ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GLB3106 · 1998-01-01 00:00:00 — Det upphovsrät- tsliga regelsystemet för ersättning vid vidareförsäljning av konst bör vara en lämplig utgångspunkt för utredaren vid bedömningen av dessa frågor men även andra lösningar är tänkbara. Utredaren skall även komma med förslag hur bevakningen av avgiften bör ske och vem som bör kräva in avgiften och betala ut pengarna. Det måste vara ett smidigt och effektivt system. Utredaren skall även överväga vad avgiften skall användas till. Utgångspunkten bör här vara att den skall användas till kollektiva ändamål. har en upphovsrättslig avgift på vidareförsäljning kombinerad med ett offentligrättsligt system medan enbart har det sistnämnda. Utredaren skall titta närmare på dessa modeller. En offentligrättslig avgift av detta slag får karaktär av skatt. Utredaren skall undersöka en sådan avgifts förenlighet med i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter m.m. I budgetpropositionen för anges ramarna för statens insatser på det konstnärspolitiska området för perioden 1997- 1999. Förslag som ej ryms inom dessa ramar skall åtföljas av förslag till annan finansiering inom utgiftsområdet. För utredaren gäller regeringens direktiv att redovisa de regionalpolitiska konsekvenserna av framlagda förslag (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Utredningsarbetet skall vara avslutat före .
sou · GLB3108d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Dokumentet finns inte tillgängligt som text.
sou · GLB3116d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Även om bestämmelserna i artikel 27 inte innebär att barnfamiljers levnadsstandard kan behållas oförändrad i förhållande till andra gruppers levnadsstandard i tider av ekonomisk nedgång kan det emellertid enligt vår mening finnas anledning att mot bakgrund av några av mer allmänna principer säga något om denna situation. har utifrån såväl bestämmelserna i artikel 2 om icke-diskriminering och artikel 4 om användningen av tillgängliga resurser, vid granskningen av några länderrapporter uttryckt farhågor för att prioriteringar i tider av ekonomisk nedgång kan leda till en mindre tillfredsställande utveckling för olika grupper av barn beroende på bl.a. socialt ursprung. Av betydelse i sammanhanget är, som vi angett i det föregående, även principerna i artikel 6 om varje barns rätt till utveckling kompletterad med bestämmelserna i artikel 29 om att barnets fulla möjligheter skall tas till vara. Mot bakgrund av vad som anförts är det enligt vår mening oroväckande att andelen barn som lever i familjer med små ekono- miska resurser ökar. Denna utveckling måste noggrant följas, särskilt när det gäller situationen för barn som lever med en ensamstående förälder och barn i invandrarfamiljer. Detta bör göras i syfte att kunna uppmärksamma och förhindra att prioriteringar görs som ytterligare försämrar den ekonomiska situationen för dessa grupper. En av de faktorer som lett fram till den försämrade situationen för barn är enligt vår mening den kraftigt ökade arbetslösheten. Vilka andra faktorer som bidragit till den försämrade situationen för vissa barnfamiljer är det svårare att med lika stor säkerhet uttala sig om. Vi har i det föregående framhållit betydelsen av att analyser som visar vilka konsekvenser som åtgärder på olika nivåer inom samhället får för barn. De försämringar i barns sociala trygghet och levnadsstandard som vi pekat på i detta avsnitt understryker vikten av att det regelbundet görs sådana analyser.
sou · GLB3131d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Beroende på marknadssituationen när tillskottet sker kan det inte uteslutas att det får en viss kursdrivande effekt. Enligt utredningens bedömning har dessa farhågor dock inte den styrkan att det är befogat att fördröja utbetalningen av delar av medlen. Utredningen har också gjort beräkningar av kapitalutvecklingen i systemet . Beräkningarna visar bl.a. att den svenska aktiemarknaden efter ikraftträdandet kan komma att tillföras ca .
