sou · GLB3179 · 1998-01-01 00:00:00 — Detta för att få vårdgivar- nas synpunkter på de praktiska konsekvenserna av gällande remissreg- ler. Resultaten av dessa studier presenteras i kapitel 4 och 6. För att få ett så brett underlag som möjligt har delegationen också tagit del av ett antal studier av uppföljande och jämförande karaktär som enskilda sjukvårdshuvudmän genomfört. överlämnade en skrivelse tillsammans med 16 000 namnunderskrifter angående Vidarklinikens framtid. Med anledning härav har delegationen gjort ett studiebesök på Vidarkliniken i . För att få ett bredare perspektiv på hur vårdavtal med sjukhus och sjukhem fungerar har delegationen också besökt Salt- sjöbadens sjukhus, , Röda Korsets sjukhus och , samtliga inom . Vidare har delegationen besökt Ryggkirurgiska kliniken i , i som är en psykiatrisk öppenvårdsmottagning, samt i . För att följa upp den internationella studie som delegationen lät ge- nomföra och som i sin helhet finns presenterad i delbetän- kandet har delegationen besökt , och för att ta del av den aktuella utvecklingen inom den öppna sjukvården i dessa länder. har också överlämnat ett antal skrivelser från enskilda personer och organisationer som rör frågor inom delegatio- nens ansvarsområde. Ett antal skrivelser har också inkommit direkt till delegationen. Samtliga skrivelser, som har bidragit till att bredda dele- gationens kunskaper om under vilka villkor de privata vårdgivarna ar- betar, har besvarats eller kommer att besvaras skriftligen när slutbetän- kandet föreligger. som detta slutbetänkande överlämnas, , anordnar delegationen en konferens vid vilken betänkandet presenteras. Dessutom presenteras pågående verksamheter från olika håll i landet. Uppgifterna i detta kapitel är huvudsakligen hämtade från Landstings- förbundets löpande statistikinsamling. Vissa kompletterande och korri- gerade uppgifter har inhämtats från sjukvårdshuvudmännen direkt, var- för vissa uppgifter skiljer sig från de av presente- rade uppgifterna . Utvecklingen av antalet läkare och sjuk- gymnaster baserar sig på den enkät som delegationen ge- nomfört . Av tabell 2.1 framgår att det totala antalet läkarbesök uppgick till 25 miljoner, en minskning med drygt 1 miljon besök jämfört med . Läns- och regionsjukvården svarade för , primärvården inklusive privata allmänläkare med vårdavtal för och privata specialistlä- kare i övrigt för av totala antalet besök. Ökningen av antalet pri- vata läkarbesök kan helt förklaras av att ett stort antal f.d. huslä- kare övergick till att vara verksamma enligt den nationella läkarvårds- taxan efter husläkarlagens upphörande. Om man inkluderar de privata allmänläkarna i primärvården i antalet läkarbesök hos de övriga privata läkarbesöken svarade de privata läkarbesöken för av samtliga lä- karbesök. Om man i stället "nivågrupperar" öppenvårdsbesöken och även inkluderar de privata taxeanslutna allmänläkarna i gruppen pri- märvårdsnivå (tabell 2.3) svarade antalet läkarbesök på denna nivå för . 50 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 4ABELL 4OTALA ANTALET L¤KARBES¶K OCH Privata läkare (taxeanslutna och avtal) uppgick antalet läkarbesök till 25,8 miljoner dvs. antalet lä- karbesök minskade med 740 000 (2,). Antalet lä- karbesök inom läns- och regionsjukvården har minskat med 877 000 (8,), inom primärvården ökat med 581 000 (5,) och vad avser besök hos privata läkare exklusive primärvård minskat med 444 000 (8,). Inom primärvården svarade 1996 de privata allmänlä- karna för 1,4 miljoner besök, vilket motsvarar av samtliga besök inom primärvården (tabell 2.2). 