sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — ·Studiehandledningar och studiematerial behöver utvecklas för föräldrar och personal med fakta om föräldraskap och barns ut- veckling, underlag för diskussioner om samlevnad samt underlag för erfarenhetsutbyte och fria diskussioner. ·Det finns behov av en samlad översikt över befintligt föräldrastödjande material ·Det är angeläget att ta tillvara erfarenheter från olika projekt om som syftar till att föreb ygga ohälsa till följd av tobak, alkohol och droger. 244 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER · får ett förstärkt uppdrag att arbeta med metodutveckling för att bättre nå föräldrar i allergiföreb yggande syfte. ·Att frågor om ansvar för framtagning, uppdatering och spridning av informations- och arbetsmaterial om risker i barns miljö behandlas i samband med att en överenskommelse träffas om ansvaret för stödet i föräldraskapet. ·Att i samarbete med får i uppdrag att lägga upp en handlingsplan för information i barnsäkerhetsfrågor för föräldrar och barn i olika åldrar. Utredningen om föräldrautbildning har i uppdrag att undersöka vilka metoder som är användbara när det gäller att förbättra föräldrarnas kunskaper inom områden som astma, allergi, överkänslighet, barn- olycksfall och plötslig spädbarnsdöd. Utredningen skall vidare ta fram modeller för information till föräldrar om det skadliga för barnets hälsomässiga utveckling i att bruka alkohol, narkotika och tobak under graviditeten och modeller för stöd till föräldrar vad gäller äldre barns förhållande till tobak, alkohol och andra droger. Många av dessa frågor hanteras på den statliga nivån inom Folkhäl- soinstitutets och ansvarsområden. Även andra myn- digheter är inblandade. Som exempel arbetar med frågor som rör förebyggande av barnolycksfall. Kommuner och lands- ting medverkar i arbetet med att nå ut med kunskap och information inom de nämnda sakområdena och använder därvid centralt utarbetat material från statliga myndigheter, och liksom eget material och egna metoder. Olika arbetsmodeller kan användas för att ge föräldrarna stöd i deras föräldraskap/föräldrautbildningen. Dessa kan bestå av grupper som föräldrarna tar initiativ till och organiserar, grupper som kommunen eller organiserar och stöd i form av jourtelefoner som drivs av frivilligorganisationer. Genom s.k. familjecentraler där mödra- och barnhälsovården samarbetar med öppen förskola, individ- och familjeomsorg m.fl. funktioner kan föräldrar få stöd i sin föräldraroll och del av information och kunskap som samhället förmedlar, t.ex. vad gäller att förebygga allergier, risker med tobak, alkohol och droger. I det följande har utredningen om föräldrautbildning valt ut några intressanta projekt och metoder som belyser hur stödet i föräldraskapet 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 245 har utformats inom kommuner, landsting föreningar och andra organisationer. Det finns givetvis många andra intressanta initiativ och projekt som utredningen inte har möjlighet att redovisa i detta sammanhang. Här görs endast ett urval. Vidare finns ett antal exempel i kartläggningen av föräldrautbildningen (Ds 1997:6). Olika metoder kan användas för att sprida information, ge kunskap och påverka attityder. Det kan i princip ske genom att information uppifrån eller genom att ett kunskapsbehov växer fram från medborgarna själva. Information når fram på olika sätt och benägenheten att ta emot infor- mation påverkas av den situation mottagaren befinner sig i. Behov av kunskap växer fram eller kan väckas efter hand. För att utveckla och förmedla kunskap krävs en gynnsam miljö där mottagaren känner trygghet, vågar ställa frågor och själv reflekterar över den information som lämnas. Den som vill nå ut med information måste bestämma sig för vilka målgrupper som skall nås och utveckla informationsstrategier och me- toder för att nå dessa målgrupper. Det handlar om att verka på olika arenor för att nå de rätta målgrupperna och att hitta användbara redskap för att sprida budskap. Val av