sou · GLB3141d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Skillnaden mellan Svenska Förläggareföreningens beräkning av den totala marknaden och ovan redovisade enkätresultat ligger i vad som medräknats som förlag. Utredningens enkät har gått ut till företag som enligt Svensk Näringsgrensindelning omfattar förlagsverksamhet. begränsar sig till att uppskatta marknaden till ca 250 förlag som enligt föreningens uppfattning är att betrakta som professio- nella förlag som agerar på den gängse kommersiella marknaden. tar inte in uppgifter om importen. Som framgår av bilaga 6 har förlagen utanför en annan inriktning. Direktförsäljning till konsument och andelen facklitteratur har en större 94 &¶RLAG OCH UTGIVNING andel jämfört med de förlag som är medlemmar av Förläggareföre- ningen. Fördelning på distributionskanaler av allmänlitteratur. Beräkning av den totala marknaden &¶RLAG OCH UTGIVNING 95 Föreningen () är en branschorga- nisation för svenska läromedelsproducenter. har föreningen 30 medlemmar vars verksamhet i huvudsak utgörs av utgivning av läro- medel i form av tryckta läromedel, AV-läromedel, datamjukvara och liknande upphovsrättsligt skyddat material. Enligt föreningen svarar föreningens medlemmar för av försäljningen av tryckta läromedel Försäljning av läromedel fördelad på skolform eller mot- svarande, exkl. moms i tkr -10,49 -5,7 -6,17 -7,7 -2,48 Enligt den branschstatistik som FSL tar fram uppgick den totala för- säljningen till exkl. moms . Detta innebar en minskning före . Granskar man fördel- ningen mellan olika stadier så finner man att försäljningen av läromedel avsedda för gymnasieskolan och Komvux minskade . 96 &¶RLAG OCH UTGIVNING försäljningen till ökat . Detta beror främst på att elevantalet ökat med ca 20 000 elever. En redovisning av hur kommunerna hanterar läromedelsförsäljningen ges i kapitel 6. Kostnaden för en elev i uppgick till . Kostnaden för läromedel och utrustning uppgår till 2 000 kro- nor, varav kostnaden för läroböcker uppgår till . Enligt FSL har kommunernas kostnader för undervisningen minskat . har inköpen av läromedel per elev minskat i fasta priser. 18 Källa: Skolan i siffror 1996.
sou · GLB3154d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är därför angeläget att landsting och kommuner strävar efter att finna organisatoriska lösningar för patientnämndsverksamhe- ten som gör det möjligt att arbeta med problem i hela vårdkedjan genom att inrätta nämnder som besitter erfarenhet både från kommu- nernas och landstingens hälso- och sjukvård. Det finns även behov av att samordna kansliresurserna i syfte att stärka dessa och åstadkomma kanslier med bred kompetens. Sådana lösningar ligger också i linje med de nya former för samverkan om vården och omsorgen mellan kommuner och landsting som håller på att växa fram i många län. Det ligger även i sakens natur att det ur medborgarnas och patienternas perspektiv är en fördel att kunna vända sig till en instans om man är missnöjd med vården oberoende av om det är kommunen eller som svarar för verksamheten. Ytterligare en frågeställning som uppmärksammas gäller patient- nämndernas ställning i förhållande till hälso- och sjukvården. Det är enligt kommittén mycket viktigt att det inte råder någon tvekan om att patientnämnderna är självständiga i förhållande till dem som beslutar om hälso- och sjukvården. Kommittén anser mot den bakgrunden att det är direkt olämpligt att ledamöterna i patientnämnderna kombinerar de uppdragen med uppdrag i kommunala nämnder med ansvar för hälso- och sjukvård. Det är enligt kommittén av yttersta vikt att de båda rollerna hålls åtskilda för att upprätthålla förtroendet för patientnämn- dens verksamhet. Kommittén föreslår slutligen att regeringen tar initiativ till en utvär- dering av patientnämndernas verksamhet efter det att de nya reglerna har varit i kraft .
