sou · GLB3184 · 1998-01-01 00:00:00 — "ETR¤FFANDE M¶JLIGHETEN ATT ERH¥LLA BOSTADSBIDRAG J¤MST¤LLS STI PENDIER MED F¶RV¤RVSINKOMST TILL DEN DEL DE ¶VERSTIGER KR PER M¥NAD VID BER¤KNINGEN AV BIDRAGSGRUNDANDE INKOMST (¤RVID SES STIPENDIER SOM EN INKOMST SOM GER M¶JLIGHET TILL F¶RS¶RJNING ERS¤TTNING F¶R ARBETE MEDAN SKATTEFRIA STIPENDIER I ¶VRIGT I SIN HELHET INTE BETRAKTAS SOM INKOMST F¶R UTF¶RT ARBETE D¥ DE VARKEN GRUNDAR R¤TT TILL SJUK-ERS¤TTNING ELLER PENSION &R¥N KONSTN¤RSORGANISATIONERNA HAR FRAMF¶RTS ATT M¥NGA KONSTN¤RER SOM F¥R BODSTADBIDRAG G¥R MISTE OM DESS ELLER F¥R DEM S¤NKTA TILL F¶LJD AV ATT DE UPPB¤R SKATTEFRIA STIPENDIER SOM ¶VERSTIGER KR I M¥NA DEN 3TIPENDIER LEDER H¤RIGENOM TILL EN MARGINALEFFEKT "OSTADSBIDRAGET ¤R EMELLERTID KRAFTIGT BEHOVSPR¶VAT OCH D¤RF¶R BEAKTAS SKATTEFRIA STI PENDIER ¶VER EN VISS NIV¥ OCH EXEMPELVIS ¤VEN F¶RM¶GENHET SOM INTE N¥R UPP TILL DE SKATTEPLIKTIGA NIV¥ER %NLIGT LAGEN OM ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING OMFATTAR ARBETS L¶SHETSF¶RS¤KRINGEN B¥DE ARBETSTAGARE OCH F¶RETAGARE -ED F¶RETAGARE AVSES I LAGEN EN PERSON SOM - DIREKT ELLER INDIREKT - ¤GER ELLER ¤R DEL¤GARE I EN N¤RINGSVERKSAMHET SOM DEN F¶RS¤KRADE ¤R PERSONLIGEN VERKSAM I OCH HAR ETT V¤SENTLIGT INFLYTANDE ¶VER g 6ISSA S¤RSKILDA REGLER I ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN G¤LLER F¶R F¶RETAGARE - gg !RBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN BEST¥R AV EN GRUNDF¶RS¤KRING SOM ERS¤TTER NUVARANDE KONTANT ARBETSMARKNADSST¶D +!3 OCH EN INKOMSTBORT FALLSF¶RS¤KRING !RBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN HANDHAS AV ARBETSL¶SHETS KASSOR OCH BEST¤MMELSERNA OM DENNA VERKSAMHET FINNS I LAGEN OM ARBETSL¶SHETSKASSOR %RS¤TTNING ENLIGT GRUNDF¶RS¤KRINGEN L¤MNAS TILL DEN SOM INTE ¤R MEDLEM I EN ARBETSL¶SHETSKASSA ELLER SOM ¤R MEDLEM I EN S¥DAN KASSA MEN INTE UPPFYLLER DE VILLKOR SOM G¤LLER F¶R R¤TT TILL EN INKOMSTRELATERAD ERS¤TTNING %RS¤TTNING ENLIGT INKOMSTBORT FALLSF¶RS¤KRINGEN L¤MNAS TILL DEN SOM VARIT MEDLEM I EN ARBETS L¶SHETSKASSA UNDER MINST TOLV M¥NADER UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT MED LEMMEN EFTER DET SENASTE INTR¤DET I KASSAN UPPFYLLT DET I LAGEN UPP ST¤LLDA ARBETSVILLKORET -EDLEMSKAP I EN ARBETSL¶SHETSKASSA BEVILJAS ENDAST DEN SOM UNDER EN SAMMANH¤NGANDE PERIOD AV FEM VECKOR HAR F¶RV¤RSARBETAT MINST FYRA VECKOR MED MINST TIMMAR PER VECKA 4IDIGARE VAR KRAVET P¥ ARBETAD TID L¤GRE SAMT ATT BEREDSKAPSARBETE R¤KNADES SOM F¶RV¤RVSARBETE %NLIGT g LAGEN OM ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING SKALL ERS¤TTNING VID ARBETSL¶SHET BETALAS UT UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT DEN F¶RS¤KRADE ¤R OF¶RHINDRAD ATT ¥TA SIG ARBETE F¶R EN ARBETSGIVARE MINST TIMMAR PER ARBETSDAG OCH I GENOMSNITT MINST TIMMAR I VECKAN 6IDARE SKALL DEN F¶RS¤KRADE VARA BEREDD ATT ANTA ETT ERBJUDET L¤MPLIGT ARBETE UNDER S¥DAN TID SOM DEN F¶RS¤KRADE INTE ANM¤LT GODTAGBART HINDER HOS ARBETS L¶SHETSKASSAN SAMT VARA ANM¤LDA SOM ARBETSS¶KANDE HOS DEN OFFENTLIGA ARBETSF¶RMEDLINGEN OCH INTE KUNNA F¥ L¤MPLIGT ARBETE &¶R ATT R¤TT TILL ERS¤TTNING