskrifter försöker hitta sin specialintresserade läsare via t.ex. musikaffärer, skivhandeln, sportbutiker, Tredje världen-butiker etc. Hur man marknadsför sin tidskrift och hittar lämpliga distribu- tionsvägar beror mycket på redaktionens uppfinningsrikedom, ork och inte minst tillgång på människor som är villiga att satsa lite extra utöver mödan att redigera och få tidskriften tryckt. Och som har förmågan att hitta kringvägarna runt de stora etablerade distributionsföretagens motorvägar som utestänger kulturtidskrifter med små upplagor, dålig ekonomi och ibland något oregelbunden utgivning. Biblioteken är ett av kulturtidskrifternas viktigaste fönster ut mot världen och nya läsare. Det gäller såväl folk- som skolbibliotek. Via biblioteken distribueras också Kulturtidskriftskatalogen. (Se vidare avsnittet Biblioteken och tidskrifterna.) När biblioteken minskar sina tidskriftsprenumerationer försvinner inte bara en viktig inkomstkälla för tidskrifterna utan också en viktig exponering för att nå nya läsare och förhoppningsvis även nya prenumeranter. Ovanstående beskrivning bekräftas också av svaren från de tid- skrifter som svarade på enkäten. Många – 56 av 143 – uppger att tid- skriften finns i bokhandeln, men då rör det sig om någon enstaka lokal bokhandel eller några av de bättre sorterade bokhandlarna. Någon rikstäckande spridning är det långt ifrån tal om. Ett ytterst litet antal finns i Pressbyrån (6 av 143). upplagor är till prenumererad. En annan bidragande orsak till tidskiftenas svårighet att nå ut är den kaotiska utveckling som skett inom distributionen, som domineras av de stora och väletablerade tidskrifterna. hade Svenska Pressbyrån ett omfattande och rikstäckande distributionsnät för all press, däribland tidskrifter. Press- byrån vinnlade sig om neutralitet och uteslöt inte utgivare från distribu- tionen, vilket gynnade de mindre tidskrifterna. Distributionen kom att skötas av , Presam, ägt av ett hundratal tidskrifts- förlag som Presam distribuerade. Presam delades i sin tur 1989 upp i fyra delar: morgonpress, kvällspress, bastidskrifter och specialtid- skrifter. En förändring av hela strukturen ägde rum i och med att dagspressen lämnade den gemensamma distributionen. De stora tid- skriftsförlagen beslöt 1992 att bilda ett eget distributionsföretag som fick en dominerande ställning på marknaden av den lösnummerförsålda tidskriftsupplagan och ca 12 000 återförsäljare. Den del av det gamla Presam som stod utanför Tidsam ombildades till nytt bolag; Predab. Detta gick i konkurs 1993. Efterträdare till detta bolag blev SM-distribution numera Interpress, som är helt privatägt. 1 Det här är en utveckling som också följts av Rådet för mångfald inom massmedia. finns två stora dominerande distributörer: Tidsam och Interpress (tidigare SM-distribution). Andra distributörer är Progek i som distribuerar ett stort antal tidskrifter till prenumeranter och som försöker skapa ett utbyggt distributionssystem för tidskrifter till bokhandel. En annan aktör på området är Press Stop-kedjan som ägs av och som driver tio Press . Seelig distribuerar inga tidskrifter alls till bokhandeln. Biblioteks- tjänst förmedlar via TidningsCentralen prenumerationer till framför allt folk- och skolbibliotek. Andra prenumerationsförmedlare är Wenner- gren & . Tidsam startade och ägs av till . Övriga ägare är , och . Tidsam dominerar distribu- tionsmarknaden . Företaget distribuerar huvudsakligen ägar- förlagens tidningar (). Men efter beslut hos tvingas man även distribuera andra förlags tidskrifter. Tidsam har ca 12 000 återförsäljare över hela landet som distribue- rar 70 miljoner tidskriftsexemplar eller 200 titlar. Kravet för att Tidsam skall distribuera