målgrupp, mötesplatser, utformning av budskap, utbildning av professionella, framtagning av kunskapsmate- rial och informationsmaterial, materialets relevans för mottagaren osv., påverkar hur väl informationsinsatserna lyckas. Samhällsinformation är långtifrån alltid något som den enskilde in- dividen efterfrågar. Det finns emellertid ett samhällsintresse i att föräldrar är väl förberedda inför förlossningen och det kan t.ex. finnas budskap om allergiföreb yggande åtgärder, risker med rökning och missbruk av alkohol samt frågor som barnolycksfall och barnmisshandel som samhället vill föra ut, men som den enskilde individen inte alltid upplever som särskilt intressanta eller angelägna. Detta kan bero på att den enskilde saknar kunskap om barns och ungdomars riskzoner och behov och därför inte vet vilken information som kan och bör efterfrågas. behövs viss grundkunskap för att kunna efterfråga mer kunskap. Som redskap för att nå ut med budskap av samhälleligt intresse kan väljas reklamkampanjer, spridning av trycksaker med basfakta och frå- gor att diskutera och fundera över, skrifter med forskningserfarenhet och praktiska exempel. Utbildning av yrkesverksamma inom vård och omsorg som står i direktkontakt med målgruppen, liksom utbildning av utbildare för yrkesverksamma är en strategi för att nå ut med budskap och ny kunskap. 246 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER I dialogen mellan den yrkesutövande personalen och föräldrar och barn finns det möjlighet att föra ut strategiska budskap t.ex. om risker med rökning, alkohol och droger i samband med graviditeten och . Sådana samtal kan ha en avgörande betydelse för hur budskapet tas emot, om det leder till reflexioner hos föräldrarna och om de tar del av informationsmaterial. Härvid är det av betydelse vilken kompetens den professionelle har i att samtala med och lyssna på föräldrarna. Det är angeläget att utvecklingen av föräldragrupper och själv- hjälpsgrupper främjas inom kommuner och landsting, dels genom att underlätta för de föräldrar som så önskar att bilda självhjälpsgrupper eller andra föräldragrupper, dels genom utbildning av gruppledare för föräldragrupper. Självhjälpsgrupper 109 är benämningen på grupper som bildats av människor i en likartad livssituation som kommer samman och samtalar om det som är betydelsefullt för dem. En självhjälpsgrupp uppstår ur någons önskan att möta andra i samma situation som kan tänkas ha ett likartat mål eller behov. Varje grupp är unik och det som sker i en grupp kan inte direkt överföras till en annan. Självhjälpsgrupper har inte professionella ledare. Professionella kan i stället ha som huvudsaklig uppgift att skapa möjligheter för själv- hjälpsgrupper att etablera sig. I självhjälpsgrupper är deltagarna själva experter med egna upplevelser och egna tankar om en möjlig föränd- ring. Den som leder gruppen är ofta eller har varit i samma situation som de andra i gruppen. Det går att starta självhjälpsgrupper kring nästan vilken fråga som helst, men enligt erfarenheter från 110 handlar de flesta om sorg, sjukdom, anhöriga, psykiska problem, fa- miljeproblem, kontaktsökande eller ungdomsproblem. Självhjälpsgrup- per har t.ex. startats av föräldrar som förlorat sina barn, föräldrar till svårt sjuka barn, föräldrar till barn med psykiska problem, föräldrar till barn med anorexi och föräldrar som är ensamstående. Självhjälpshuset Solkatten hälsar välkommen till samarbete. och Självhjälpshuset, , . 110Visst kan vi stötta varann. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 247 Deltagarna kan få kontakt med varandra via anslagstavlor eller på andra sätt. Man träffas hemma hos varandra eller i lånade lokaler. kan gruppen behöva professionellt stöd för att komma igång. Självhjälpsgrupperna b ygger på friv illighet, likvärdighet och ömsesi- dighet. Värdet för deltagarna ligger i att utbyta erfarenheter och få per- sonligt stöd. I , och är självhjälpsgrupper ett komplement och alternativ till offentlig vård och social verksamhet. I finns närmare 100 självhjälpscentraler som samhället stöder och som när- mare 50 000 människor deltar i. I vissa fall finns särskilda självhjälpskontor som hjälper till att förmedla självhjälpsgrupper för olika behov. I har Självhjälpshuset Solkatten startat med stöd från kommunen, , , före- ningar och enskilda frivilliga. Solkatten hjälper till med lokalanskaff- ning och erbjuder en igångsättare som finns med gruppen från bör- jan, men som därefter lämnar gruppen. Denne kan vara en professionell person, en som har erfarenhet av föreningsliv eller en som själv har deltagit i en självhjälpsgrupp och som har engagemang för andra män- niskor. %XEMPEL FR¥N 2¤DDA "ARNEN Rädda Barnens föräldragrupper ingår som en del i projektet emellan. har arbetat med att utöka stödet till föräldrar genom att erbjuda dem möjlighet att delta i föräldragrup- per av självhjälpskaraktär. En frivilligt engagerad stödperson utbildas av som hjälper gruppen att komma igång. På grund av att många föräldrar som arbetar har svårt att delta i grupper på kvällstid har på försök startat föräldragrupper på lunchtid på några arbetsplatser. Dessa grupper har blivit mycket uppskattade och får som bieffekt att de stärker banden mellan de anställda. För föräldrar med invandrarbakgrund eller för föräldrar i fängelse har anordnat föräldragrupper med hjälp av en professionell stödperson. 'RUPPLEDARE F¶R F¶R¤LDRAGRUPPER Det är viktigt att det finns en ledare i en föräldragrupp. Denne kan vara en professionell eller en lekman med särskilt intresse för frågan. För att leda en föräldragrupp krävs respekt för gruppdeltagarnas integritet och kunskap och intresse för de olika frågor som kan uppstå. 248 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER gruppdiskussioner och utrymme för egna reflexioner växer behovet av kunskap fram hos gruppdeltagarna. Detta medför att gruppdeltagarna blir mer medvetna och aktiva i sitt kunskapssökande. Gruppledaren bör genom lyhördhet och respekt ha förmåga att låta gruppen finna sina egna lösningar. Det är viktigare att gruppledaren kan ställa frågor än att ge svar. En förutsättning för att kunna ställa frågor är ett visst mått av egen erfarenhet inom området. Många av de familjeterapeutiska metoderna är överförbara för gruppledare i föräldragrupper eftersom de betonar samspel mellan in- divider och i familjer. I familjeterapin utgår man från det sammanhang (t.ex. familj, miljö, kultur) som individen lever i. Individen påverkar och påverkas av sin miljö och det system som omger den. Varje person är unik och ingen kan förutsätta hur de enskilde individen kommer att ta till sig det som sägs. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är angeläget att ut- vecklingen av föräldragrupper och självhjälpsgrupper främjas inom kommuner och landsting. I samband med att överenskommelser träffas om ansvaret för stödet i föräldraskapet anser utredningen att det bör klargöras hur man kan underlätta för de föräldrar, som så önskar, att bilda självhjälpsgrupper eller andra föräldragrupper samt hur eventuell utbildning av gruppledare för föräldragrupper kan genomföras och att gruppledarutbildning kommer till stånd. Denna bör enligt utredningens uppfattning gälla för såväl professionella som lekmän. ·Familjecentraler är en organisatorisk modell som kan främja stö- det i föräldraskapet. Uppbyggnad och utveckling av familjecentraler kan ses som en metod för att genom tvärfackligt samarbete ta ökad hänsyn till psykosociala hälsofrågor hos föräldrar och barn och samla resurserna för de före- byggande och hälsofrämjande insatserna. som föräldrar ut- nyttjar den vanliga barnhälsovården får de tillgång till en mötesplats där de kan träffa andra föräldrar och barn. och So- cialstyrelsen arbetar aktivt med att utveckla och stödja de familjecent- 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 249 raler som är under uppb yggnad i landet och på bedrivs forskning och utvärdering i denna fråga 111. Gemensamma satsningar från kommuner och landsting i form av nära samverkan och samordning av resurser kan bidra till förbättrat stöd till föräldrar och till