SKALL F¶RELIGGA UPPST¤LLS VIDARE KRAV P¥ VISS ARBETAD TID INNAN ARBETSL¶SHETEN UPPKOMMIT !V g LAGEN OM ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING FRAMG¥R ATT EN F¶RETAGARE SOM HUVUDREGEL SKALL ANSES VARA ARBETSL¶S N¤R F¶RETAGARENS PERSONLIGA VERKSAMHET I R¶RELSEN VID EN SAMLAD BED¶MNING KAN ANSES HA UPPH¶RT ANNAT ¤N TILLF¤LLIGT 2EGLERNA INNEB¤R ATT F¶RETAGAREN M¥STE AVVECKLA SIN R¶RELSE HELT F¶R ATT KUNNA F¥ ERS¤TTNING $ET HAR EMELLERTID ANSETTS ATT DET B¶R FINNAS EN M¶JLIGHET F¶R F¶RETAGARE ATT VID ARBETSL¶SHET L¥TA DEN $¤RF¶R SKALL EN F¶RETAGARE SOM TILLF¤LLIGT UPPH¶R ATT BEDRIVA VERKSAMHET I R¶RELSEN ANSES VARA ARBETSL¶S UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT UPPEH¥LLET I R¶RELSEN INTE ¤R AV S¤SONGSKARAKT¤R OCH ATT N¥GON VERK SAMHET INTE BEDRIVS I R¶RELSEN %RS¤TTNING ENLIGT DENNA UNDANTAGS BEST¤MMELSE OM TILLF¤LLIGT UPPH¶RANDE F¥R BARA UTNYTTJAS EN G¥NG PER R¶RELSE &¶RETAGAREN B¶R DOCK HA DRIVIT F¶RETAGET I EN SAMMANH¤NGANDE PERIOD OM TOLV M¥NADER F¶RE VILANDEF¶RKLARINGEN &¶R ATT HA R¤TT TILL ERS¤TTNING SKALL F¶RETAGAREN OCKS¥ HA VARIT MEDLEM I EN ARBETSL¶SHETSKASSA I MINST TOLV M¥NADER .¤R UNDERLAGET F¶R BER¤K NING AV DAGSF¶RTJ¤NSTEN BEST¤MS SKALL F¶R F¶RETAGARE DAGSF¶RTJ¤NSTEN BYGGA P¥ DEN GENOMSNITTLIGA INKOMSTEN FR¥N R¶RELSEN UNDER DE TRE SENASTE ¥REN EXKLUSIVE AVVECKLINGS¥RET &¶R EN EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤R ¤R S¥LEDES F¶RUTS¤TTNINGEN F¶R ATT ERS¤TTNING SKALL UTG¥ VID ARBETSL¶SHET ATT DENNE UPPH¶R MED VERK SAMHETEN REGLERNA I KONFLIKT MED DE F¶RUTS¤TTNINGAR UNDER VILKA KONSTN¤RER ARBETAR UNDER %N KONSTN¤R KAN I GRUNDEN KNAPPAST AVVECKLA SIN VERKSAMHET EFTERSOM DET INTE G¥R ATT G¶RA N¥GON ¥TSKILLNAD MELLAN KONSTN¤REN OCH DEN KONSTN¤RLIGA SKAPANDET $ET ¤R EGENTLIGEN ENBART P¥ ETT MER SYMBOLISKT PLAN KONSTN¤REN UPPH¶R MED SIN VERKSAMHET VID AVREGISTRERING AV FIRMA ¥TERKALLELSE AV & SKATT SEDEL UPPS¤GNING AV ATELJ©KONTRAKT AVYTTRING AV UTRUSTNING +RAVET P¥ ATT VERKSAMHETEN SKALL UPPH¶RA ¤R S¥LEDES ANPASSAT TILL ETT TRA DITIONELLT F¶RETAGANDE &R¥N ETT ARBETSL¶SHETSPERSPEKTIV ¤R KONSTN¤RENS PROBLEM INTE BRISTEN P¥ ARBETE UTAN BRISTEN P¥ INKOMSTER -¶JLIGHETEN TILL FRAMTIDA INKOMSTER BEFR¤MJAS INTE AV ATT ARBETSL¶SHETSKASSAN ST¤LLER FORMELLA KRAV P¥ ATT VERKSAMHETEN SKALL UPPH¶RA F¶R ATT ERS¤TTNING SKALL UTG¥ -ED UTG¥NGSPUNKT I DE NYSS BELYSTA ARBETSL¶SHETSREGLERNA BORDE DET FINNAS EN M¶JLIGHET F¶R KONSTN¤REN ATT %N HELT ANNAN FR¥GA ¤R VILKA KRAV SAMH¤LLET SKALL KUNNA ST¤LLA P¥ EN KONSTN¤R MED BRISTANDE INKOMSTER N¤R DET G¤LLER ATT ST¤LLA SIG TILL ARBETSMARKNADENS F¶RFOGANDE (¤R KAN OLIKA UPPFATTNINGAR KOMMA I FR¥GA FR¥N ATT KONSTN¤REN M¥STE TA ETT ANNAT YRKE F¶R ATT TILL ATT ERS¤TTNING UTG¥R F¶R ATT KOMPENSERA PERIODER AV L¥GA INKOMSTER -¶JLIGHETERNA F¶R EN UPPDRAGSTAGARE ATT ERH¥LLA ARBETSL¶SHETS ERS¤TTNING VID BRIST P¥ UPPDRAG F¶RELIGGER OM EN UPPDRAGSTAGARE HAR H¶GST TV¥ OLIKA UPPDRAGSGIVARE UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT UPPDRAGSGIVARNA BETALAR IN SKATT OCH SOCIALA AVGIFTER DVS ATT UPPDRAGSTAGAREN INTE HAR & SKATTSEDEL 6IDARE B¶R