en tidskrift är att den har minst 10 000 exemplar i lösnummerupplaga och utkommer med minst sex nummer . ägs av och distribuerar media- produkter; tidskrifter, dagstidningar, böcker, video, cd och närliggande produkter. Interpress levererar över 200 svenska titlar och 2 000 ut- ländska tidskrifter och dagstidningar. Interpress startade under namnet då man tog över lokaler och utrustning från Predab i som gick i konkurs . Företaget omsätter ca och distribuerar till ca 8 000 handlare inom detalj-, service- och fackhandeln runt om i Sve- rige. Man uppger att företaget har en marknadsandel på . Enligt Interpress har man efter beslut vid- kännts ett stort bortfall eftersom Tidsam måste öppna sin distributions- apparat även för titlar utanför ägarförlaget. Detta har inneburit att Interpress förlorat flera stora tidskrifter som kunder till Tidsam som kan erbjuda bredare distributionsnät till väsentligt lägre kostnader. Detta har tvingat Interpress att hitta en ny strategi med prissänkningar för tidskrifter med stora volymer och avgiftshöjningar för mindre spe- cial- och kulturtidskrifter. kostar det att inregistrera ett nytt förlag hos Interpress, vilket är en engångssumma. Sedan tillkommer en avgift på per förlag och år samt i titelavgift . Varje utgåva kostar dessutom . För en tidskrift som kommer med fyra nummer innebär detta en årlig kostnad på . Återförsäljarens provision ligger på per sålda exemplar (exklusive moms) och ett minimum på per exemplar eller ett minimum per utgåva på totalt . Till detta kommer diverse avgifter för olika typer av merarbete Tidskrifterna skall levereras tisda- gar veckan innan de skall börja säljas ute i handeln. 0RESS 3TOP "ROR ,UNDBERGS %FTR !" ägs av som köpte en tidningsaffär på i av på 1980- talet. hade efter kriget börjat importera engelskspråkiga tidskrifter, en verksamhet som fortsatte att utveckla. är ensamägare till verksamheten. driver företaget tio Press Stop butiker i (fyra butiker), , , , , och . En elfte butik har öppnats i . Villkoren för tidskrifterna är tämligen smidiga och enkla. Någon inträdesavgift krävs inte. Av försäljningen får tidskriften av priset och Press Stop tar i provision. Eventuella returer makuleras av butiken. Tidskrifterna kan själva bestämma varje nummers försälj- ningstid, dvs. hur länge numret skall finnas i butiken innan avräkning sker. Varje butik rapporterar regelbundet via modem till det centrala datorsystemet vilka tidskrifter som sålts och hur många exemplar som finns kvar. För varje förlag görs en sammanställning per titel när försäljnings- perioden är över och sätts pengarna in på förlagets konto. Därefter har förlaget på sig för att kontrol- lera returerna, därefter makuleras de av butiken. Totalt omfattar sortimentet ca 2 000 titlar – framför allt utländska facktidskrifter. Ca 30 svenska kulturtidskrifter finns till försäljning. Progek i är en servicebyrå som erbjuder tidskrifter hjälp med prenumerationsregister, distribution, fakturering och vissa marknads- föringsinsatser. Dessutom sköter Progek bokföring och andra ekono- mitjänster samt förvaltar kundernas medel, det senare inom Progek progressiv sparkassa ekonomisk förening. Progek bildades som ett arbetskooperativ med åtta delägare, är ensam ägare. Det officiella namnet är Progek progressiv ekonomitjänst ekonomisk förening. Bland kunderna finns förutom kulturtidskrifter även ideella föreningar, fria teater- grupper, förlag samt en del institutioner inom statlig förvaltning som och Sida. Progek tillhandahåller även underlaget för innehållet i Kulturtid- skriftskatalogen. distribuerar Progek tidskrifter till bokhandel och bokcafeer. Totalt rör det sig om 45 tidskrifter som utnyttjar denna tjänst. Progek