sou · GLB3176d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör vara utformad. förordnades undertecknad att vara särskild utredare. Utredningen har antagit namnet . Som experter har i utredningen medverkat departementssekreteraren , , kanslirådet , och rättssakkunniga , . I en särskild referensgrupp har ingått , barn och ungdomar, , i , , och skrivsvårigheter, , , , , , , , , , , , , , , , Neurologiskt , , , , , , Ö stersunds kommun , , , , och , Akademikers . Till sekreterare förordnades, , hovrättsassessorn . Utredningen har samrått med Utredningen (In 1997:06) om översyn av lagen mot etnisk diskriminering, , och med Utredningen (A 1997:02) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, . har bistått med uppgifter om innehållet i utländsk rätt (kap 6). Utredningen överlämnar nu ett delbetänkande som innefattar förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Delbetänkandet ges ut i serien med nummer 1997:176
sou · GLB3179 · 1998-01-01 00:00:00 — 3YGESIKRINGENS FORHANDLINGSUDVALG C O !MTSR¥DSFORENINGEN, Fysio- terapi og vederlagsfri fysioterapi, Landsoverenskomster mellem Syge- sikringens Forhandlingsudvalg og Danske Kommuneinformation, Køpenhamn, 1995. 3YGESIKRINGENS FORHANDLINGSUDVALG C O !MTSR¥DSFORENINGEN, Psy- kologhjælp, Overenskomst mellem Sygesikringens Forhandlingsudvalg og Dansk Psykolog , Forlaget Kommuneinformation, Køpen- hamn, 1997. 6¤STERBOTTENS L¤NS LANDSTING, Uppföljningsrapport , lands- tingets remissregler, 1997. 6¤STERBOTTENS L¤NS LANDSTING, Sjukgymnastik i primärvården – kart- läggning och förslag till åtgärder, 1997. –REBRO L¤NS LANDSTING, Utvärdering av effekter av beslutade remiss- regler, 1997.
sou · GLB319 · 1998-01-01 00:00:00 — HOS EN F¶RS¤KRINGSGIVARE &¶R ATT SVARA P¥ NEGATIVA EFFEKTERNA P¥ IMPORTERADE VAROR FR¥GAN OM EN F¶RS¤KRINGSL¶SNING SKULLE TORDE D¤REMOT TROTS ALLT BLI BEGR¤NSADE VARA N¶DV¤NDIG M¥STE MAN UNDERS¶KA OM SYFTET MED DEN TVINGANDE F¶RS¤KRINGEN VILKET ¤R ATT GARANTERA ATT $E OVAN F¶RDA RESONEMANGEN ANG¥ENDE DET FINNS N¥GON SOM KAN TA HAND OM N¶DV¤NDIGHET OCH PROPORTIONALITET UTG¶R VARORNA KAN UPPN¥S P¥ N¥GOT ANNAT EN ALLM¤NT H¥LLEN SPEKULATION OM P¥ VILKA PUNKTER EN S¥DAN DISKUSSION SKULLE KUNNA ) OCH MED ATT PRODUCENTANSVAR ¤R KOMMA ATT F¶RAS $ET VIKTIGA I N¥GOT SOM UPPMUNTRAS INOM %5 OCH ATT SAMMANHANGET DVS DET SOM F¶RANLEDER MEDLEMSSTATERNA UPPMANAS ATT UTVECKLA L¶SNINGAR P¥ AVFALLSOMR¥DET I LINJE MED T¤NKTA L¶SNINGAR SANNOLIKT UPPFYLLER PRINCIPEN OM PRODUCENTANSVAR S¥ BORDE REKVISITEN F¶R ATT F¥ INF¶RAS TROTS ATT INTE ETT GENERELLT PRODUCENTANSVAR SOM HANDELSHINDER KAN KOMMA ATT UPPST¥ ¤R S¥DANT KUNNA ANSES VARA EN OPROPOR ATT ¥TG¤RDERNA ¤R UTFORMADE P¥ ETT S¤TT TIONERLIG ¥TG¤RD I F¶RH¥LLANDE TILL MILJ¶ SOM LEDER TILL S¥ F¥ HANDELSRESTRIKTIONER OCH AVFALLSFR¥GOR &R¥GAN BLIR IST¤LLET SOM M¶JLIGT $ETTA I KOMBINATION MED HURUVIDA DE HANDELSHINDER SOM DELS INF¶RANDET AV ETT PRODUCENTANSVAR F¶R ATT F¶RSLAGET OCH ID©N INTE DEFINITIVT KAN SAMTLIGA UTTJ¤NTA VAROR DELS F¶RS¤K F¶RKLARAS STRIDA MOT %' R¤TTEN MED RINGSL¶SNINGEN KAN KOMMA ATT INNEB¤RA MINDRE ¤N EN NOGGRANN R¤TTSLIG PR¶VNING ¤R PROPORTIONELLA