UPPDRAGSTAGARE SOM UPPFYLLER F¶LJANDE KRITERIER BETRAKTAS SOM ARBETSTAGARE I F¶RS¤KRINGEN $EN ARBETSL¶SE SKALL I SIN VERKSAMHET HA OMFATTATS AV KOLLEKTIVAVTAL D¤R DET FRAMG¥R ATT KOLLEK TIVAVTALSPARTERNA ANSER ATT ETT ANST¤LLNINGSLIKNANDE F¶RH¥LLANDE F¶RE LIGGER $EN ARBETSL¶SE F¥R INTE INNEHA & SKATTSEDEL F¶R DET AKTUELLA ARBETET 5PPDRAGEN SKALL VARA AV DEN ARTEN ATT DE F¶RMEDLAS AV OFFENTLIG ARBETSF¶RMEDLING $EN ARBETSL¶SE SKALL VARA ANM¤LD P¥ ARBETS F¶RMEDLINGEN OCH DET SKALL HA UPPR¤TTATS EN INDIVIDUELL HANDLINGSPLAN SOM SYFTAR TILL ATT L¥NGSIKTIGT L¶SA HANS ELLER HENNES ARBETSL¶S HETSPROBLEM ) PRAKTIKEN INNEB¤R REGLERNA ATT DE KONSTN¤RER SOM I HUVUDSAK ARBETAR SOM EGENF¶RETAGARE INTE GES N¥GON M¶JLIGHET TILL UT¶KAD R¤TT TILL ! &¶R DEN SOM INTE KAN ERH¥LLA ERS¤TTNING FR¥N ARBETSL¶SHETSKASSA FINNS KONTANT ARBETSMARKNADSST¶D +!3 $ET KAN MAN F¥ OM MAN VARIT AKTIVT ARBETSS¶KANDE I DAGAR &R¥N DEN JANUARI ¤NDRAS REGLERNA OCH +!3 ERS¤TTS AV GRUNDBELOPPET I DEN ALLM¤NNA ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN OCH H¶JS TILL KR PER DAG $E KONSTN¤RER SOM ¤R EGENF¶RETAGARE KAN DOCK SOM HUVUDREGEL INTE HELLER ERH¥LLA +!3 UTAN ATT AVSLUTA SIN VERKSAMHET $ET HAR INGEN BETYDELSE OM DE INTE HAR N¥GRA INKOMSTER I SIN VERKSAMHET %TT S¥DANT F¶RH¥LLANDE ¤R SOM FRAMG¥TT INTE ATT J¤MST¤LLA MED ARBETSL¶SHET 6AD UTREDNINGEN FRAMF¶RT OVAN OM ATT KONSTN¤RERNA INTE PASSAR IN I ARBETSL¶SHETSSYSTEMET G¤LLER OCKS¥ F¶R GRUNDBELOPPET I F¶RS¤KRINGEN $E SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN ¤R INTE ANPASSADE EFTER KONSTN¤RERNAS ARBETS OCH INKOMSTF¶RH¥LLANDEN $E FLESTA ERS¤TTNINGARNA BYGGER P¥ ATT DEN F¶RS¤KRADE HAR EN J¤MN F¶RV¤RVSINKOMST SOM UTG¥R FR¥N ETT ANST¤LL NINGSF¶RH¥LLANDE $E FLESTA EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤RERNA HAR REGEL M¤SSIGT L¥GA INKOMSTER SOM OCKS¥ ¤R MYCKET OJ¤MNA $ESSUTOM HAR KONSTN¤RER OFTA SIDOINKOMSTER FR¥N ANDRA ARBETEN TILLF¤LLIG ANST¤LLNING UPPDRAG E DYL ) SOCIALF¶RS¤KRINGSSYSTEMEN OCH N¤RLIGGANDE OMR¥DEN LIKST¤LLES KONSTN¤RER MED ANDRA N¤RINGSIDKARE 2EGELSYSTEMEN TAR D¤RMED INTE H¤NSYN TILL ATT KONSTN¤RLIG VERKSAMHET SKILJER SIG V¤SENTLIGT FR¥N VANLIGT F¶RETAGANDE $ET ¤R HELT ANDRA DRIVKRAFTER SOM STYR KONSTN¤RLIG VERKSAMHET OCH DET G¥R INTE ATT DRA N¥GON EGENTLIG SKILJELINJE MELLAN KONSTN¤REN OCH DENNES VERKSAMHET !RBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGENS OCH SO CIALBIDRAGENS KRAV P¥ ATT KONSTN¤RER SKALL UPPH¶RA MED SIN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN F¥R HELT ANDRA KONSEKVENSER F¶R EN KONSTN¤R J¤MF¶RT MED ANDRA F¶RETAGARE $¥ KONSTN¤RLIGA YRKESUT¶VARE MED L¥GA OCH FRAMF¶RALLT OJ¤MNA INKOMSTER HAR SV¥RT ATT F¥ DEL AV DET SOCIALA TRYGGHETSSYSTEM SOM FINNS BORDE S¤RSKILDA SOCIALA TRYGGHETSREGLER UTARBETAS SOM ¤R ANPASSADE TILL KONSTN¤RERNAS ARBETS OCH INKOMSTF¶RH¥LLANDEN $E MEDEL SOM DE EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤RERNA INBETALAR GENOM EGENAVGIFTERNA B¶R ANV¤NDAS TILL ATT GE DEM MOTSVARANDE TRYGGHET SOM ANDRA YRKESGRUPPER HAR ) PROPOSITIONEN OM KULTURPOLITIKEN FRAMF¶RDES OCKS¥ ATT STATENS INSATSER BORDE SYFTA