sou · GLB397 · 1998-01-01 00:00:00 — 3+9$$ !6 3+/'3-!2+ "%(/6 /#( +/34. Skogsmarkens naturgivna produktions- förmåga skall bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förut- sättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljö- värden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. (Skogspolitikens miljömål, regeringens proposition 1992/93:226) (UVUDBET£NKANDE AV -ILJµV¤RDSBEREDNINGEN Genom beslut gav regeringen beredningen (Jo1968:A) genom tilläggsdirektiv (1995:167) i uppdrag att yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och former för att åstadkomma detta. Miljövårdsberedningens ledamöter har utgjorts av riksdagsman , ordförande, generaldirektör , statskonsulent , biolog , museichef , vice riksbankschef () generaldirektör , universitetsrektor , kommunalråd () samt miljörevisor . Från har deltagit kanslichefen och experten Miljövårdsberedningen får härmed överlämna sitt betänkande. Detta är resultatet av uppdraget som därmed är slutfört. 2 UPPDRAGET OCH DESS GENOMFÖRANDE .................................. 3 SVERIGES SKOGAR.............................................................................. FJÄLL OCH SKOG OVAN GRÄNSEN FÖR FJÄLLNÄRA SKOG . NORDLIGT BOREAL SKOG..................................................................... SYDLIGT BOREAL SKOG........................................................................ 4 POLITIK, LAGSTIFTNING OCH AKTÖRER ................................... 4.2.1 Strategi för biologisk mångfald - propositionen .......................... 4.2.3 Ersättning till markägare ............................................................ 4.2.7 Civilrättsliga naturvårdsavtal ..................................................... 4.2.8 Förslaget till miljöbalk ................................................................ 4.2.9 Bolagisering och privatisering av ......................... PÅGÅENDE PROCESSER I SKOGSSEKTORN ............................................. 4.3.4 Övriga skogsägare....................................................................... 4.3.5 Certifiering av skogsbruk ............................................................ 5 DAGENS SKYDD OCH HÄNSYN I SKOGEN .................................... SKOG I NATURRESERVAT ..................................................................... Ö VRIG SKOG MED LAGSKYDD .............................................................. 5.2.2 Civilrättsliga naturvårdsavtal ..................................................... 5.2.3 som undantas av skogsvårdslagen ..................................... VAD VET VI, VAD TROR VI OCH VAD VET VI INGET OM?........................ 6.2.1 Om hotade arter .......................................................................... 6.2.2 Om utdöende.............................................................................. 6.2.3 Om störningsregimer ................................................................. 6.2.4 Om habitat ................................................................................. 6.2.5 Om naturskogar ......................................................................... 6.2.6 Om substrat ............................................................................... 6.2.7 Om luftföroreningar .................................................................. 6.2.8 Om ökad biobränsleanvändning ................................................ 7 HUR MYCKET SKOG BEHÖVER SKYDD - HUR SKALL SKYDDSBEHOVET SKATTAS? SKYDDSBEHOVSANALYS - REFERAT................................................... RÖDLISTEARTERS FÖRDELNING PÅ OLIKA SKOGSBIOTOPER KULTURMILJÖASPEKTER - REFERAT................................................... UPPGIFTER OM KOSTNADER............................................................... 7.5.1 Kostnad per hektar .................................................................... 7.5.2 Värdet av kända skyddsvärda områden ..................................... 