I F¶RH¥LLANDE TILL DET I EN D¶MANDE INSTANS $ETTA SYFTE LIGGER I LINJE MED S¥V¤L PRINCIPEN OMATT F¶RORENAREN SKA BETALA SOM PRINCIPEN OM PRODUCENTANSVAR VILKA HAR FRAMH¥LLITS SOM MILJ¶M¥L ¤VEN INOM %5 ) PREAMBELN TILL F¶RSLAGET OM ETT %' DIREKTIV OM UTTJ¤NTA FORDON STADGAS T EX ATT I ENLIGHET MED PRINCIPEN ATT F¶RORENAREN SKA BETALA OCH F¶R ATT GENOMF¶RA PRINCIPEN OM PRODU CENTANSVAR B¶R ANSVARET F¶R INSAMLING OCH ¥TERVINNING AV UTTJ¤NTA FORDON INTE L¤NGRE LIGGA HOS OFFENTLIGA MYNDIG HETER UTAN HOS DE EKONOMISKA AKT¶RERNA
sou · GLB3191 · 1998-01-01 00:00:00 — Denna utveckling kommer att fortsätta. Investeringarna behöver balanseras av inkommande investeringar om skall kunna uppnå en uthå llig konkur- renskraft, ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Utredaren skall värdera hur uppfyller de av statsmakterna beslutade målen för myndighetens verksamhet och särskilt analysera de arbetsmetoder och den strategi som myndigheten har valt. Utredaren skall vidare värdera verksamhetens inriktning, upp- byggnad, resurser, organisation och bemanning. Jämförande studier bör göras med motsvarande organ i andra europeiska länder. Mot bakgrund av att har varit operativt verksam i endast är det för tidigt att göra en regelrätt utvärdering av resultatet i form av utländska nyinvesteringar eller nyetableringar i . Utredaren skall dock, i de former som utredaren själv finner lämpliga, begära in synpunkter från de olika intressenter som berörs av myndighetens investeringsfrämjande arbete. Utredaren kan även ta upp andra frågor som inte nämns i detta direktiv. Utredaren skall föreslå de förändringar som utvärderingen kan motivera. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:24) samt redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet (dir. 1996:49). (Närings- och handelsdepartemenet)
sou · GLB3193 · 1998-01-01 00:00:00 — 1.En part kan som helst säga upp denna ramkonvention genom notifikation till generalsekreterare. 2.Uppsägningen träder i kraft i den månad som följer efter utgången av en period från den dag då generalsekretaren mottog notifikationen. generalsekreterare skall underrätta medlemsstater, andra signatärstater och varje stat som har anslutit sig till denna ramkonvention om a)undertecknande, b)deponering av ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument c)dag för denna ramkonventions ikraftträdande enligt artiklarna 28, 29 och 30, d)andra åtgärder, notifikationer eller meddelanden som rör denna ramkonvention. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, undertecknat denna ramkonvention. Upprättad i den på engelska och French, both texts being equally authentic, in a single copy which shall be deposited in the archives of . The Secretary General of shall transmit certified copies to each member State of any State invited to sign or accede to this framework Convention. franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar som skall deponeras i arkiv. generalsekreterare skall sända bestyrkta kopior till varje medlemsstat i och till varje annan stat som har inbjudits att underteckna eller ansluta sig till denna ramkonvention.