TILL ATT ANPASSA REGELVERKEN P¥ ALLA ATT RIMLIG H¤NSYN TAS TILL KONSTN¤RERNAS SPECIELLA F¶RH¥LLANDEN -OT BAKGRUND AV DE PROBLEM SOM VI HAR IDENTIFIERAT F¶RESL¥R VI ATT EN S¤RSKILD UTREDNING TILLS¤TTS MED UPPGIFT ATT TA FRAM F¶RSLAG SOM F¶R B¤TTRAR DE EGENF¶RETAGANDE KONSTN¤RERNAS ST¤LLNING P¥ SOCIALF¶RS¤K RINGSOMR¥DET OCH N¤RLIGGANDE OMR¥DEN 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET 5TREDNINGEN HAR FUNNIT EXEMPEL P¥ GENERELLA KONSTN¤RSST¶D I 4YSK LAND –STERRIKE (OLLAND &RANKRIKE OCH )RLAND ) 4YSKLAND ¤R SOCIALAVGIFTERNA HALVERADE F¶R ENSKILDA N¤RINGS IDKARE SOM BEDRIVER KONSTN¤RLIG ELLER LITTER¤R VERKSAMHET (¤LFTEN AV NEDS¤TTNINGEN FINANSIERAS AV STATEN AV S K NYTTJARE AV KONST N¤RLIGA ELLER LITTER¤RA VERK SOM BETALAR SOCIALAVGIFTER T EX EN TEATER SOM UPPF¶R EN PJ¤S OCH SLUTLIGEN BETALAS AV AVGIFTERNA AV KONSTN¤REN ) –STERRIKE FINNS ETT LIKNANDE SYSTEM SOM I 4YSKLAND ) (OLLAND F¶RBEREDS NU I PARLAMENTET ETT LAGF¶RSLAG D¤R ETT S¤RSKILT BIDRAG SKALL BETALAS UT TILL KONSTN¤RER MED MYCKET L¥GA INKOMSTER $ET F¶RESLAGNA SYSTEMET HAR KARAKT¤REN AV ETT FLEXIBELT ST¶D TILL KONSTN¤RER SOM BEH¶VER TID ATT ETABLERA SIG P¥ MARKNADEN 3T¶DET P¥MINNER OCKS¥ OM EN S¤RSKILD TYP AV SOCIALBIDRAG SOM RIKTAR SIG ENBART TILL VISSA YRKESOMR¥DEN ) &RANKRIKE ¤R KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE BEFRIADE FR¥N EN KOM MUNAL INKOMSTSKATT TAXE PROFESSIONNELLE 6IDARE LIGGER GRUNDAV DRAGET F¶R DEN STATLIGA INKOMSTSKATTEN P¥ EN H¶G NIV¥ &¶LJDEN ¤R ATT FLERTALET KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE INTE BETALAR N¥GON N¤MNV¤RD INKOMSTSKATT HAR ETT SYSTEM D¤R NYTTJARE AV KONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA VERK F¥R BIDRA TILL SOCIALF¶RS¤KRINGS SYSTEMET MED AVGIFTER 0¥ )RLAND KAN SKATTEMYNDIGHETEN EFTER ANS¶KAN FR¥N EN KONSTN¤R ELLER F¶RFATTARE BESLUTA ATT INKOMSTERNA FR¥N ETT KONSTN¤RLIGT ELLER LITTER¤RT VERK SKALL UNDANTAS FR¥N INKOMSTBESKATTNING 3KATTE BEFRIELSEN KAN OCKS¥ G¤LLA GENERELLT F¶R INKOMSTER FR¥N DEN KONST N¤RLIGA VERKSAMHETEN $ESSA REGLER I KOMBINATION MED ATT STIPENDIER LIKSOM I DE FLESTA L¤NDER ¤R SKATTEFRIA OCH ATT TILL¤MPNINGEN AV SOCIALBIDRAGSREGLERNA ¤R RELATIVT FLEXIBLA KAN S¤GAS INNEB¤RA ATT KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE ST¶DS GENERELLT MEN GENOM OLIKA EKO NOMISKA ¥TG¤RDER 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET %FTER ATT HA INH¤MTAT INFORMATION FR¥N ETT STORT ANTAL L¤NDER HAR UTREDNINGEN FUNNIT EXEMPEL P¥ GENERELLA KONSTN¤RSST¶D I 4YSKLAND –STERRIKE (OLLAND OCH &RANKRIKE )RLAND KAN I N¥GON M¥N ANSES HA ETT GENERELLT ST¶DSYSTEM 5TREDNINGEN HAR VARIT I KONTAKT MED ETT FLERTAL L¤NDER OCH ¤VEN BES¶KT N¥GRA AV DESSA I SYFTE ATT KARTL¤GGA F¶REKOMSTEN AV GENERELLA EKONOMISKA ST¶DSYSTEM TILL KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE ) BILAGA REDOVISAS RESULTATET AV UNDERS¶KNINGEN 3OM FRAMG¥R AV UNDERS¶KNINGEN HAR DE FLESTA L¤NDER I VARIERANDE GRAD OLIKA FORMER AV INDIVIDUELLA ST¶D AV TRADITIONELL KARAKT¤R SOM STI PENDIER OCH PRISER !V STORT INTRESSE ¤R ATT UTREDNINGEN HAR FUNNIT FLERA EXEMPEL P¥ GENERELLA ST¶D AV DET