8 VÅRA BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLAG ........................................ 8.1 MÅLET ATT BEVARA BIOLOGISK MÅNGFALD ...................................... HUR STORA AREALER BEHÖVER SKYDDAS ......................................... 8.2.1 Om begreppet skydd .................................................................. 8.2.2 Kommentarer till skyddsbehovsanalysen ................................... HUR SKALL ETT ÖKAT SKYDD ? 8.3.2 Samverkan stat - näring ............................................................. 8.3.3 Samverkan mellan myndigheter ................................................. 8.3.4 Forskning och miljöövervakning ............................................... 8.3.5 Utbildning och information ....................................................... 8.3.6 Krav på statens skogar .............................................................. 8.4 HUR MED STÖD AV KOMMITTÉDIREKTIVEN (dir 1995:167) (Skydd av skogsmark - behov och kostnader BILAGOR) N ATURSKYDD OCH NATURHÄNSYN I SKOGEN (SAMMANFATTNING UR MEDDELANDE 1-1997) 3.S KOGSRESERVAT I - ( SAMMANFATTNING UR 4.I VILKEN OMFATTNING BEHÖVER AREALEN SKYDDAD SKOG I UTÖKAS FÖR ATT BIOLOGISK MÅNGFALD SKALL BEVARAS ? (RAPPORT FRÅN ANGELSTAM, P. & , L.) 5.F ÖRDELNING AV RÖDLISTADE ARTER I OLIKA SKOGSBIOTOPER I ( RAPPORT FRÅN ARTDATABANKEN) 6.V IDSTRÄCKTA KULTURMILJÖER I SKOGEN - ( RAPPORT FRÅN Kap 1 Sammanfattning 1 Avverkningsrester: och trädtoppar som skiljs från stammen vid vanligaste formen av avverkning i (kortvirkesmetoden). Biotopskyddsområde : Område enligt § 19b naturvårdsförordningen (gäller biotoper på skogsmark) som skyddas med stöd av § 21 naturvårdslagen, dvs. mindre, biologiskt värdefullt skogsområde. Uppskattad förekomst av biotopskyddsområden innefattar även icke skyddade områden som uppfyller kraven för ett lagligt skydd. Frivillig avsättning : Skogsmark som markägaren själv valt att utan ersättning undanta från skogsbruk av naturvårds- eller andra hänsyn. Delas upp i hänsynsområden och hänsynsytor. Hänsynsområde : Område större än 0,5 ha som ägaren valt att frivilligt avsätta. Hänsynsyta : Skogbevuxen yta mellan 0,01 och 0,5 ha på produktiv skogsmark som bedöms ha undantagits vid avverkning av hänsyn till naturen, kulturmiljön eller annat intresse. Impediment: som bär skog eller som har förutsättningar att bära skog som producerar mindre än en (skogs)kubikmeter virke per hektar (ha) och år, dvs. mycket lågproducerande mark. produktiv skogs- mark. 2 Kap 1 Sammanfattning Skogsmark: som är lämplig för virkesproduktion, dvs. Pro- ducerar mer än en (skogs)kubikmeter virke per hektar och år, och som ej i väsentlig utsträckning används för annat ändamål eller mark där det bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. Produktiv skogsmark är i allt väsentligt synonymt med detta begrepp, men kan ibland även innefatta skogs- mark som är skyddad t.ex. naturreservat. Skyddsvärd skog : I betänkandet avses skog som enligt berörda myndigheter har tillräckliga biologiska värden för att kunna skyddas med stöd av naturvårdslagen Tröskelvärde: I detta betänkande menas lägsta acceptabla mängd livsmiljö som krävs för att arter som är bundna till denna skall kunna fortleva i livskraftiga bestånd (se avsnitt 7.2). ·Sveriges landyta utgörs till , motsvarande 22,7 miljoner ha, av produktiv skogsmark samt 3.4 milj. ha skogsklädda impediment. av skogsmarken ägs av 360 000 privata skogsägare, av aktiebolag och av allmänna ägare (stat, kommun, landsting m.fl.). Staten är ensam ägare till av skogsmarken. ·Landets virkestillgångar har ökat och uppgår . avverkas av den årliga tillväxten. Det ger arbete i skogsnäringen till ca 120 000 personer och ett nettotillskott i utrikeshandeln på (). av totala export utgörs av skogsprodukter. Bränsle i form av ved, skogsindustriella biprodukter och avverkningsrester genererar energi mot- svarande ca . Förutom virke ger skogen bl.a. vilt och bär och värdefulla naturupplevelser. ·Vårt