4ABELL !NTAL L¤KARBES¶K HOS PRIVATA ALLM¤NL¤KARE I F¶RH¥LLANDE TILL TOTALA ANTALET L¤KARBES¶K I PRIM¤RV¥RDEN varav privata allmänläkare med vårdavtal 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 51 4ABELL !NTALET L¤KARBES¶K P¥ PRIM¤RV¥RDSNIV¥ INKL TAXE ANSLUTNA ALLM¤NL¤KARE I F¶RH¥LLANDE TILL TOTALA ANTALET L¤KARBES¶K Antalet läkarbesök hos taxeanslutna läkare har ökat med 50 000 (1,) (tabell 2.1), som antalet taxeanslutna lä- kare (tabell 2.4) ökat med 240 (), vilket innebär en kraftig pro- duktivitetsminskning. Utvecklingen stämmer i och för sig med de poli- tiska intentionerna bakom förändringarna av ersättningsreglerna, som syftade till att minska antalet besök per vårdgivare till förmån för bättre kvalitet. 1993 utförde en läkare i genomsnitt 2 288 besök . Mot- svarande tal var 2 023, dvs. Det är en ökning jämfört med då antalet besök per läkare uppgick till 1 958. Det totala antalet besök hos offentligt finansierade privatspecialister (exklusive allmänläkare med vårdavtal) uppgick till 4,8 miljoner (tabell 2.1) varav 511 000 besök gällde läkare med vilka vårdavtal träf- fats. 1995 utgjorde knappt 650 000 besök hos läkare med vårdavtal. Det skulle innebära att en minskning med cirka 140 000 besök skulle ha ägt rum . Denna utveckling förefaller inte sannolik. Avvecklingen av avtal med fritidspraktiker kan delvis vara en förklaring men huvuddelen av dessa avtal avvecklades . En förklaring skulle kunna vara att de privata allmänläkarna med vårdavtal inte konsekvent redovisats inom primärvården, varför statistiken sannolikt är behäftad med felaktigheter. 2.2Antalet privata offentligt finansierade läkare 1996 fanns det 2 084 läkare som erhöll ersätt- ning enligt lagen om läkarvårdsersättning (tabell 2.4), vilket är en ök- ning med 19 läkare jämfört med . ökade antalet allmän- läkare med läkarvårdsersättning med 119 (f.d. husläkare) varför minsk- 52 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH ningen bland övriga specialistläkare var 100. En del av dessa har över- gått till vårdavtal och övriga upphört på grund av ålder eller andra skäl. Tabell 2.5 visar utvecklingen av privata allmänläkare sedan huslä- karlagen upphört. fanns det enligt 4 025 allmänläkare varav 502 () var privata. Antalet privata allmänlä- kare inom primärvården stämmer överens med de uppgifter som fram- kom av delegationens undersökning . Jämfört med innebär de en minskning med totalt 163 allmänläkare. De privata all- mänläkarna minskade med 166 eller , dvs. de stod för mer än hela minskningen. Dessa uppgifter har väckt stor uppmärksamhet i mass- media och föranlett socialutskott att i en skrivelse till revisorer föreslå en granskning av genom- slaget av regeringens och intentioner när det gäller utveck- lingen av primärvården. I den förstudie som revisorer pre- senterat konstateras bland annat att primärvårdens andel av de samlade resurserna endast har ökat marginellt . För- hållandevis litet har hänt vad gäller förskjutningen av resurser mellan primärvård och sjukhusanknuten vård. Först var antalet läkar- besök större än inom den sjukhusanknutna vården. Utöver de uppgifter som redovisats av framgår av tabell 2.4 att antalet allmänläkare verksamma enligt den nationella lä- karvårdstaxan, enligt statistik, ökat från 1995 till 1996, dvs. en ökning med 119. Denna ökning har inte beaktats i uppgifter när bristsituationen bedömts. Den beskrivna redovisningen visar att det 1996 fanns färre antal allmänlä- kare i landstingens primärvårdsorganisationen men att det totala antalet allmänläkare på primärvårdsnivå inklusive de taxeanslutna allmänlä- karna inte har minskat i samma utsträckning. 