SLAG SOM V¥RA UTREDNINGSDIREKTIV TAR SIKTE P¥ OCH SOM SKULLE KUNNA TJ¤NA SOM F¶REBILD N¤R ETT SVENSKT ST¶D SKALL KONSTRUERAS $ET B¶R ANM¤RKAS ATT DET INTE ALLTID ¤R L¤TT ATT ENTYDIGT DEFINIERA VAD SOM MENAS MED ETT GENERELLT ST¶D EFTERSOM DET KAN SE UT P¥ OLIKA S¤TT $ET ¤R OCKS¥ T¤NKBART ATT DET KAN F¶REKOMMA OLIKA TYPER AV REGLER OCH ST¶D M M SOM VAR F¶R SIG INTE KAN ANSES SOM GENERELLA ST¶D MEN SOM TILLSAMMANS KAN ANSES UTG¶RA ETT S¥DANT ST¶DSYSTEM $ET FINNS D¤RF¶R EN RISK F¶R ATT UTREDNINGEN INTE LYCKATS F¥NGA UPP SAMTLIGA GENERELLA ST¶D SOM FAKTISKT FINNS I DE UNDERS¶KTA L¤NDERNA ) DET F¶LJANDE REDOVISAS DE IRL¤NDSKA FRANSKA TYSKA HOLL¤NDSKA OCH ¶STERRIKISKA SYSTEMEN 4ONVIKTEN AV PRESENTATIONEN LIGGER P¥ DE IR L¤NDSKA OCH HOLL¤NDSKA ST¶DEN 3K¤LET ¤R ATT DET HOLL¤NDSKA ST¶DET OM DET GENOMF¶RS ¤R DET ENDA EXEMPLET VI FUNNIT P¥ ETT GENERELLT DIREKT BIDRAGSSYSTEM $ET IRL¤NDSKA SYSTEMET ¤R AV STORT INTRESSE GENOM ATT DET B¥DE I 3VERIGE OCH INTERNATIONELLT F¶RS FRAM SOM ETT F¶RED¶ME F¶R KONSTN¤RSST¶D GENOM SKATTELAGSTIFTNINGEN !VSLUTNINGSVIS REDOVISAS I KORTHET DE NORSKA OCH DANSKA ST¶DSSYS TEMEN SOM INTE ¤R AV GENERELL KARAKT¤R UTAN SELEKTIVA $E IRL¤NDSKA KONSTN¤RERNAS OCH F¶RFATTARNAS SITUATION KAN SAMMANFATTAS MED ATT MARKNADEN F¶R DERAS ARBETEN ¤R BEGR¤NSAD PRISERNA P¥ KONST N¤RLIGA VERK ¤R L¥GA ELLER M¥TTLIGA OCH INKOMSTERNA SOM REGEL L¥GA ELLER MYCKET L¥GA ANDRA SIDAN UNDERL¤TTAR SOCIALBIDRAGS OCH SKATTESYSTE F¶RFATTARNAS SITUATION $ESSA SYSTEM BEST¥R AV FYRA KOMPONENTER 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET %N KONSTN¤R ELLER F¶RFATTARE MED L¥GA INKOMSTER ¤R BER¤TTIGAD TILL SOCIALBIDRAG 6ISSERLIGEN SKALL EN KONSTN¤R ELLER F¶RFATTARE SOM INTE KAN F¶RS¶RJA SIG P¥ SITT YRKE ST¤LLA SIG TILL ARBETSMARKNADENS F¶RFOGANDE MEN DENNA OFFICIELLA H¥LLNING TILL¤MPAS P¥ LOKALPLANET MED ETT VISST M¥TT AV FLEXIBILITET OCH GENEROSITET 'RUNDAVDRAGET F¶R INKOMSTBESKATTNINGEN ¤R RELATIVT H¶GT L¤GST OMKRING KRONOR VILKET INNEB¤R ATT KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE MED L¥GA INKOMSTER INTE BESKATTAS 3TIPENDIER ¤R BEFRIADE FR¥N INKOMSTSKATT +ONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE MED INKOMSTER SOM ¶VERSTIGER BEFRIAS FR¥N INKOMSTSKATT GENOM ETT S¤RSKILT BESLUT AV SKATTEMYNDIGHETEN !NTINGEN KAN INKOMSTERNA FR¥N DEN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN HELT UNDANTAS FR¥N INKOMSTBESKATTNING ELLER S¥ KAN IN KOMSTERNA FR¥N ETT VISST VERK UNDANTAS FR¥N BESKATTNING 4ILLSAMMANS KAN DE FYRA KOMPONENTERNA ANSES G¶RA ANSPR¥K P¥ ATT VARA ETT GENERELLT SYSTEM F¶R EKONOMISKT ST¶D TILL KONSTN¤RER OCH F¶RFAT TARE I OLIKA SITUATIONER .EDAN KOMMER DET IRL¤NDSKA SYSTEMET SOM TAR SIKTE P¥ INKOMSTBE SKATTNINGEN ATT REDOVISAS $ET IRL¤NDSKA SYSTEMET F¶R UNDANTAG FR¥N BESKATTNING AV INKOMSTER FR¥N KONSTN¤RLIGT ARBETE ARTISTS EXEMPTION INF¶RDES ¥R 3KATTE MYNDIGHETEN KAN ENLIGT 3ECTION &INANCE !CT BEST¤MMA ATT VISSA KONSTN¤RLIGA VERK ¤R ORIGINAL AND CREATIVE WORKS SOM K¤NNETECKNAS AVCULTURAL OR ARTISTIC )NKOMSTER FR¥N S¥DANA VERK KAN GENOM SKATTEMYNDIGHETENS BESLUT UNDANTAS FR¥N INKOMSTBESKATTNING 3KATTEMYNDIGHETEN KAN BESLUTA OM UNDANTAG FR¥N BESKATTNING F¶R F¶L JANDE TYPER AV VERK %N BOK ELLER ANNAN SKRIFT %N M¥LNING ELLER ANNAT BILDKONSTVERK "EST¤MMELSERNA G¤LLER INTE KONSTN¤RLIGA UT¶VARE T EX MUSIKER 3L¶JD OCH KONSTHANTVERK OMFATTAS INTE AV SKATTEL¤TTNADERNA .