vanligaste trädslag är gran, tätt följt av tall. utgör huvuddelen av lövträdsvolymen. Mindre än en procent av skogs- Kap 1 Sammanfattning 3 marken är bevuxen med ädellövskog. ·Skogsmiljöerna skiftar mycket inom landet. Detta beror på faktorer som klimat, berggrund, terrängförhållanden och jordart. I norr växer skogen långsammare och hyser i regel färre arter än i söder. ·Även mönstret av mänsklig påverkan skiljer sig åt från norr till söder. Längst i söder har stora delar av skogen ersatts med jordbruksmark och bebyggelse. Vissa perioder har skog nästan helt saknats. I norr började människan omvandla landskapet i stor skala först och då främst genom skogsbruk. ·Den vegetation och den dynamik som förr rådde inom ekosystemen har till stor del förändrats av människan. Ekonomiskt värdefulla arter har gynnats på andras bekostnad. I är det främst gran och i norra tall som gynnats. Naturliga processer som orsakt ekonomisk skada har hållits tillbaka. Detta gäller i hög grad tidigare frekvent förekommande skogsbränder Politik, lagstiftning och aktörer ·Sverige har genom ratificerandet av konventionen om biologisk mångfald förbundit sig att bevara den biologiska mångfalden. Detta återspeglas i miljöpolitiska beslut och beslutet om den nya skogspolitiken. Miljömålet på skogsmark är jämställt med ett produktionsmål. ·Strategin för att nå miljömålet på skogsmark utgår från att skogsnäringen tar ett uttalat sektorsansvar för miljön. Miljömålen skall ges samma betydelse som skilda ekonomiska överväganden. I praktiken skall miljömålen uppnås genom hänsyn vid det vardag- liga brukandet, särskild hänsyn på känsliga områden samt inrättan- det av naturreservat och andra skyddade områden. Det ekonomiska och praktiska ansvaret för detta skall delas mellan stat och markägare. ·I gällande lagstiftning anges minimikrav på hänsyn vid brukandet. I sammanhanget är det endast kulturminneslagen som ger staten möjlighet att kräva att markägaren avstår från brukande av skogs- mark över den nivå då pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten utan att betala ersättning. ·Skogsstyrelsen och har båda påvisat behov om 4 Kap 1 Sammanfattning ytterligare medel för att säkerställa kända förekomster av biolo- giskt värdefull skog. Båda myndigheterna argumenterar för bevarandet av befintliga skyddsvärda områden, men avstår från att bedöma det långsiktiga behovet. ·Markägarna arbetar aktivt med naturhänsyn utöver lagens krav, vilket bl.a. framkommer vid återkommande upp- följningar. Det finns många drivkrafter bakom denna utveckling bl.a. kunskaper, eget intresse samt kund- och medborgarkrav. Mycket tyder på en fortsatt utveckling mot ökad naturhänsyn, men det är oklart hur stora arealer som kommer att beröras och för hur . Dagens skydd och hänsyn i skogen ·I är (830 000 ha) av den produktiva skogs- marken skyddad i reservat, nationalpark, domänreservat eller inköpt av för bildande av reservat. Nedan gränsen för fjällnära skog är (173 000 ha) av den produktiva skogsmarken skyddad på detta sätt. Den dominerande skogstypen i reservaten nedan fjällnära gränsen är barrnaturskog. ·Det finns ca 500 biotopskyddsområden inrättade på skogsmark. Dessa är i genomsnitt ca två ha stora och utgör totalt ca 1000 ha. Huvuddelen är av typen barrnaturskog och nästan alla ligger på småskogsbrukets mark. ·Civilrättsliga naturvårdsavtal har tecknats mellan skogsvårds- organisationen och markägare i knappt 200 fall eller totalt för ca 1000 ha. Avtalen tecknas i regel . Barrnaturskog är den vanligaste skogstypen som omfattas av avtalen. ·På de cirka 200 000 ha som föryngringsavverkas lämnas i genomsnitt av arealen i form av hänsynsytor. Till detta kommer enstaka träd eller mindre grupper av träd av okänd omfattning. Två tredjedelar av denna areal lämnas enligt skogs- vårdslagens föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturmiljön. Resterande tredjedel lämnas frivilligt av markägaren. ·Det är förbjudet att avverka mer än