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 53 4ABELL !NTALET PRIVATA OFFENTLIGT FINANSIERADE L¤KARE Läkare med ersättn. * Enl. RFV uppgick antalet till 432 inkl. vikarier, varför denna uppgift skall ställas i relation till RFV:s uppgift ang. totala antalet läkare med ersättning enl. LOL, 2 274. 1)Avser . 2)Källa: . 4ABELL !NTALET PRIVATA ALLM¤NL¤KARE MED AVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL TOTALA ANTALET ALLM¤NL¤KARE INOM PRIM¤RV¥RDEN 5021) 2) 1)Källa: . 2)Källa: Delegationens enkät 3)Källa: Delegationens enkät . Av delegationens enkät framgår (tabell 2.5) att antalet all- mänläkare ökat med 233 när gjorde sin undersökning. Det är huvudsakligen bland de offentligt anställda, som en ökning kan noteras. Redovisat material måste tolkas med viss försiktighet. Det har visat sig föreligga vissa svårigheter att få fram an- talet specialistläkare i allmänmedicin för de offentligt anställda inom primärvården. Uppgifterna har följts upp med telefonsamtal och det har då framkommit att flera sjukvårdshuvudmän medvetet satsat på en ök- ning av antalet allmänläkare. har det också i vissa fall påpe- kats att Socialstyrelens uppgifter varit för låga. Vidare kan det konsta- teras att vissa svårigheter föreligger att redovisa antalet anställda i för- hållande till helårsbefattningar liksom att det föreligger svårigheter att redovisa faktiskt anställda i förhållande till budgeterat antal befatt- ningar. Sammantaget torde man dock våga påstå att en ökning av de offentligt anställda allmänläkarna har ägt rum. har antalet privata allmänläkare verksamma enligt den nationella läkarvårdstaxan 54 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH minskat från 360 enligt delegationens enkät till 330 . Av tabell 2.6 framgår det totala antalet allmänläkare på primär- vårdsnivå och . 4ABELL 4OTALA ANTALET ALLM¤NL¤KARE P¥ PRIM¤RV¥RDSNIV¥ H¶STEN 5021) 2) 1)Delegationens enkät . 3)Delegationens enkät . De uppgifter som redovisats av i tabell 2.4 avser antalet läkare som erhållit ersättning från sjuk- vårdshuvudmannen. har också i en särskild under- sökning redovisat antalet läkare per 960101 och 961231 och vilka för- ändringar som ägt rum . Uppgifterna framgår av tabell 2.7. 4ABELL !NTALET PRIVATA L¤KARE UNDER MED ERS¤TTNING ENLIGT L¤KARV¥RDSTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA ,ANDSTINGSF¶RBUNDET Upphört p.g.a. ålder, 65-år Upphört p.g.a. andra skäl 1) exkl. allmänläkare för och samt kommun som redovisat sina uppgifter som ersättning enl. vårdavtal. Av tabell 2.7 framgår att det var 42 tidigare taxeanslutna läkare som övergick till att vara verksamma enligt vårdavtal som träf- 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 55 fats med sjukvårdshuvudmannen. Av samma tabell framgår vidare att 46 nya vårdavtal tillkommit , vilket innebär att vårdavtal träffats med 4 läkare som inte haft etablering och varit verk- samma enligt den nationella taxan. har också i samma undersökning belyst föränd- ringen /97 då möjligheten för läkare fr.o.m. 65-års ålder att vara verksamma enligt den nationella taxan försvann. Vidare förhandlades fram ett antal vårdavtal som trädde i kraft först 970101. Av tabell 2.8 framgår att 279 läkare på grund av ål- dersskäl upphörde med att vara verksamma