¤R DET G¤LLER KONSTHANTVERK UPPFYLLS SOM REGEL INTE KRAVET P¥ ORIGINALVERK EFTERSOM KONSTHANTVERK OFTA G¶RS I SERIER )NTE HELLER G¤LLER DET 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET KONSTN¤RLIGT UT¶VANDE FOTOGRAFER ETT F¶RH¥LLANDE SOM P¥ SENARE ¥R UTSATTS F¶R KRITIK "ESLUT OM UNDANTAG 3OM N¤MNTS ¤R DET SKATTEMYNDIGHETEN 2EVENUE #OMMISSIONERS SOM BESLUTAR OM UNDANTAG FR¥N BESKATTNING 3OM ST¶D F¶R TILL¤MPNINGEN AV SKATTEREGLERNA HAR RIKTLINJER UTARBETATS AV KULTUR OCH FINANSDEPARTE MENTEN "ESLUT OM UNDANTAG FATTAS CENTRALT INOM SKATTEF¶RVALTNINGEN %NBART ETT F¥TAL PERSONER SVARAR F¶R HANDL¤GGNING OCH BESLUT 0¥ DET S¤TTET UNDERL¤TTAS M¶JLIGHETERNA TILL EN ENHETLIG R¤TTSTILL¤MPNING VILKET ¤R S¤RSKILT ANGEL¤GET P¥ DETTA OMR¥DE D¤R INSLAGET AV ¤R S¤RSKILT STORT $EN SOM ANS¶KER OM UNDANTAG SKALL GE IN DE AKTUELLA VERKEN TILL SKATTEMYNDIGHETEN 6IDARE SKALL ANS¶KAN INNEH¥LLA UPPGIFTER OM UT BILDNING VERKSAMHET O D +ONSTN¤REN ELLER F¶RFATTAREN KAN OCKS¥ GE IN INTYG OCH YTTRANDEN 3KATTEMYNDIGHETEN KAN BEG¤RA IN YTTERLIGARE UPP GIFTER ELLER ATT FLER VERK SKALL GES IN F¶R ATT F¥ ETT B¤TTRE BESLUTSUNDERLAG 3KATTEMYNDIGHETEN ANSER D¤RF¶R ATT ANS¶KNINGSF¶RFARANDET MEDF¶R ATT MAN F¥R IN ETT TILLR¤CKLIGT BRA BESLUTSUNDERLAG 3KATTEMYNDIGHETEN HAR R¤TT MEN INTE SKYLDIGHET ATT BEG¤RA IN YTT RANDE FR¥N SAKKUNNIGA 3OM REGEL BEG¤RS YTTRANDE IN FR¥N !RTS #OUNCIL SOM HAR TILLG¥NG TILL EXPERTER P¥ OLIKA OMR¥DEN 9TTRANDEN FR¥N SAKKUN OMKRING PROCENT AV FALLEN 3KATTEMYNDIGHETEN OCH !RTS #OUNCIL ANSER ATT SAMARBETET FUNGERAR MYCKET BRA OCH ATT KVALIFICERADE BED¶MNINGAR TILL L¥GA ADMINISTRATIVA KOSTNADER /M UNDANTAG FR¥N BESKATTNING BEVILJAS SKALL FORTFARANDE SJ¤LVDEKLA RATION GES IN %TT SK¤L ¤R ATT KONSTN¤REN KAN HA INKOMSTER SOM INTE ¤R UNDANTAGNA FR¥N INKOMSTBESKATTNING %TT ANNAT SK¤L ¤R ATT DEKLARATIONEN ¤R ETT INSTRUMENT F¶R SKATTEMYNDIGHETEN ATT KONTROLLERA ATT INGA BESKATT NINGSBARA INKOMSTER UNDANH¥LLS OM UNDANTAG SKER CENTRALT KONTROLLERAS DEKLARATIONEN AV DE LOKALA SKATTEMYNDIGHETERNA SOM OCKS¥ KAN BESLUTA OM REVISION 3KATTEBEFRIELSEN G¤LLER INKOMSTER FR¥N ORIGINAL AND CREATIVE WORK SOM K¤NNETECKNAS AV CULTURAL OR ARTISTIC 6ERKET SKALL VARA B¥DEORIGINAL OCH CREATIVE $ET SKALL DESSSUTOM HA ANTINGEN CULTURAL 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET ) RIKTLINJERNA F¶RKLARAS VAD SOM MENAS MED CULTURAL ITS CONTEMPLATIONS ENHANCES THE QUALITY OF INDIVIDUAL OR SOCIAL LIFE BY VIRTUE OF THAT WORK S INTELLECTUAL SPIRITUAL OR AESTHETIC FORM AND CONTENT .