enstaka träd på skogliga impediment. Det finns 3,4 miljoner ha skogbärande impediment Kap 1 Sammanfattning 5 som på detta sätt åtnjuter visst lagligt skydd. ·Skogsbruket avsätter utan ersättning sammanlagt på produktiv skogsmark ca 300 000 ha, eller av arealen, nedanför gränsen för fjällnära skog, i form av hänsynsområden större än 0,5 ha. Områdena är till övervägande delen mindre än fem ha. Den tillgängliga informationen om vilka naturvärden de hyser är knapp. Avsättningens längd uppges av flertalet markägare vara tillsvidare eller så länge de råder över fastigheten. befinner sig samtliga större skogsbolag i en planerings- och inventerings- process. och bedömer att de frivilliga avsättningarna som redovisats här sannolikt kommer att ha fördubblats när bolagen gått igenom hela sina innehav (inom ). Sammanställning av skydd och hänsyn på produktiv skogsmark nedan den fjällnära gränsen i tusentals hektar (tha) och procent av skogsarealen (data från och 1997) Typ av skydd / hänsyn Årlig avverkningshänsyn (>100m 2) ca 0,05* (Prognos frivilliga avsättningar * detta motsvarar av den föryngringsavverkade arealen ·En mångfald av organismer och biologiska processer bidrar till gynnsamma livsbetingelser för människan samt utgör en resurs för 6 Kap 1 Sammanfattning ·Den naturvårdsbiologiska kunskapen är omfattande men bitvis ofullständig. Det är t.ex. svårt att bedöma effekterna i ekosystemen av enskilda artförluster. Givet målet att bevara i naturligt förekommande arter finns dock tillräcklig kunskap för att ange riktningen för bevarandearbetet. ·Dagens hotbild mot arter bedöms vida överstiga vad som kan betraktas som naturligt och ännu syns få tecken på förbättring. Ca 1900 är rödlistade i hotkategorierna: försvunnen (87 st), akut hotad (278 st), sårbar (519 st), sällsynt (350 st) och hänsynskrävande (714 st). ·Artförsvinnande är en process snarare än en händelse. Det är ofta ett glapp i tiden mellan orsaken till och förändringen av en artförekomst. Vid kraftigt minskade och spridda populationer ökar risken för slumpbetingade försvinnanden. ·Orsakerna till att arter är hotade är många, men det beror i allt väsentligt på den landskapsomvandling människan ägnat sig åt under det senaste årtusendet. Skog har ersatts med åker och bebyggelse eller förändrats med av seende på trädslagsblandning och åldersstruktur. Det har inneburit att vissa för mångfalden viktiga störningsregimer, exempelvis skogsbrand, översvämning och skogsbete, minskat. ·Vissa slag av livsmiljöer har minskat i mängd och avstånden mellan de kvarvarande områdena har ökat. Risken för lokala utdöenden ökar och möjligheterna till nykolonisation minskar. ·Brist på substrat som död ved och grova träd inverkar negativt på många arters möjligheter att överleva. ·Luftburna föroreningar har orsakat förändringar i organismvälden bl.a. genom att kvävegynnade arter kunnat breda ut sig samt att markens pH sänkts på stora arealer. ·Ett eventuellt ökat uttag av avverkningsrester från barrträd kommer sannolikt inte att ha mer än marginella effekter på skogens artmångfald. Kap 1 Sammanfattning 7 Hur mycket skog behöver skydd - bedömningsunderlag ·Vid en hearing med forskare, där utgångspunkterna för att beräkna ett skyddsbehov på skogsmark diskuterades, framkom ett antal möjliga ansatser. Det förelåg även tveksamhet inför att göra en prognos på grund av vetenskaplig osäkerhet. ·På uppdrag av beredningen har en skattning av behovet av att skydda produktiv skogsmark nedan fjällnära gränsen genomförts. Med skydd avses markanvändning som syftar helt eller i vissa fall delvis till att uppnå skogsvårdslagens miljömål. Dagens natur- vårdsbiologiska kunskap har applicerats på befintligt skogligt inventeringsunderlag. På ett flertal punkter har det varit nöd- vändigt att göra uppskattningar, då erforderliga data saknats. Skyddsbehovet på lång sikt har beräknats genom att anta att av den ursprungliga utbredningen av skogsmiljöer som är intressanta ur naturvårdssynpunkt - främst gammal och lövrik skog - behövs. På lång sikt () skulle enligt analysen 9–av skogsmarksarealen, beroende på landsdel behöva skyddas. I detta ingår även restaurering och återskapande av tillbakaträngda skogsmiljöer. På kortare sikt (10–) skulle befintliga skogs- miljöer med höga eller snabbt utvecklingsbara naturvärden behöva skyddas. Omfattningen av dessa skattas till ca 900 000 ha eller av skogsmarksarealen, utöver vad som är skyddat i lag. ·På beredningens uppdrag har de rödlistade arternas fördelning på olika skogsbiotoper analyserats. Flest rödlistade arter återfinns i , framför allt i ädellövskog. ·Riksantikvarieämbetet har redovisat att det finns goda möjligheter att samordna skydd av kulturmiljövärden och biologiska värden. ·Genom att kombinera och skattningar av befintlig skyddsvärd skog och de kostnader de redo- visar för inköp av mark, kan omfattningen av vad myndigheterna betraktar som skyddsvärd skog grovt skattas till ca 500 000– 800 000 ha. 8 Kap 1 Sammanfattning ·Beroende på hur arealen skattas och på vilken kostnadsuppgift som används blir värdet av dessa 9–. Våra bedömningar och förslag ·Det råder en bred enighet i samhället om att skogens biologiska mångfald skall bevaras och att det föreligger behov av ökat skydd. ·Kvantitativa analyser av skyddsbehovet bör göras regelbundet som underlag för att bedöma behovet av åtgärder. ·Det stora antalet arter vars fortlevnad ej kan anses säkrad samt kunskaperna om effekter av fragmentering av skogsmiljöer innebär att skyddsvärda skogar bör bevaras. Exempel på sådana är objekt som enligt myndigheternas bedömning uppfyller kraven för biotopskydd eller för inrättande av reservat. ·Det långsiktiga behovet av att ägna skogsmark helt eller över- vägande åt naturvård är än så länge svårt att kvantifiera, beroende på osäkert underlag. De ca tio procents skyddsbehov av den pro- duktiva skogsmarksarealen nedan den fjällnära gränsen som anses nödvändiga i forskarrapporten kan enligt vår mening vara såväl högre som lägre. Ytterligare osäkerhetsfaktorer tillkommer när det gäller hur stor del av det långsiktiga behovet som behöver lag- skydd. De kommande utvärderingarna av den nya skogspolitiken kommer förhoppningsvis att ge bättre underlag för nya beräk- ningar. ·Vi bedömer att det i ett kortsiktigt perspektiv finns behov av att skydda ytterligare skogsmark motsvarande eller ca 700 000 ha av den produktiva skogsmarksarealen nedanför den fjällnära skogen för att inte försitta möjligheterna att långsiktigt bevara den biologiska mångfalden. Därutöver finns ca 200 000 ha där det föreligger ett behov av att låta naturhänsynen vida överstiga den generella naturhänsyn som normalt tas vid brukandet. Vi anser att det kortsiktiga behovet kan tillgodoses genom att Naturvårds- verket ges möjlighet att som reservat skydda ca 250 000 ha och ca 25 000 ha som biotopskyddsobjekt. Resterande del av skyddsbehovet (ca 600 000 ha) torde kunna fyllas inom Kap 1 Sammanfattning 9 ramen för näringens frivilliga åtaganden. Grunden för denna bedömning är och prognoser. ·Att säkerställa de föreslagna målsättningarna för naturreservat och biotopskydd skulle vid en tidshorisont motsvara en anslagsnivå för naturskyddsanslag på ca /år. Att nå denna målsättning motsvarar en anslagsnivå på ca /år. För anslag för biotopskydd och naturvårdsavtal blir motsvarande nivåer ca /år respektive ca /år (tabell 8.0, s. 10). ·Från beredningens utgångspunkter är det givetvis önskvärt att målsättningen kan nås på så som möjligt. Vi vill också understryka att försiktighetsprincipen talar för att säkerställandet sker snarare än . ·Anlagsnivån är starkt beroende av framtida avverkningsbeteende och omfattningen av frivilliga åtaganden Det är angeläget att näringens frivilliga naturvårdsåtagande positivt uppmärksammas. Det är viktigt att via inventering, utbildning och ekonomiskt stöd stimulera och kanalisera de frivilliga avsättningarna till områden med höga naturvärden. Därigenom