sou · GLB3167d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för och bemyndigade regeringen chefen för och , statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med uppgift att lägga fram förslag till ett program för att på- skynda livsmedelssektorns förnyelse och expansion. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för och landshövding som särskild utreda- re fr.o.m. . Till experter förordnades förhandlings- direktör och lantbruksdirektör . förordnades civilingenjör , filosofie doktor , civilingenjör , departementssekreterare , ombudsman och departementsråd . Till sekreterare förordnades jur. kand. fr.o.m. och som biträdande sekreterare civilingenjör fr.o.m. . Härmed överlämnas betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) från utredningen om vissa frågor av särskild betydelse för livsmedelssektorns omställning och expansion. Särskilt yttrande har lämnats av . 'UNNAR "J¶RK Dispositionen av betänkandet .................................................... Utredningens överväganden och förslag.................................... ,IVSMEDELSSEKTORNS OMFATTNING I 3VERIGE OCH I %5 (UR SER FRAMTIDEN UT 3.2.2 Andra inhemska faktorer för utbud och efterfrågan................ 3.3.1 EU:s jordbrukspolitik .............................................................. %N STRATEGI F¶R SVENSK LIVSMEDELSSEKTOR Nya förutsättningar för en expanderande livsmedelssektor ....... Allmänt om jordbruket i ................................................ 5.2.1 Produktionen i jordbruket ....................................................... 5.2.5 Integrerad produktion – IP ...................................................... 5.2.6 Ekologisk produktion .............................................................. 5.2.7 Nya nischprodukter ................................................................. 5.3 Jordbruksekonomiska förhållanden ........................................... 5.3.1 Sektorskalkyl för jordbruket ................................................... 5.3.2 Direktstöd inom EU och i .......................................... 5.3.3 Resultatet för vissa företag och produktgrenar ....................... 5.4 Jämförelser mellan , och ................... 5.4.2 Klimat och odlingsförutsättningar .......................................... 5.4.3 Struktur, produktion och priser ............................................... 5.4.4 Direktstöd till jordbruket......................................................... 5.4.4.1 Areal- och djurersättningar till följd av CAP-reformen 5.4.4.4 Regionalstöd och nationella övergångsstöd 5.4.4.5 Sammanfattning av direktstöd till jordbruket 5.4.4.6 Vissa andra stöd till jordbruket 5.4.5 Djurskydds- och foderbestämmelser....................................... 5.4.7 Beskattning av jordbruk .......................................................... 5.4.7.1 Inkomstskatt och egenavgifter 5.4.7.3 Energi- och miljöskatter 5.4.7.5 Återföring av skatter till jordbruket 5.4.8 Sammanfattande analys av konkurrensförhållandena ............. 5.4.8.1 Inverkan på sektorns ekonomi 5.4.8.2 Jämförelse mellan och med utgångspunkt i 5.5 Utredningens överväganden..................................................... 5.5.2 Jordbrukets konkurrenskraft – en jämförelse mellan 5.5.2.1 Klimat och jordbruksstöd 5.5.2.3 Svenska särregler om djurskydd m.m. 5.5.2.4 Energi- och miljöskatter 5.6 Utredningens förslag ................................................................ 6.2 Produktionen i trädgårdssektorn .............................................. 6.2.2.1 Köksväxter på friland 6.2.2.4 Snittblommor på friland 6.2.3.2 Snittblommor i växthus 6.2.3.6 Sticklingar och småplantor 6.2.4 Integrerad produktion – IP .................................................... 6.2.5 Ekologisk trädgårdsodling .................................................... 6.4 Internationell konkurrens ......................................................... 6.5 Vissa jämförelser med och .............. 6.5.1 Klimat och odlingsförutsättningar ........................................ 6.5.2 Kostnader och stöd i produktionen ....................................... 6.5.2.1 Kostnader för arbetskraft 6.5.2.7 Sammanfattning av produktionsavgifter och skatter i olika länder144 6.6 EU:s marknadsordningar.......................................................... 6.6.1 Frukt och grönsaker............................................................... 6.6.1.1 Kvalitetskontroll av frukt och grönsaker 6.6.1.2 Levande växter och blomsterprodukter 6.7 Kollektiva medel ...................................................................... 6.7.1.1 Avgifter till produktionsavgiftsfonden 6.7.1.2 Finansiering av promilleavgiftsfonden 6.8 Forskning och försöksverksamhet............................................ 6.8.1 Skogs- och jordbrukets forskningsråd................................... 6.8.2.1 Elitplantstationen i Balsgård 6.10 Trädgårdsnäringens förslag till åtgärder ................................ 6.10.1 Kostnader för tillfällig skördearbetskraft ............................ 