¤R DET G¤LLER ARTISTIC AV RIKTLINJERNA WORK HAS ARTISTIC COMBINED FORM AND CONTENT ENHANCES OR INTENSIFIES THE AESTHETIC APPREHENSION OF THOSE WHO EXPERIENCE OR CONTEMPLATE IT 5TRYCKET AN INDEPENDANT ENTITY BY THE EXERCISE OF ITS CREATOR@S IMAGINATION 3OM REGEL KAN FACKLITTERATUR INTE OMFATTAS AV BEST¤MMELSERNA EFTERSOM S¥DANA VERK S¤LLAN UPPN¥R KRAVET P¥ ORIGINAL AND CREATIVE -EN I VISSA FALL KAN ¤VEN FACKLITTERATUR BETRAKTAS SOM ORIGINAL AND CREATIVE $ET G¤LLER FACKLITTERATUR SOM HANDLAR OM SK¶NLITTERATUR PJ¤ SER MUSIK FILM BILDKONST -ED ANDRA ORD SKALL BOKEN HANDLA OM ETT S¥DANT OMR¥DE D¤R ETT SKAPANDE AV VERK INOM SAMMA OMR¥DE OMFATTAS AV DE S¤RSKILDA SKATTEREGLERNA $¤RTILL KR¤VS ATT INRIKTNINGEN P¥ BOKEN ¤R BL A KONST OCH LITTERATURKRITIK KONST OCH LIT TERATURHISTORIA ELLER BIOGRAFISK 9TTERLIGARE ETT KRAV ST¤LLS P¥ FACKLITTERATUR SOM SKALL OMFATTAS AV DE S¤RSKILDA SKATTEREGLERNA "OKENS K¤RNA SKALL VARA EN REDOVISNING AV F¶RFATTARENS INSIKTER I F¶RH¥LLANDE TILL DET ¤MNET OCH TANKARNA ELLER INSIKTERNA SKALL VARA AV S¥DAN BETYDELSE ATT ARBETET KAN BETRAKTAS SOM ETT PIONJ¤RARBETE SOM BELYSER ¤MNET ELLER F¶R¤NDRAR DEN ALLM¤NT VEDERTAGNA UPPFATTNINGEN AV ¤MNET &ACKLITTERATUR SOM ANV¤NDS VID UNDERVISNING ELLER SOM HANDB¶CKER I OLIKA YRKEN ANSES SOM REGEL INTE UPPFYLLA KRAVET P¥ URSPRUNGLIGHET OCH KREATIVITET %NSKILDA ARTIKLAR UPPFYLLER INTE HELLER KRAVET P¥ URSPRUNGLIG HET ELLER KREATIVITET /M D¤REMOT EN SERIE AV ARTIKLAR PUBLICERAS I EN BOK KAN KRAVET ANSES UPPFYLLT UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT ARTIKLARNA ¤R SKRIVNA AV EN ENDA F¶RFATTARE OCH DESSUTOM H¥LLS SAMMAN AV ETT TEMA %TT DRAMA ELLER EN TONS¤TTNING UPPFYLLER INTE KRAVET P¥ URSPRUNGLIGHET OCH KREATIVITET OM DET HAR SKRIVITS F¶R ATT ANV¤NDAS I REKLAM OCH SOM 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET INTE KAN FUNGERA SJ¤LVST¤NDIGT TILL F¶LJD AV VERKETS EGEN KVALITET ELLER L¤NGD +RAVET P¥ URSPRUNGLIGHET OCH KREATIVITET ¤R INTE UPPFYLLT F¶R MU SIKALISKA ARRANGEMANG BEARBETNINGAR OCH VARIANTER SOM UTF¶RS AV ANDRA ¤N EN TONS¤TTARE "OS¤TTNING P¥ )RLAND %N F¶RUTS¤TTNING F¶R SKATTEBEFRIELSE ¤R ATT KONSTN¤REN ¤R BOSATT P¥ )RLAND 0¥ REGEL HAR KONSTN¤RER S¤RSKILT F¶RFATTARE S¤TTA SIG P¥ )RLAND %NLIGT SKATTEMYNDIGHETEN ¶KAR ANS¶KNINGARNA FR¥N UTL¤NDSKA KONSTN¤RER %FTERSOM DET F¶R SKATTEBEFRIELSE KR¤VS ATT KONSTN¤REN ELLER F¶RFATTAREN FAKTISKT BOS¤TTER SIG P¥ )RLAND INNEB¤R DET ENLIGT !RTS #OUNCIL EN BETYDELSEFULL RESTRIKTION SOM MINSKAR UTRYMMET F¶R MISSBRUK %N KONSTN¤R KAN ANS¶KA OM SKATTEBEFRIELSE I OLIKA OMFATTNING %N ER K¤ND KONSTN¤R INOM ETT VISST OMR¥DE KAN GRUNDA SIN ANS¶KAN P¥ ATT DE VERK SOM SKAPAS GENERELLT UPPN¥R GRADEN AV CULTURAL OR ARTISTIC 3KATTEBEFRIELSEN KAN D¥ GENERELLT G¤LLA INKOMSTER FR¥N S¥DANA VERK&ORM ARTIST !LTERNATIVT KAN SKATTEBEFRIELSEN AVSE ETT BEST¤MT VERK&ORM ARTIST &¶R UTOMLANDS BOSATTA KONSTN¤RER SOM ¶VERV¤GER ATT FLYTTA TILL )RLAND KAN SKATTEMYNDIGHETEN GE F¶RHANDSBESKED OM INKOMSTERNA FR¥N F¶R S¤LJNING AV ETT VERK SKALL BLI SKATTEBEFRIADE ELLER INTE &ORM ARTIST /M EN S¶KANDE INTE F¥R ETT POSITIVT BESLUT OM SKATTEBEFRIELSE KAN BESLU ¶VERKLAGAS TILL EN OBEROENDE N¤MND TRIBUNAL .