att utveckla kontaktnätet mellan föräldrarna i 5TREDNINGEN om föräldrautbildning anser att familjecentraler är en organisatorisk modell som väl lämpar sig för aktiviteter som syftar till stöd i föräldraskapet och att de utgör viktiga kanaler för informations- och kunskapsspridning. Familjecentralerna kan ge möjlighet till ett samlat stöd till föräldrar i deras föräldraskap. Utredningen ger här ett exempel på hur en familjecentral kan vara uppbyggd och hur dess föräldrastödjande roll kan se ut i olika sam- manhang. För övriga exempel hänvisas till kapitel 9 i rapporten i föräldraskapet (Ds 1997:6, ). #ENTRUM F¶R 3AMVERKAN I &LEMINGSBERG (CfS) är ett treårigt samverkansprojekt mellan kommundelsförvaltningen i och sydvästra sjukvårdsom- rådet i . Projektet startade och finansieras genom en omfördelning av ordinarie resurser och ge- nom projektmedel. Ekonomiska bidrag utgår från det statliga anslaget till kommuner avseende invandrartäta och eftersatta bostadsområden, , Sydvästra sjukvårdsområdets folkhälsogrupp, Länssty- relsen i och från Allmänna arvsfonden. Verksamheten utvärderas genom vid uni- versitet. I ingår mödra- och barnhälsovård, öppen förskola, språkförskola, medborgarkontor (med syfte att erbjuda kom- munal information och enklare kommunala tjänster) och socialtjänst. Centret innebär att alla resurser för familjer med barn (0–) i behov av särskilt stöd har samlats till en enhet. I verksamheten ingår även specialistfunktioner som barnpsykolog, socialpsykolog, familjebehandlare och specialpedagog samt specialför- skola och två skoldaghem, ett för låg- och mellanstadiet och ett för högstadiet. De personer som har specialistfunktion arbetar inte enbart med manifesta problem utan fungerar även som konsulter till centrets övriga personal och för personal inom barnomsorg och skola samt del- tar aktivt i utveckling av det tidigt förebyggande arbetet. Nationellt nätverk för lokalt folkhälsoarbete för barnfamiljer. 250 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER täckt, tidig insats i samverkan och tillvaratagande av den samlade erfa- renheten och kunskapen – såväl hos de professionella som hos besö- karna – är utgångspunkten för centrets arbete. har många olika former av föräldragrupper med inriktning på gemenskap, erfarenhetsutbyte och ökad kunskap. Grupperna skräddarsys utifrån de behov och önskemål som föräldrarna ger uttryck för. Det tidigt förebyggande arbetet sker främst via MVC, BVC, den öppna förskolan och språkförskolan. Som exempel kan näm- nas att av invandrarföräldrarna på BVC uppger att de har frågor om barnet och kosten. Detta ger en bra utgångspunkt för att starta gruppverksamhet som sedan kan utvecklas utifrån deltagarnas behov. Andra grupper som prövas är babycafé, grupper för tvåbarns- föräldrar, grupper till tonåringar som är gravida eller är nyblivna för- äldrar, praktisk barnavård för osäkra och isolerade mödrar, grupper för babymassage, spädbarnsrytmik och nyinvandrade föräldrar. Grupper- nas innehåll varierar och kan t.ex. handla om orientering i samhället, kost, inköp och enkel matlagning av barnmat. Som en röd tråd genom all gruppverksamhet går kontaktskapande mellan föräldrarna och med det övriga närsamhället, språkträning och elementär samhällsoriente- ring. Gruppverksamheterna är ett av centrets viktigaste föreb yggande komplement till det individinriktade föräldraarbetet. Om språkkunska- perna i svenska är alltför bristfälliga b yggs grupper upp för föräldrapar där den ena föräldern talar bra svenska och kan tolka för den som talar svenska mindre bra. När gruppen samlas kring frågor som föräldrarna själva har valt – inga färdiga program – ökar motivationen för aktivt deltagande och därmed stimuleras allas språkutveckling. Grupperna har rönt en sådan uppskattning att befintliga resurser inte räcker till för att tillgodose efterfrågan. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND I i arbetar personal med egna erfarenheter av integrationsprocessen och dess olika faser för att stödja föräldrar med invandrarbakgrund i sitt föräldraskap. Inom centret pågår en medveten strävan att i samband med nyrekrytering knyta kultur- kompetens till området. Föräldrastödjande grupper för invandrade föräldrar planeras starta . Verksamheten riktar sig till föräldrar som har barn i alla åld- rar och skall ske i nära samarbete med Rädda Barnens föräldraverk- 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 251 samhet Oss föräldrar emellan. Den bygger på arbetsmetoderna för projektet arbetsmetoder riktade till in- vandrade barnfamiljer. 112 En planeringsgrupp har tillsatts, bestående av hälften kvinnor och hälften män, samtliga med olika etnisk bakgrund och representerande fem världsdelar. Efter kartläggning av målgruppen och deltagarnas behov samt utformande av ramar för programmet be- räknas denna del av projektet kunna starta . I kart- läggningen ingår ett särskilt uppdrag beträffande invandrarfäders be- hov. Föräldrastödet i detta projekt kommer att utgå från invandrarnas egna berättelser om sina hemländer, om flykten eller annan orsak till att de lämnat sitt land, om livet och om hur man har format och vill forma sin framtid. En central fråga som många undviker att ta ställ- ning till är om de önskar återvända eller stanna i . Grupperna kommer att erbjudas möjlighet att diskutera och få information om för- hållanden som är svåra att förstå eller frågor där många har en annan uppfattning, t.ex. svenska levnadsmönster, svenskt samhällsliv, oskrivna regler och koder i umgänges- och arbetslivet. Vidare kommer olikheter i synsätt och värderingar att diskuteras samt barns villkor och behov i det svenska samhället utifrån barnhälso- vårdens, barnomsorgens och skolans sätt att arbeta, synen på barnupp- fostran och barnets rättigheter. Diskussioner skall varvas med informa- tion, i frågor som gäller socialförsäkringssystemet, konsumenträtt, fa- miljeekonomi, familjerätt, preventivmedel, stöd för misshandlade kvin- nor, vad som händer vid skilsmässa, kultur- och fritidsutbud i närområ- det, olika praktiska frågor – allt efter gruppens sammansättning och intresse. Syftet är att genom ökad förståelse, säkerhet och trygghet inför det svenska samhället stärka invandrarfamiljernas integration, öka deras förmåga till egna ställningstaganden och därmed möjligheterna att ge barnen bättre stöd. Familjerna kommer även att erbjudas kontakt med svenska familjer samt vid behov ges annat stöd i sin föräldraroll. Varje grupp kommer att ledas av en professionell och en volontär, till att börja med från och (för invandrarkvinnor) i . Gästföreläsare/ samtalspartners kommer att bjudas in för olika teman. Förhoppningen är att nätverk av föräldrar skall bildas som har kraft att själva gå vidare och att gruppledare skall kunna rekryteras bland deltagande föräldrar. 112 Bravo, M., Förebyggande psykosociala arbetsmetoder riktade till invandrade barnfamiljer. 252 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 3PR¥KF¶RSKOLA INOM #ENTRUM F¶R 3AMVERKAN I &LEMINGSBERG Utifrån Storstadskommitténs förslag och med stöd från Allmänna Arvsfonden drivs en språkförskola inom . Mål- gruppen är 30 barn mellan som står utanför barnomsorgen och som saknar eller har svaga kunskaper i svenska språket. Syftet är att knyta föräldrarna närmare språkförskolan, dels för träning i svenska språket och orientering i samhället – varvad med lustfyllda, skapande och språkfrämjande aktiviteter, dels för kartläggning av resurser och möjligheter till arbete. De barn och föräldrar som verksamheten riktar sig till är de som re- dan är knutna till språkförskolan och de föräldrar som studerar på grundvux/SFI. Somliga av dessa har stora svårigheter att ta till sig den ordinarie svenskundervisningen. Barnen till dessa föräldrar har endast rätt till tre timmars plats i ordinarie barnomsorg. Med ett hel- hetsgrepp och genom nära samverkan kring såväl barnens som föräld- rarnas livssituation kan verksamheten förhoppningsvis bidra positivt i integrationsprocessen. +ULTURTOLKAR F¶R TON¥RINGAR OCH DERAS FAMILJER Förutom ovan nämnda verksamheter för generella föräldrastödsgrupper