6.10.3 Miljö- och växtskyddsfrågor ............................................... 6.10.6 Finansiering av kvalitetskontroll......................................... 6.10.7 Kollektiv fond ..................................................................... 6.12 Sammanfattande analys av konkurrensförhållanden.............. 6.13 Utredningens överväganden................................................... 6.13.3 Växthusuppvärmning och koldioxidbeskattning................. 6.13.5 Utvecklingsinsatser för trädgårdsnäringen.......................... 6.14 Utredningens förslag .............................................................. 7.2 Livsmedelsindustrins delbranscher .......................................... 7.2.1 Slakteri- och charkuteriindustrin........................................... 7.2.2.3 Synpunkter från branschen 7.2.3 Kvarn- och bageriindustrin ................................................... 7.2.4.2 Synpunkter från branschen 7.2.5 Fisk- och fiskkonservindustrin.............................................. 7.2.5.2 Synpunkter från branschen 7.2.6.1 Synpunkter från branschen 7.2.7 Frukt-, bär- och ........................................grönsaksindustrin 7.2.8 Olje- och fettindustrin ........................................................... 7.2.8.2 Synpunkter från branschen 7.2.9 Choklad- och konfektyrindustrin .......................................... 7.2.9.2 Synpunkter från branschen 7.2.10 Vin- och spritdryckesindustrin............................................ 7.2.11 Malt- och läskedrycksindustrin ........................................... 7.2.11.2 Produktskatten på öl 7.2.11.3 Import av läskedrycker från 7.2.11.4 Synpunkter från branschen 7.2.12 Övrig livsmedelsindustri ..................................................... 7.3.3 Teknologier och kompetenser som skapar konkurrenskraft . 7.3.4 Svenska råvarors ...................................................betydelse 7.3.5 FoU och kompetensutveckling.............................................. 7.3.6 Myndigheter och .........................................konkurrenskraft 7.4 Småskalig livsmedelsförädling ................................................ 7.4.2 Aktuell utveckling för småskalig gårdsbaserad 7.6 Utredningens överväganden..................................................... 7.6.2 Slakt- och charkuteriindustrin ............................................... 7.6.4 Kvarn- och bageriindustrin ................................................... 7.6.5 Förädlade potatisprodukter ................................................... 7.6.6 Småskalig gårdsbaserad livsmedelsförädling ....................... 7.7 Utredningens förslag ................................................................ &ORSKNING UTVECKLING OCH KOMPETENSH¶JNING F¶R LIVSMEDELSINDUSTRINS F¶RNYELSE OCH EXPANSION 8.2.2 Identifierade behovsområden ................................................ Innehåll och volym av livsmedelsrelaterad FoU...................... 8.3.1Kartläggning av nuvarande FoU avseende livsmedelssektorn, exklusive primärnäring .................... 8.3.2 Finansiering av den offentliga FoU-verksamheten ............... 8.3.3 Nya programsatsningar som ej återspeglas i kartläggningen 254 8.3.4 Beskrivning av FoU för livsmedelssektorns primärnäring ... 8.3.4.2 Forskningsverksamhet vid SLU av relevans för livsmedelssektorn256 8.3.4.5 FoU-verksamhet inom fiskesektorn 8.3.4.6 Primärnäringens egen FoU-verksamhet 8.3.5 Beskrivning av kunskapsgenererande .... 8.3.6 Av näringslivet finansierad FoU-verksamhet ....................... 8.3.6.2 Jämförelse med andra branscher 8.4 Internationell överblick ............................................................ 8.4.1 Internationaliseringen av livsmedelsföretagen och dess inverkan på FoU-systemet .............................................. 8.4.1.1 Något om de viktigaste företagen 8.4.2 FoU-satsningar i andra länder ............................................... 8.4.3 Internationella forskningsprogram ........................................ 8.5 Kunskapsutbyte och kompetenshöjning................................... 8.5.2 Livsmedelsföretagens behov av kunskap och kompetens..... 8.5.2.1 Förutsättningar för förnyelse 8.5.2.2 Stora och små företag 8.5.2.3 Andra företag som kunskapskällor för livsmedelsföretagen 8.5.3 Kunskaps- och problemöverföring........................................ 8.5.3.1 Krav på överföringsaktörer 8.5.3.2 Befintliga aktörer och projekt 8.5.3.3 Styrkor och brister i det nuvarande överföringssystemet 8.5.3.4 kräver olika åtgärder 8.5.4 Utbildning och fortbildning för livsmedelsindustrin ............ 8.5.4.1 Industrins behov av kompetenshöjning 8.5.4.4 Möter utbildningarna industrins behov? 8.5.4.5 Fortbildning för livsmedelsindustrin 8.6 Utredningens överväganden..................................................... 8.7 Utredningens förslag ................................................................ 8.7.1 Vision, övergripande mål och strategier ............................... 