¤MNDEN PR¶VAR ¶VERKLAGNINGAR I OLIKA TYPER AV SKATTE¤RENDEN SOM G¤LLER UNDANTAG FR¥N BESKATTNING $EN SOM ¤R MISSN¶JD MED N¤MNDENS BESLUT KAN SEDAN ¶VERKLAGA TILL DOMSTOL &¶R DOMSTOLSPR¶VNINGEN G¤LLER DE VANLIGA PRO CESSUELLA REGLERNA 5NDER TIDEN - FEBRUARI PR¶VADES ANS¶KNINGAR OM SKATTEBEFRIELSE AV SKATTEMYNDIGHETERNA OCH BIF¶LLS !V DE SKATTE 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET BEFRIADE VAR PROCENT F¶RFATTARE ELLER DRAMATIKER PROCENT BILD KONSTN¤RER ELLER SKULPT¶RER OCH PROCENT TONS¤TTARE 5NDER TIDEN - APRIL HAR SAMMANLAGT ANS¶KNINGAR OM UNDANTAG FR¥N BESKATTNING KOMMIT IN TILL SKATTEMYNDIGHETEN !V DESSA HAR SKATTEMYNDIGHETEN MEDGIVIT UNDANTAG I FALL !NTALET ANS¶KNINGAR KAN F¶RFALLA L¥GT MEN F¶RKLARAS AV ATT DE FLESTA KONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE HAR S¥ L¥GA INKOMSTER ATT DE ¤ND¥ INTE BEH¶VER BETALA SKATT OCH D¤RF¶R SAKNAR INTRESSE AV ATT ANS¶KA OM UNDANTAG FR¥N BESKATTNING "AKGRUND OCH MOTIV 3YFTET MED LAGSTIFTNINGEN VAR ATT MOTVERKA ATT IRL¤NDSKA KONSTN¤RER L¤M NADE LANDET OCH ATT DESSUTOM BETONA KONSTN¤RERNAS BETYDELSE F¶R 3YFTET HAR D¤RF¶R VARIT MER ATT ERK¤NNA KONSTN¤RENS VIKTIGA ROLL ¤N ATT EKONOMISKT ST¶DJA KONSTN¤RERNA ¤VEN OM ST¶DET KAN VARA BETYDELSEFULLT OM DET ¤R FR¥GA OM EN FRAMG¥NGSRIK F¶RFATTARE "L A HAR DET GJORTS G¤LLANDE ATT DET ¤R SV¥RT ATT F¶RST¥ HUR EN KONSTN¤RS ROLL I SAMH¤LLET ERK¤NNS GENOM N¥GOT SOM I GRUNDEN ¤R EN ENSKILD F¶RHANDLING MED SKATTEMYNDIGHETEN !NNE +ELLY #ULTURAL POLICY IN )RELAND S 6IDARE KAN SKATTEMYNDIGHETERNA HA SV¥RT ATT V¤RDERA KONSTN¤RLIGT ARBETE %N ANNAN INV¤NDNING ¤R ATT SYSTEMET UPPMUNTRAR KONSTN¤RER ATT BOS¤TTA SIG P¥ )RLAND OCH VARS KONSTN¤RLIGA VERK INTE ¤R AV S¥DAN KVALITET ATT DE BIDRAR TILL DEN IRL¤NDSKA KULTUREN %NLIGT !RTS #OUNCIL FUNGERAR BEST¤MMELSERNA I HUVUDSAK BRA OCH SYSTEMET KAN INTE UPPFATTAS SOM KONTROVERSIELLT ) ST¤LLET ST¶DER KONSTN¤RSORGANISATIONERNA UNDANTAGSREGLERNA !RTS #OUNCIL OCH SKATTE MYNDIGHETEN MENAR ATT STATEN F¶RLORAR OBETYDLIGA BELOPP I SKATTEIN KOMSTER P¥ &¶R DEN ENSKILDE KONSTN¤REN ¤R ¥ ANDRA SIDAN BEST¤MMELSERNA AV STOR EKONOMISK AV ST¶RRE VIKT BED¶MS VARA DET ERK¤NNANDE AV KONSTN¤RLIGT ARBETE SOM REGLERNA GER UTTRYCK F¶R 4ILL F¶LJD AV REGLERNA HAR )RLAND OCKS¥ F¥TT MYCKET POSITIV UPPM¤RKSAMHET I ANDRA L¤NDER ) &RANKRIKE ¤R DET EN GAMMAL TRADITION ATT ST¶DJA KONSTN¤RLIG VERKSAM HET MEN DET VAR F¶RST P¥ TALET EN MODERN KULTURPOLITIK INF¶RDES +ULTURSATSNINGAR SKER I OLIKA FORMER OCH P¥ OLIKA PLAN $ET FINNS BL A ETT S¤RSKILT LAGSTIFTNINGSPAKET SOM TAR SIKTE P¥ KONSTN¤RLIG VERKSAMHET 'ENERELLA KONSTN¤RSST¶D I UTLANDET $ET ¤R REGELSYSTEM SOM KRITISERAS H¥RT AV BL A AMERIKANER OCH 3K¤LET ¤R ATT FRANSM¤NNEN ST¶DER SITT EGET KULTURARV !DMINISTRATIVT BEST¥R &RANKRIKE AV REGIONER INDELADE I DE PARTEMENT OCH SAMMANLAGT OMKRING KOMMUNER $ET ¤R EN MED VETEN STR¤VAN ATT F¶RVALTNINGSFR¥GOR AV SKILDA SLAG SKALL DECENTRALISERAS 3¥ ¤VEN MED KULTURFR¥GORNA %N STOR DEL AV DE OFFENTLIGA MEDLEN HANTE RAS P¥ NIV¥ ¥R VAR DET $ET KAN D¤RF¶R F¶RE KOMMA LOKALA ST¶D AV GENERELL KARAKT¤R $ESSUTOM FINNS DET EN SKATT TAXE D@HABITATION VARS BAS ¤R FASTIGHETSTAXERINGEN +OMMUNERNA HAR M¶JLIGHET BESLUTA OM LOKAL REDUCERING OCH SKATTEBE FRIELSE F¶R VISSA GRUPPER $¤RF¶R KAN DET FINNAS ST¶D VIA DENNA SKATT 5TREDNINGEN HAR EMELLERTID INTE F¥TT N¥GRA UPPGIFTER OM S¥DANA LOKALA ST¶D