tar själv inte kontakt med försäljningsställena utan det är upp till varje tidskrift att själva leta upp intresserade försäljare. Därefter tar Progek hand om register, uppföljning och fakturering. Distributionen till för- säljningställena sköter antingen Progek eller tidskrifterna själva. I det senare fallet tillhandahåller Progek etiketter på försäljningsställena och tidskrifterna distribueras som de skickas ut till prenumeran- terna. För Progeks tjänster betalar tidskrifterna per försälj- ningsställe och utgåva. gör Progek en beställnings- och inventeringslista som skickas runt till samtliga bokhandlare och andra försäljnings- ställen. Genom denna lista erbjuds indirekt andra tidskrifter än de som kanske ursprungligen tog kontakt med handeln. distribuerar Pro- gek till ett hundratal försäljningsställen inkl. bokcaféer. Försäljningsställena anger på inventeringslistan hur många exem- plar av varje tidskrift som återstår. Dessa makuleras och Progek skickar sedan en faktura till respektive försäljningsställe och fördelas intäkterna till respektive tidskrift. Det har förts diskussioner mellan och Progek om ett sär- skilt distributionssystem för kulturtidskrifter där skulle stå för kostnaderna för katalog och presentationer. skulle täcka de administrativa kostnaderna och vara huvudansvarig för systemet. Men diskussionerna har ännu inte resulterat i något konkret i avvaktan på att Progek behöver ett nytt datasystem för kunna sköta en så pass omfattande distribution som det skulle bli frågan om. Få bokhandlare tillhandahåller kulturtidskrifter i sitt ordinarie sorti- ment. I bästa fall finns några tidskrifter som BLM, Artes och liknande och kanske någon lokal tidskrift som lämnas in av redaktionen direkt. Om bokhandeln säljer kulturtidskrifter beror det ofta på att det i perso- nalen finns någon som är särskilt intresserad av att driva en sådan avdelning. Ofta behövs någon som är införstådd med tidskrifternas ibland oregelbundna liv och som vet om när nya nummer är på gång eller om redaktionen är inne i en tillfälliga svacka. Varken inom , eller har man centralt diskuterat möjligheten att bygga upp en distributions- apparat för tidskrifter till bokhandeln. Inte heller inom Seelig har frå- gan om tidskriftsdistribution till bokhandeln varit uppe på dagord- ningen. Det är istället upp till varje enskild bokhandel att själv ta in kulturtidskrifter till försäljning. Det finns flera bokhandlare som gör det . Någon noggrann kartläggning av detta har utredningen av tidsskäl inte kunnat göra. En bokhandel som profilerat sig på försäljning av kulturtidskrifter är i . Följande kan tjäna som exempel på hur hanteringen av tidskrifter i bokhandeln går till . finns ett 80-tal tidskrifter i sortimentet. Några är på väg ut eftersom redak- tionerna har råkat i ekonomiska eller personella svårigheter. Nya kom- mer in. Man säljer från ca 5 exemplar av ett nummer till kanske 50. Det finns en kärna av kvalitetstidskrifter som säljer bra. Blir något nummer eller en ny tidskrift uppmärksammad i massmedia märks det på försäljningen. Man märker också om redaktionen har medlemmar som verkligen brinner för sin tidskrift. De är i allmänhet också uppfinningsrika när det gäller att marknadsföra tidskriften. Det är svårt att få tidskriftshanteringen att bli effektiv om det inte finns någon anställd i bokhandeln som själv är intresserad av tidskrifter och som ser till att avdelningen fungerar. På Hedengrens har man velat profilera sig som en bokhandel som bl.a. säljer kulturtidskrifter. Tidskrifterna finns inte enbart i hyllorna på tidskriftsavdelningen utan även som lockvaror på disken vid kassan där kunderna i väntan på sin tur kan titta och bläddra i