sou · GLB3194 · 1998-01-01 00:00:00 — Case C-338/91 Steenhorst Neerings [1993] ECR I-5475 Case C-91/92 Faccini , [1994] ECR I-3325 Case C-128/92 Banks v British Coal [1994] ECR I-1209 Case C-334/92 , [1993] ECR I-6911 Joined cases C-46/93 and C48/93 Brasserie du pêcheur/ FactortameIII, [1996] ECR I-1029 Case C-392/93 , [1996] ECR I-1631 Case C-479/93 , [1995] ECR I-3843 Case C-5/94 , [1996] ECR I-2553 Case C-192/94 El [1996] ECR I-1296 Joined cases C-283/94, C-291/94 och C-292/94, Denkavit, [1996] ECR I-5063 Case C-334/94 Commission v the French Republic, [1996] ECR I-1307 Joined cases C-178/94, C-179/94, C-188/94, C-189/94 och C-190/94 Dillenkofer, [1996] ECR I-4845 Joined cases C-94/95 and 95/95 Bonifaci m.fl., [1997] ECR I-000 Case C-261/95 Palmisani, [1997] ECR I-000 Case C-373/95 Maso m.fl., [1997] ECR I-000 Case E-1/95 v Svenska staten (dom avkunnad ) Avgöranden vid svenska domstolar NJA I 1978 s. 125 Talan mot staten om skadestånd under påstående att regeringen eller förfarit felaktigt genom att försumma att fatta beslut har avvisats med stöd av 3 kap 7 § skadeståndslagen. NJA I 1994 s. 194 Hovrätt har avvikit från prejudikat av Högsta dom- stolen. Detta har inte ansetts grunda skadeståndsskyldighet för staten. RH 1996:37 En arbetstagare har inte, fastän lönegarantilagen av hov- rätten i målet befunnits strida mot gällande EG-direktiv, ansetts kunna grunda sin talan mot staten om att utfå lönefordran enligt lönegaranti- lagen direkt på direktivet. Dom , DT 21, ; ./. staten angå- ende ersättning enligt lönegarantilagen (bifall – fördragskonform tolk- ning) Beslut , Dnr m.fl.
sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Förvärv av egna aktier tenderar att förstärka företagsledningens makt i förhållande till aktieägarna. Dessutom innebär bolagets agerande på marknaden att aktiernas värde oundvikligen kommer att påverkas på ett otillbörligt sätt. Som argument för att publika bolag skall få förvärva egna aktier anför majoriteten att man därigenom på ett smidigt och i förhållande till utländska bolag konkurrensneutralt sätt kan häva överlikviditet. Emellertid bedöms alla olägenheter som kan uppkomma vid förvärv av egna aktier som så bekymmersamma att man uppställer krav som motsvarar vanliga regler om nedsättning av bolags aktiekapital och vid utförsäljning av förvärvade aktier regler som motsvarar vanliga regler om nyemission. Dessutom skall en mängd börsregler tillkomma till förhindrande av kursmanipulation. Redan den mängd regler av kompli- cerad art som uppställts talar för att själva institutet ej bör införas. Starka skäl talar för en harmonisering av den svenska aktie- bolagsrätten med den internationella med avseende på att tillåta förvärv av egna aktier. En tvivelaktig lagregel blir emellertid inte fullt ut godtagbar bara för att den accepteras av ett flertal andra stater. Det finns heller inga krav från EU att alla medlemsländer tillåter köp av egna aktier. Det finns all anledning att självständigt pröva reglerna utifrån den egna rättstraditionen. Vårt principiella motstånd mot att tillåta köp av egna aktier omfattar egentligen alla aktiebolag, men med hänsyn till att principerna onekligen har sin största bärighet när det gäller publika bolag omfattar reservationen endast dessa. I de privata bolagen som inte vänder sig till marknaden för sin kapitalförsörjning utövas i praktiken oftast ägar- och företagsledningsfunktion av samma personer. Det finns därför inte samma möjlighet eller behov att upprätthålla den boskillnad mellan dessa funktioner som bör känneteckna de noterade företagen. Argu- mentet om kurspåverkan faller av naturliga skäl också bort i fallet med de privata bolagen. Till skillnad från de publika bolagen har de privata också andra behov av enklare regler för att t ex kunna genomföra ett generationsskifte i familjeföretaget. Vi motsätter oss av dessa skäl inte majoritetens förslag på detta område.
sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — har med andra ord haft en månad på sig att insamla relevant material kring bostadsbidragen för unga, att sammanställa och analysera det, samt att utifrån det forma genomtänkta och välmotiverade förslag vars konsekvenser kan överblickas. Det säger sig självt att den uppgiften inte har varit möjlig att klara på så . Det förslag som föreligger i detta delbetänkande är med andra ord inte tillräckligt underbyggt för att det skall vara möjligt att ta ställning till det. Skulden för detta skall dock inte läggas på kommittén. Skulden skall istället läggas på regeringen som var allt för sent ute med att utfärda tilläggsdirektiven, och som har haft allt för bråttom med att få fram ett förslag. Genom detta har regeringen bidragit 186 Unga och arbete SOU 1997:40 starkt till att underminera kommitténs möjligheter att fullgöra sin uppgift så som samma regeringen kräver. Det är knappast logiskt, men inte desto mindre ett faktum. Ett beklagligt sådant. 10.9 Sakkunniga och Ulri- ka Ungdomspolitiska kommitténs arbete spänner över många områden och kommittén har haft på sig att ta fram ett delbetänkande. Kommittén har i stor utsträckning utgått från uppgif- ten att inhämta synpunkter från bl.a. ungdomar själva, men det är uppenbart att den pressade tidsplanen lett till att det finns vissa brister i det redovisade underlaget. På flera områden finns i betänkandet en svag koppling mellan analys, överväganden och förslag, vilket gör det svårt att avgöra vilka åtgärder som är nödvändiga. Vad gäller förslagen så är kostnader, finansiering samt konsekvenser och effek- ter på andra områden inte redovisade på ett tillräckligt sätt. Detta sammantaget gör det svårt att utifrån det redovisade underlaget ta ställning till varje enskilt förslag. Vi kan se särskilda problem avseende de två förslagen i ka- pitel 5. Statliga insatser till unga arbetslösa, vilka innebär att beslut- rätten om arbetsmarknadspolitiska medel på försök skulle delegeras till kommuner respektive överföras till en central delegation med parlamentarisk förankring. Staten bör generellt sett vara restriktiv med att skapa ytterligare administrativa strukturer, varför åtgärder av detta slag måste vara särskilt motiverade. Vidare bör den pågående försöksverksamheten med kommunalt inflytande över arbetsmark- nadspolitiken ligga till grund för ev. ytterligare initiativ på detta område. Unga och arbete 187
sou · GLB349 · 1998-01-01 00:00:00 — SOU 1990:12 Meddelarrätt () SOU 1992:110 Information och den nya InformationsTeknologin () SOU 1993:10 En ny datalag () SOU 1994:34 Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar (Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten) SOU 1994:105 Ny lagstiftning om radio och TV (Radiolagsutred- ningen) SOU 1994:118 Informationsteknologin Vingar åt människans förmåga () SOU 1994:146 Massmedieforskning för bransch och samhälle (Utredningen om sektoriell massmedieforskning) SOU 1995:78 Den svenska rymdverksamheten (Utredningen om den svenska rymdverkamheten) SOU 1995:37 Vårt dagliga blad (-94) SOU 1995:68 arbetsprogram () SOU 1996:16 Förankring och rättigheter () SOU 1996:25 Från massmedia till multimedia Att digitalisera svensk televison (utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television) SOU 1996:40 Elektronisk dokumenthantering () SOU 1996:110 Inför ett svenskt kulturnät (Kulturnät ) SOU 1996:181 Mega-Byte (Ungdomens IT-råd) DsJu 1980:5 Remissyttranden över yttrandefrihetsutredningens betänkande (SOU 1979:49) Grundlagsskyddad yttrandefrihet DsJu 1985:4 Remissyttranden över yttrandefrihetsutredningens betänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten DsJu 1986:4 Förslag om följdlagstiftning till en grundlagsreform angående yttrandefriheten Ds 1994:51 Skyddet för enskilda personers privatliv Ds 1995:48 Teleoperatörernas skyldigheter vid hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning DsJu 1996:71 Rättsligt skydd för databaser JO:s ämbetsberättelse 1993/94 JO1 s. 79 f.