prövar en modell med resursperso- ner/kulturtolkar, främst till utagerande tonårspojkar – i riskzonen för kriminalitet och missbruk – och deras familjer. Arbetet leds av en ung- doms- och kulturkonsulent (iransk/kurdisk man) och har visat sig mycket framgångsrikt – inte minst som stöd till fäderna i dessa fa- miljer. Arbetet bedrivs i nära samarbete med fältassistenter och social- sekreterare i centrets ungdomsgrupp. Erfarenheten visar att det traditionellt svenska, individinriktade ar- betet för barn och föräldrar ofta kommer in för sent och att det inte motsvarar invandrarföräldrarnas generella behov. Istället behöver skyddsnät byggas, som förhindrar invandring att bli till en psykisk kris och ett permanent livstillstånd. Det handlar om att fokusera på männi- skors förmåga att med egen kraft och tillsammans med andra söka lös- ningar på sin livssituation. De professionella skall i första hand lyfta fram föräldrars egen kraft och kompetens och fungera som vägvisare till andra stödjande livsmiljöer (släkten, grannskapet, förskolan, skolan och föreningslivet). 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING ANSER ATT familjecentraler innebär att samhällelig service samordnas och svarar upp mot familjers behov av vård och omsorg i ett bostadsområde. Familjecentralerna är också ett sätt att utnyttja befintliga resurser i samhället så att de på ett 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 253 bättre sätt kommer familjerna till del. Gemensamma satsningar från kommuner och landsting på familjecentraler bidrar därför till ett förbättrat stöd och till att utveckla kontaktnätet mellan föräldrar i ett bostadsområde. Utredningen anser att familjecentraler är en organisatorisk modell som väl lämpar sig för verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet. 12.5Föräldratelefon- rådgivning per telefon Föräldratelefoner är en viktig form av föräldrastöd. Frivilliga orga- nisationer gör en stor insats i detta sammanhang. Genom telefonrådgivning kan föräldrar få möjlighet att samtala med någon vuxen som har tid och ork att lyssna. Många föräldrar vill inte registreras i en journal utan önskar vara anonyma för att våga tala öppet om sina bekymmer. Andra anser att deras problem är av den art att de inte önskar hjälp från någon myndighet och andra åter är missnöjda med de myndighetskontakter de har haft. Nedan ges exempel på två olika former av telefonrådgivning, s.k. föräldratelefoner, som drivs på ideell basis av (Sfph) och Rädda Barnens föräldratelefoner. Föräldratelefonen drivs av Sfph och . Till tele- fonen ringer föräldrar gratis. Cirka 1 000 personer har hört av sig sedan starten . I samband med olika informationskampanjer ökar antalet samtal kraftigt. Föräldratelefonen har en linje öppen mån- dag – –16. Många samtal blir långa dessa blockerar telefonen för andra som önskar "komma fram". I föräldratelefonen svarar socionomer och psykologer med lång erfarenhet av terapeutiskt arbete med barn och familjer. Rådgivarna arbetar ideellt. De föräldrar som ringer har skiftande problem som rör föräldraska- pet för föräldrar till små barn som till tonårsbarn. En tredjedel av samtalen rör frågor omkring föräldrarnas skilsmässa/separation och hur de skall förhålla sig till barnens oro och frågor. Andra frågor handlar om tonårsproblematik ur olika aspekter. En överväldigande del av samtalen kommer från mammor. Av de pappor som ringer har uppskattningsvis separerat från familjen och samtalen rör ofta umgänget med barnen. 254 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER De flesta föräldrar som utnyttjat telefonrådgivningen är föräldrar som i övrigt lever ett socialt okomplicerat liv, men som behöver stöd i föräldraskapet. Andra kan ha mer komplicerade problem som de drar sig för att söka hjälp för någon annanstans. Många som ringer befinner sig i kris, men drar sig för att söka hjälp personligen. Möjligheten till telefonrådgivning gör att de trots allt kan få stöd i sin situation. Verk- samheten skall utvärderas av vid universitet. 2¤DDA "ARNENS F¶R¤LDRATELEFON113