tidskriften. Hedengrens får de flesta tid- skrifterna i kommission via Progek. gjorde i samarbete med Progek ett försök med lösnummerförsäljning av kulturtidskrifter via ett antal s.k. Ett antal kiosker och tobakshandlare engagerades i försöket. Via dessa kunde tidskrifter beställas och avhämtas . &¶RS¶K MED F¶RS¤LJNING VIA TIDSKRIFTSVERKST¤DERNA Tidskriftsverkstäderna bedriver också försäljning av tidskrifter, allt från medlemstidskrifter till ett mer heltäckande sortiment av tidskrifter. Genomgående är detta ingen lukrativ verksamhet utan mer att betrakta som en form av marknadsföringsåtgärder för tidskrifterna. 4IDSKRIFTSBUTIKEN I ,UND I öppnade Lunds tidskriftsverkstad butik i anslutning till sina lokaler på 3 i . Verksamheten har kunnat drivas tack vare årligt stöd från . Sortimentet i butiken är till stor del identiskt med de tidskrifter som finns i Kulturtidskriftskatalogen. har butiken drygt 200 tidskrifter i sitt sortiment. Dessutom säljs verkstadens medlemstidskrifter samt en del böcker utgivna av tidskriftsförlagen. Det finns också möjlighet att beställa tidskrifter via Internet från butiken som kontinuerligt presenterar nyinkomna nummer. Kundunderlaget består dels av spontana besök – en form av mark- nadsföring av tidskrifter. Även om man kanske inte alltid köper en tid- skrift med sig hem, så har man fått kunskap om utbudet och möjlighet att komma tillbaka. Dels finns en fast kundkrets som regelbundet kommer in. Närheten till torghandeln på bidrag också till fler spontanbesök. flyttar Lunds tidskriftsverkstad till , där man bl.a. kommer att få större och mer butiksanpassad lokal med skylt- fönster i gatuplanet. Något som tyvärr saknats på . Verkstaden hade en tidskriftskiosk på där man sålde tidskrifter i anslutning till föreställningar och andra evenemang. har verkstadens medlemstidskrifter sålts på . Initiativet kom från , som redan från början varit engagerade i att visa upp och sälja verkstadens tidskrifter, samt sprida allmän information om kulturtidskrifter. I nya foajé säljer tidskriftsverkstaden ett urval tid- skrifter genom ett samarbete med personalen i baren. Tanken är att verksamheten efterhand skall utvecklas att omfatta icke-medlemstid- skrifter, framför allt sådana med direkt anknytning till teater. inleddes ett samarbete med Antikvariat som bl.a. specialiserat sig på kurslitteratur i samhällsvetenskap och huma- niora. De 41 medlemstidskrifterna bildar bas. Dessutom kommer man att sälja övriga verkstäders medlemstidskrifter. Man har också för avsikt att sälja en del utländska kulturtidskrifter. Verkstaden i har ingen försäljning av tidskrifter, men diskussioner pågår om att sälja medlemstidskrifterna i Tidskriftsbiblio- tekets informationsdisk. -EDIARUMMET I 'AMLA 3TOCKHOLM på 26 i drivs i samverkan mellan ett antal mindre förlag och tryckerier tillsammans med En Bok för Alla. Här disponerar Föreningen för . I butiken säljs föreningens medlemstidskrifter på kommis- sionsbasis – ca 80 stycken. Butikslokalen kan även disponeras av tidskrifterna för olika arrangemang. Upphovsrättens ändamål är att skydda författares, journalisters, bild- konstnärers, tonsättares m.fl. verk mot bl.a. olaglig kopiering. Rättig- heterna regleras genom lagen om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk. Sedan fotolagen upphävdes 1994 regleras även fotogra- fernas rättigheter i upphovsrättslagen (URL). Upphovsrättslagen ger upphovsmannen ensamrätt att förfoga över sitt verk genom att göra det tillgängligt för allmänheten, mångfaldiga det och sprida exemplar av verket. Upphovsrätten omfattar också en ideell rätt – s.k. droit moral. Det innebär att upphovsmannen har rätt att bli namngiven när exemplar av verket framställs och är