kan också de frivilliga åtagandena bättre samplaneras med naturvårdslagens skydds- institut. Den påbörjade uppföljningen av skogsnäringens sektors- ansvar för miljön är en förutsättning för att klarlägga behovet av samhällets insatser. För att avvärja avverkningshot mot biologiskt värdefulla skogsområden bör möjligheten att köpa reservats- optioner prövas. ·Beredningen delar uppfattning att det är angeläget med en lagändring som innebär att civilrättsliga naturvårdsavtal medföljer fastigheten vid ägarskifte. ·Myndigheterna på central och regional nivå behöver i än högre grad aktivt samverka i säkerställandearbetet för att minimera kost- naderna och maximera naturvårdsnyttan ·En hög ambitionsnivå inom naturvårdsbiologisk forskning liksom fortlöpande inventering, uppföljning och miljöövervakning är nödvändig för att ytterligare klarlägga var och hur naturvårdsinsat- serna gör mest nytta. ·Ett positivt bidrag i arbetet med att klara skyddsbehovet vore om staten ej belastar naturskyddsanslag vid 10 Kap 1 Sammanfattning säkerställande av skog på och Fortifikations- verkets innehav. Man bör också pröva i vilken utsträckning markägare kan erbjudas avverkningsrätter på mark som ersättning vid inrättande av reservat i inland. ·Ett antal alternativa finansieringsformer för säkerställande av skogsmark har övervägts. Slutsatsen är att måste finansieringen av säkerställande med stöd av naturvårdslagen ske till största delen inom ramen för det ordinarie arbetet med statsbudgeten. Tabell 8.0 Erforderlig anslagsnivå vid olika tidshorisonter. anslag för biotopskydd/ mkr/år (: 190) mkr/år (: 20) Kap 2 Uppdraget och dess genomförande 11 2UPPDRAGET OCH DESS GENOMFÖRANDE Genom beslut gav regeringen beredningen (Jo1968:A) genom tilläggsdirektiv (Dir.1995:167) i uppdrag att yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behöver utökas och former för att åstadkomma detta (bilaga 1). Utgångspunkten har varit de av fastställda miljömålen, den gällande skogspolitiken och den fastlagda strategin för biologisk mångfald. I direktiven har angivits att en huvudprincip är att skydd med stöd av NVL finansieras över stadsbudgeten. Vi har, enligt våra direktiv, inte föreslagit några åtgärder på skatteområdet. Under utredningsarbetet har vi kommit i kontakt med utrednings- och forskningsverksamhet som behandlar närliggande frågor. Viktiga utgångspunkter har erhållits från () i Naturskydd och naturhänsyn i skogen (SKS Meddelande 1-1997). Likaså har () redovisning Skogsreservat i (SNV Rapport nr 4707) varit betydelsefull information. Arbete med att utvärdera den nya skogspolitiken har pågått hos och . Det skall avrapporteras senast 980119. Vi har tagit del av utrednings- material som framkommit hos revisorer under deras översyn av hanteringen av skyddsvärd domänmark efter Domän- verkets bolagisering (revisorer rapport /97:4). Under- handsdiskussioner har förts med miljöbalksutredningen om deras arbete med att föreslå en samlad miljölagstiftning och ändringar i följdlagstiftningen. Vi har i väntan på beslut om deras förslag avstått från att föreslå författningsändringar. Vi har i olika former samrått med olika parter som varit berörda av vårt arbete. anordnades en hearing med en grupp forskare rörande vetenskapliga utgångspunkter för att skatta det långsiktiga behovet av att skydda skogsmark. En hearing rörande utgångspunkterna för Miljövårdsberedningens arbete och förslag på 12 Kap 2 Uppdraget och dess genomförande framtida tillvägagångssätt hölls . Representanter för näring, ideella organisationer och myndigheter deltog. Vi har vid fyra tillfällen träffat en samrådsgrupp bestående av representanter från berörda departement, , , , Skogsindustrierna, Skogs- styrelsen, , och Världsnaturfonden. Seminarier har anordnats med representanter för länsstyrelser och skogsvårdsstyrelser. Vidare har vi deltagit i konferenser och möten samt haft enskilda överläggningar med myndigheter, organisationer, forskare och enskilda.