enligt den nationella taxan. Vidare framgår att 69 tidigare taxeanslutna läkare fr.o.m. 970101 över- gick till att vara verksamma enligt vårdavatal. Hur många av dessa som var eller äldre framgår inte av undersökningen. Av tabell 2.8 framgår också att 74 nya vårdavtal tillkommit per 970101 vilket inne- bär att vårdavtal träffats med 5 läkare som inte haft etablering och varit verksamma enligt den nationella taxan. Allmänläkare som är verksamma enligt den nationella taxan inkluderas i det antal som anges som verksamma enligt lag medan allmänläkare med vårdavtal i normal- fallet inte inkluderas i det antal som anges som verksamma enligt vård- avtal. Sannolikt inkluderas emellertid allmänläkare från och liksom från kommun. 4ABELL !NTAL L¤KARE OCH MED ERS¤TTNING ENLIGT L¤KARV¥RDSTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA ,ANDSTINGSF¶RBUNDET (inkl. allmänläkare) (exkl. allmänläkare) Upphört p.g.a. ålder, Upphört p.g.a. andra skäl Som tidigare nämnts har delegationen genomfört en undersökning för att belysa utvecklingen . 56 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 4ABELL !NTAL SPECIALISTL¤KARE EXKL ALLM¤NL¤KARE OCH H¶STEN MED ERS¤TTNING ENLIGT L¤KARV¥RDSTAXA ELLER V¥RDAVTAL+¤LLA 3AMVERKANSDELEGATIONEN Upphört p.g.a. ålder 65-år Upphört p.g.a. andra skäl eller övergått till taxa 4ABELL !NTAL ALLM¤NL¤KARE OCH H¶STEN MED ERS¤TTNING ENLIGT L¤KARV¥RDSTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA 3AMVER KANSDELEGATIONEN Upphört p.g.a. ålder 65-år Upphört p.g.a. andra skäl eller övergått till taxa har antalet taxeanslutna läkare minskat med 560. 328 läkare har upphört med verksamheten på grund av ålder och 59 har upphört med verksamheten av andra skäl. 253 har övergått till att vara verksamma med vårdavtal och 80 har tillkommit med ersätt- ning enligt nationella taxan. När det gäller specialistläkare med vårdavtal (exklusive allmänlä- kare) går det inte att jämföra material med det som delegationen inhämtat genom sin undersökning. Uppgifterna skil- jer sig alltför mycket och de redovisade skillnaderna kan inte förklaras av att några landsting i förbundets undersökning valt att redovisa all- mänläkarna med vårdavtal bland övriga specialistläkare. Om man emellertid utgår från uppgift om att 511 000 lä- 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 57 karbesök gjordes hos läkare med vårdavtal 1996 torde delegationens uppgifter vara mer korrekta, med hänsyn till vad som kan anses vara en rimlig uppgift om antalet besök per läkare. Delegationen begränsar sig därför till att redovisa de förändringar som uppgetts på grund av ålder, övergång till vårdavtal m.m. Bland specialistläkarna med vårdavtal har 80 upphört med verksamheten medan 275 vårdavtal träffats, dvs. antalet specialistläkare med vårdavtal har ökat med 195. Av dessa vårdavtal har 155 träffats . Bland allmänläkarna med vårdavtal har 18 upphört med verksamheten och 47 återgått till att vara verksamma enligt den nationella taxan. (De flesta husläkare som återgick till den nationella taxan gjorde detta före ). Dessutom har 26 vårdavtal träffats varav 20 tillkommit , dvs. har antalet allmänläkare med vårdavtal minskat med 39. Det bör noteras att den tidigare negativa utvecklingen av privata allmänläkare inom primärvården har vänt och att det nu åter träffas nya vårdavtal. Totalt sett har antalet privata läkare mins- kat med 404 och uppgick till 2 387. Det innebär en minsk- ning . har nettominsk- ningen varit marginell (-6). Antalet läkare anslutna till