skyddad mot att verket ändras på ett sätt som kränker hans litterära eller konstnärliga anseende. Det upphovsrättsliga skyddet består under upphovsmannens livstid och efter utgången av dödsåret. För fotografier som inte räk- nas som verk är skyddstiden då bilden framställdes. De inskränkningar som finns i upphovsrättslagen gäller bl.a. rätten att kopiera för enskilt bruk (dock inte datorprogram), dvs. för fram- ställarens eget behov eller hans eller hennes närmaste familj- eller vän- krets. Det anses också vara enskilt bruk om någon för sitt personliga bruk kopierar inom ramen för sitt eget arbete i en yrkesverksamhet. Däremot kan inte ett företag, en organisation eller en myndighet ko- piera för de anställdas behov. En biblioteksbesökare kan med andra ord kopiera en artikel ur en tidskrift på för enskilt bruk, men det är förbjudet att sedan kopiera upp ett större antal kopior för spridning inom t.ex. en skolklass eller på en arbetsplats. Bonus är en ideell förening som inkasserar, förvaltar och fördelar ersättningar för mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk samt fotografiska bilder. På uppdrag av medlemmarna förhandlar Bonus om kopieringsavtal som upplåter viss rätt till fotokopiering för undervis- ningsändamål inom hela utbildningssektorn; , landstings- , statlig samt privat. har Bonus 17 medlemsorganisa- tioner - utgivar- och upphovsmannaorganisationer. Enligt upphovsrättlagens bestämmelser om s.k. avtalslicens blir Bonus-avtalen bindande även för utomstående upphovsmän. Avtals- licenserna omfattar både svenska upphovsmän som står utanför organi- sationerna och utländska upphovsmän. För att ett kollektivt avtal skall kunna åberopas som grund för avtalslicens fordras att avtalet har ingåtts av en organisation eller organisationer som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området. Vidare förutsätts att det kollektiva avtalet rör kopiering inom undervisningsverksamhet som bedrivs i organiserade former. En utomstående upphovsman har dock alltid rätt att förbjuda att hans eller hennes verk kopieras. Bonus har följande målsättning för verksamheten: Bonus´ medlemmar upplåter rättigheter för fotokopiering, när det är motiverat att kopiering sker som komplement till inköp av böcker, läromedel, tidningar, noter och bildmaterial. Med detta som utgångspunkt skall Bonus tillvarata rättsinnehavar- nas ekonomiska och ideella intressen enligt följande: -Förhandla om kopieringsavtal på organisationernas uppdrag. -Sprida information om upphovsrätten rörande kopiering. -På förekommande avtalsområden bevaka upphovsrättens efter- levnad. -Följa utvecklingen på kopieringsområdet, i fråga om både teknik och användning, såväl nationellt som internationellt. Basen i verksamheten är kopieringsavtalen. Genom avtalen kan ille- gal kopiering minskas, övrig kopiering begränsas samt rättsinnehavarna ersättas för nyttjandet. Därmed främjas tillkomsten av nya verk. Sam- tidigt härmed kan legitima kopieringsbehov tillgodoses och nyttjarna bli medvetna om upphovsrätten och de intressen som denna skyddar. Bonus kasserar in de upphovsrättsliga ersättningarna som verk- /96 uppgick till . används av Bonus för att täcka administrativa kostnader. Återstående medel fördelas av styrelsen på fem s.k. förvaltningsgrupper som representerar bok-, läromedel-, press, not- och bildområdena, där läromedel domine- rar följt av press , noter , bild och bok . Fördelningen baseras på statistiska undersökningar som görs i sam- arbete med professionella undersökningsinstitut. Dessa ger information om hur mycket skyddat material som kopieras, dels hur kopieringen fördelar sig mellan skilda materialkategorier som t.ex. press, noter och bilder. Medlemsorganisationerna