den nationella taxan har minskat med 165 som 175 läkare träffat vårdavtal med sjukvårdshuvudmannen. Sammanlagt 521 läkare har upphört med verksamheten på grund av ålder eller andra skäl. När det gäller bedöm- ningen av utvecklingen redovisar endast ett fåtal sjukvårdshuvudmän några förväntade förändringar. Sammanlagt 17 läkare uppges upphöra med verksamheten av åldersskäl. Sammanlagt knappt 40 vårdavtal bedöms tillkomma varvid och svarar för 32. Ökningen av vårdavtal avser specialistläkare. Någon för- ändring av antalet allmänäkare verksamma enligt taxa eller vårdavtal bedöms inte ske . Sammanfattningsvis kan konsta- teras att utvecklingen av vårdavtal kommit igång på allvar . Bland specialistläkarna har 155 av totalt 406 vårdavtal tecknats , vilket är en ökning . Ökningen i absoluta tal har helt naturligt framför allt ägt rum i storstäderna. Inom () har 113 vårdavtal tillkommit , vilket är en ökning . Av sammanlagt 965 privata lä- kare inom SLL har 195 specialistläkare och 169 allmänläkare, eller to- talt , vårdavtal. Trots den kraftiga dominansen av privatläkare till storstäderna är den procentuella fördelningen mellan vårdavtal och er- sättning enligt lag och förordning densamma för riket som helhet. De uppgifter som lämnats av sjukvårdshuvudmännen i delegatio- nens enkät redovisas i sin helhet i bilagorna 2 A – F. 58 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH En sammanfattning av de förändringar av antalet läkare som ägt rum återfinns i tabell 2.11. 4ABELL &¶R¤NDRINGAR AV ANTALET PRIVATA L¤KARE UNDER PERIODEN JANUARI H¶STEN läkare m. vård- 2.3Ersättningen till privata offentligt finansierade läkare Av tabell 2.12 framgår ersättningen till privata läkare. De privata all- mänläkarna inom primärvården ingår inte i redovisningen eftersom uppgift om detta saknas . uppgick emellertid den to- tala ersättningen till privata läkare från sjukvårdshuvudmännen till . Till detta kommer patientavgifter. 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 59 4ABELL %RS¤TTNING TILL PRIVATA OFFENTLIGT FINANSIERADE L¤KAREMKR OCH MED ERS¤TTNING ENLIGT L¤KARV¥RDSTAXA 1) Avser endast specialistläkare exklusive allmänläkare för jämförbarhet med 1995. Om dessa inkluderas uppgick ersättningen till . 2.4Antalet sjukgymnastbesök mellan 1993- 1996 Av tabell 2.13 framgår att det totala antalet sju kgymnastbesök hos landstingen och de privata sjukgymnasterna uppgick till 8,4 mil- joner, vilket är en minskning med 119 000 jämfört med . Minsk- ningen kan hänföras till de offentliganställda sju kgymnasterna inom primärvården. Antalet besök har ökat något hos de privata sjukgym- nasterna, som 1996 svarade för av samtliga sju kgymnastbesök jämfört 1993. I statistiken ingår inte de besök som utförts hos de primärkommu- nalt anställda sjukgymnasterna. D essa sjukgymnaster ökade . Ökningen kan helt hänföras till antalet sjukgymnaster verksamma inom äldreomsorgen, dvs inom ra- men för ÄDEL-reformen. Antalet landstingsanställda sjukgymnaster minskade något , från 5062 till 4941. 4ABELL 4OTALA ANTALET SJUKGYMNASTIKBES¶K OCH 60 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH Privata sjukgymnaster (ersättn. enl. taxa och avtal) varav ersättning enl. taxa 2.5Antalet privata offentligt finansierade sjukgymnaster Av tabell 2.14 framgår att det 1996 fanns 2 303 sju kgymnsater som fick ersättning enligt lagen om ersättning för sjukgymnastik, vilket in- nebär en viss minskning jämfört med och som delvis kan förkla- ras av att en övergång skett till vårdavtal. 1993 utförde en sju kgymnast med ersättning enligt den nationella taxan i genomsnitt 2 467 behandlingar. 1996 var motsvarande tal 2 021 dvs. Jämfört med 1995 innebär det en viss ökning (). 4ABELL !NTALET PRIVATA OFFENTLIGT FINANSIERADE SJUKGYMNASTER OCH MED ERS¤TTNING ENLIGT SJUKGYMNASTTAXA Sjukgymnaster med ersättn. De uppgifter som redovisas i tabell 2.14 avser antalet sjukgymnaster som erhållit ersättning från sjukvårdshuvud- mannen. har också i en särskild undersökning re- dovisat antalet sjukgymnaster per 960101 och 961231 och vilka föränd- ringar som ägt rum . Uppgifterna framgår av tabell 2.15. 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 61 4ABELL !NTALET SJUKGYMNASTER UNDER MED ERS¤TTNING ENLIGT SJUKGYMNASTTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA ,ANDSTINGSF¶R BUNDET Upphört p.g.a. ålder, 65-år Upphört p.g.a. andra skäl Av tabell 2.15 framgår att det var 21 tidigare taxeanslutna sjukgymnaster som övergick till att vara verksamma enligt vårdavatal som träffats med sjukvårdshuvudmannen. Av samma tabell framgår vidare att 21 nya vårdavtal tillkommit , dvs. det var endast tidigare taxeanslutna sjukgymnaster som sjukvårdshuvudmannen träf- fade vårdavtal med. har också i samma undersökning belyst föränd- ringen /97 då möjligheten för sju kgymnsater fr.o.m. 65-års ålder att vara verksamma enligt nationella taxan försvann. Vi- dare förhandlades fram ett antal vårdavtal som trädde i kraft först 970101. Av tabell 2.16 framgår att 97 sju kgymnaster upp- hörde att vara verksamma /97 och att 34 tidigare taxeanslutna övergick till att vara verksamma enligt vårdavtal. Hur många av dessa som var eller äldre framgår inte av undersök- ningen. Vidare framgår av tabell 2.16 att 35 nya vårdavtal tillkom fr.o.m. 970101 vilket innebär att vårdavtal träffades med en sju kgym- nast som inte haft personlig etablering och varit verksam enligt den nationella taxan. 62 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 4ABELL !NTAL SJUKGYMNASTER OCH MED ERS¤TT NING ENLIGT SJUKGYMNASTTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA ,ANDSTINGSF¶R BUNDET Upphört p.g.a. ålder, 65-år Upphört p.g.a. andra skäl eller återgång till taxa Som tidigare nämnts har delegationen genomfört en undersökning för att belysa utvecklingen och som redovisas i tabell 2.17. 4ABELL !NTAL SJUKGYMNASTER OCH H¶STEN MED ERS¤TTNING ENLIGT SJUKGYMNASTTAXA ELLER V¥RDAVTAL +¤LLA 3AMVER KANSDELEGATIONEN Upphört p.g.a. ålder, 65-år Upphört p.g.a. andra skäl eller övergått till taxa har 107 vårdavtal träffats varav 105 med tidigare taxeanslutna sjukgymnaster. har antalet sjuk- gymnaster minskat med 182. Antalet sjukgymnaster verksamma enligt den nationella taxan har minskat med 338 och antalet sjukgymnaster med vårdavtal har ökat med 156. Vidare har 118 sjukgymnaster upphört ed verksamheten på grund av 65-årsregeln och 74 av andra skäl. 160 tidi- gare taxeanslutna sjukgymnaster har övergått till vårdavtal. 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 63 lagt har 163 vårdavtal träffats varav 107 un- der 1997. Av dessa har 97 träffats inom . Det totala antalet privata sjukgymnaster uppgick till 2 227. Minskningen med totalt 182 sjukgymnaster motsvarar . Bedömningen av utvecklingen av antalet sjukgymnaster under res- ten av året är förhållandevis oförändrad jämfört med . Yt- terligare 53 vårdavtal med tidigare taxeanslutna beräknas tillkomma, huvudsakligen i . Antalet sjukgymnaster som berörs av 65- årsreglen är marginell. Antalet