bestämmer själva hur de fördelar medlen vidare till rättsinnehavarna. Ofta används Bonus-medlen för stipendier, utbildning eller individuell fördelning. Bonus bedriver en särskild informations- och kontrollverksamhet som riktar sig mot högskolor, gymnasier och grundskolor som besöks av kopieringsombud. Dessa informerar om reglerna och rapporterar till Bonus om reglerna inte efterföljs. Föreningen bildades av pressens organisationer med uppgift att sluta avtal om kopiering. Avtalet ger abonnenten rätt att kopiera redaktionell text för interninformation. För detta nyttjande erhåller medlemsorganisationerna Föreningen , , och Tidnings- utgivarna ersättning via Föreningen . !,)3 är en ideell förening bildad av , , och för att bevaka och tillgodose upphovsmännens ideella och ekonomiska intressen när offentliggjorda och/eller utgivna verk vidareanvänds. Genom förvaltningsuppdrag åtar sig att för de litterära upphovs- männens del förhandla med nyttjare, samverka med andra rättig- hetshavare och organisationer, träffa avtal om nyttjande och inkassera samt fördela ersättning för nyttjande. Stor del av ALIS´ verksamhet rör den vidareanvändning av litterära verk som sker genom ny teknik. Copyswede är en ekonomisk förening som bildades av tio organisationer inom KLYS tillsammans med och (). Copyswedes uppgift är framför allt att avtalsbelägga det s.k. grannlandstittandet på TV-programmen. 5PPHOVSR¤TTEN OCH DIGITALA MEDIER När det gäller upphovsrättens tillämpning för digitala medier är läget inte helt klart. En intensiv debatt pågår föranledd av de tillägg till som behandlades vid en diplomatisk konferens i . Förslaget inför konferensen hade lagts fram av (). Från bibliotekshåll har man motsatt sig resultaten av konferensen. 11.11Minskade biblioteksprenumerationer – ökad kopiering Många kulturtidskrifter har märkt en nedgång i antalet biblioteksprenumerationer. Det innebär inte bara ett inkomst- bortfall för tidskriften utan också en försämrad marknadsföring. –ökade bibliotekens tidskriftsprenumerationer . låg inköpen av böcker och dagstidningar på samma nivå eller minskade. En nedåtgående trend började dock märkas och denna har fortsatt . gifterna har hämtats ur rapporten .¥GRA NEDSLAG I VERKLIGHETEN ¥R ",ENA *ANSSON 3TATENS KULTURR¥D. Prenumerationerna har minskat mer än titlarna; från 145 308 (1990) till 125 007 (1994) eller en minskning på . har antalet titlar sjunkit från 82 938 (1990) till 73 872 (1994), en minskning . Det kan finnas många orsaker till att prenumerationerna har minskat mer än antalet titlar. Ett skäl är att biblioteken i en krympande ekonomi strävar efter att försöka ha kvar titelbredden. Ett annat skäl är att antalet biblioteksenheter sjunkit kraftigt, från nästan 2 000 till ca 1 700 enheter. Ett tredje skäl är att tidskrifterna blivit dyrare jämfört med prisutvecklingen på böcker. På de bibliotek där man minskat tidskriftsanslaget i proportion till det totala mediaanslaget har antalet prenumerationer minskat. Andra bibliotek har prioriterat tidskrifterna genom att bibehålla antalet prenumerationer. Få bibliotek har ökat antalet prenumerationer. Svaren i utredningens enkät till kulturtidskrifterna bekräftar den bild över minskade biblioteksprenumerationer som tar upp i sin undersökning. Av de 129 tidskrifter som lämnat uppgifter på just dessa frågor anger en minskning, oförändrat antal bib- lioteksprenumerationer och har märkt en viss ökning. Bland de senare finns en del nystartade tidskrifter som av naturliga skäl bör uppleva en prenumerationsökning och tidskrifter som slagits samman med andra. som biblioteksprenumerationerna minskar ökar inte minst den oreglerade kopieringen av tidskrifternas innehåll.