vårdavtal har ökat . Av samt- liga privata sjukgymnaster har vårdavtal. Den kraftigaste ök- ningen av vårdavtal har skett inom lands- ting. I har av sjukgymnasterna vårdavtal och är därmed det landsting som har den högsta andelen vårdavtal. De uppgifter som lämnats av sjukvårdshuvudmännen i delegatio- nens enkät redovisas i sin helhet i bilagorna 2 G – H. En sammanfattning av de förändringar av antalet sjukgymnaster som ägt rum återfinns i tabell 2.18 4ABELL &¶R¤NDRINGAR AV ANTALET SJUKGYMNASTER UNDER PERIO DEN JANUARI H¶STEN kommna vård- taxa alt. ny- 64 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 2.6Ersättning till privata offentligt finansierade sjukgymnaster Av tabell 2.19 framgår att den totala ersättningen till taxeanslutna sjuk- gymnaster exklusive patientavgifter uppgick till och er- sättningen till sju kgymnaster med vårdavtal uppgick till . Därtill kommer patientavgifter. 4ABELL %RS¤TTNING TILL PRIVATA OFFENTLIGT FINANSIERADE SJUK GYMNASTER MKR OCH MED ERS¤TTNING ENLIGT SJUK GYMNASTTAXA 2.7Antal behandlingar hos privata offentligt finansierade sjukgymnaster 1995 och 1996 Samtliga landsting hade remisskrav till privat sju kgymnastik. slopade 4 landsting remisskravet, nämligen , i län, och . Totalt berörde detta 985 () av lan- dets 2 303 sjukgymnaster som var verksamma enligt lagen om ersätt- ning till sjukgymnastik (LOS). Av tabell 2.20 framgår i vilken utsträckning slopandet av remisskrav kan ha påverkat antalet behandlingar per sjukgymnast. Av tabellen framgår att antalet behandlingar var större i de landsting som beslutat bibehålla remisskravet jämfört med övriga landsting och att den skillnaden består även . Ökningen av antalet be- handlingar har däremot varit större i de remissfria lands- tingen (+ ) jämfört med de landsting som bibehållet remisskravet (+ ). 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH 65 4ABELL !NTAL BES¶K OCH PER SJUKGYMNAST VERK SAMMA UTAN RESPEKTIVE MED REMISSKRAV 2.8Den totala ersättningen till privata offentligt finansierade läkare och sjukgymnaster 1996 jämfört med Sjukvårdshuvudmännens totala ersättning till läkare och sju kgymnaster med ersättning enligt den nationella taxan uppgick till 2,6 miljar- der, vilket innebär 872 miljoner mer än 1993. Detta skall ställas i rela- tion till att ersättningen till läkare utgick till 240 fler läkare och 574 fler sjukgymnaster och att det också skedde förändringar av taxans utform- ning och arvodesnivåer . Därtill kommer ersättning till läkare och sju kgymnaster med vård- avtal som uppgick till och till allmänläkare inom primärvården med . 2.9Avtal med andra privata vårdgivare Delegationen har i sin enkätundersökning till sjukvårdshuvudmännen också bett att få en redovisning av vårdavtal med andra vårdgivare än läkare, sjukgymnaster, vilka redovi sas i kapitel 2.2 och 2.5 samt psykoterapeuter och psykologer vilka redovisas i kapitel 3.4. Eftersom de svar som redovisas huvudsakligen avser individuella avtal speglar detta inte alltid den tillgång som allmänheten har till dessa vårdgivare. Exempelvis redovisas få avtal med barnmorskor och sjuk- sköterskor. Förklaringen härtill är att när hela eller delar av vårdcent- raler (BVC, MVC) lagts ut på entreprenad redovisas detta som ett avtal. Inte heller antalet individuella avtal speglar alltid tillgången till övriga privata vårdgivare, exempelvis legitimerade kiropraktorer, vilka 66 5TVECKLINGEN AV ¶PPENV¥RD MELLAN OCH i stor utsträckning bedriver sin verksamhet utan offentlig finansiering.