8.7.2 Sammanfattning av förslag till samlat nationellt FoU- 8.7.3 Program för industriella samverkansprojekt ......................... 8.7.4 Tre kunskapshöjande ramprogram........................................ 8.7.4.1 Ramprogram 1 – Konsument- och marknadskunskap 8.7.4.2 Ramprogram 2 – Process- och produktionsteknik 8.7.4.3 Ramprogram 3 – Kunskaper för framtagande av innovativa 8.7.5 Program för kunskapsutbyte och kompetenshöjning ............ 8.7.5.1 Stöd för uppbyggnad av förmedlingsenheter för 8.7.5.2 Förslag till delprogram 8.7.6 Övriga förslag........................................................................ 8.7.7 Organisation och finansiering ............................................... )NSATSER F¶R ¶KAD EXPORT 9.1 export av livsmedel ................................................... 9.2 Exportfrämjande åtgärder ........................................................ 9.2.1 Exportfrämjande i några EU-länder utom ................ 9.2.2 Exportfrämjande i – Food From 9.2.2.4 Utvärdering av verksamheten 9.2.2.5 Food From framtida inriktning och roll 9.2.2.6 Betalar sig gemensamma åtgärder för att befrämja export? 9.2.3 EU:s exportbidrag ................................................................. 9.2.5 Andra möjliga vägar för exportfrämjande ............................ 9.3 Utredningens överväganden..................................................... 9.4 Utredningens förslag ................................................................ &INANSIERING AV UTREDNINGENS F¶RSLAG 2EDOVISNING AV KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS F¶RSLAG 11.1Konsekvenser av utredningens förslag för regionalpolitiken 345 11.2Konsekvenser av utredningens förslag för 11.3 Konsekvenser av utredningens förslag för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet ....................................... 11.4 Konsekvenser av utredningens förslag för offentliga 323+),4 9442!.$% "),! Utredningens uppgift har varit att lägga fram förslag till ett program för att påskynda livsmedelssektorns förnyelse och expansion. Direktiven för utredningen bifogas som bilaga. I direktiven anges bl.a. att livs- medelssektorn har en avgörande betydelse för landsbygdsutveckling, regional utveckling och för att upprätthålla odlingslandskapets natur- och kulturvärden. Vidare framhålls det samband som finns mellan pro- duktionen av jordbruksråvaror och livsmedelsindustrin. Utredningen skall särskilt studera frågor kring förutsättningarna att förstärka livs- medelssektorns internationella konkurrenskraft, bl.a. genom att öka för- ädlingsgraden och exporten samt förbättra försörjningen med hö gkvali- tativa råvaror. Uppgiften har också varit att lägga fram förslag till finansiering av den höjda ambitionsnivån för miljöstödet till jordbruket som regering- en föreslagit i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1). beslutade regeringen att till utredningen överläm- na jordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU13 samt motionerna 1996/97:Jo202, 1996/97:Jo231 och 1996/97:Jo247. Regeringen har genom beslut till utredningen också överlämnat betän- kandet Svensk mat på EU-fat (SOU 1997:25). Utredningen har antagit namnet Utredningen om livsmedels- sektorns omställning och expansion. lämnade utredningen till finansiering av ett förhöjt miljöstöd till jordbruket till statsrådet och chefen för Regeringen hade i budgetpropositionen (prop. 1996/97:l) till föreslagit en höjning av miljöstödet. Höjningen var dock ofinansierad till . Därutöver avsåg uppdraget att föreslå den ytterligare finansiering på 350 miljoner kronor som erfordrades för att miljöstödet skulle kunna utnyttjas fullt ut. kommer att behandla frågan . Om re- geringens förslag bifalls innebär detta att miljöstödet höjs med och . Beloppet finansieras av den svenska staten och EU med hälften var. Företag inom jordbruket och inom stora delar av livsmedelsindust- rin har, till skillnad från företagen i , saknat reella möjligheter att arbeta i en öppen konkurrens på en stor marknad. sak- nar således erfarenhet av att arbeta på en internationell konkurrens- marknad. Utredningen har som sin huvuduppgift därför sökt lösningar för ökad effektivitet inom livsmedelssektorn för såväl på hemma- som på exportmarknaden. Det är enligt utredningen också viktigt att antar riktlinjer som ger livsmedelssektorn stabilitet och framtidstro. Detta innebär att det i måste skapas ett positivt investerings- klimat genom politiska ställningstaganden. Ökade investeringar skapar expansionsmöjligheter och därmed även arbetstillfällen. En effektiv livsmedelssektor i är också ett viktigt konsumentintresse. Distribution av livsmedel har behandlats av utredningen om ökad konkurrens i handeln med livsmedel i betänkandet Ökad konkurrens i handeln med livsmedel (SOU 1996:144). Genom att frågor om livs- medelsdistribution redan grundligt behandlats i detta betänkande och genom att den nya konkurrenssituationen efter EU-inträdet mest påver- kar jordbruket och livsmedelsindustrin, har utredningen valt att kon- centrera sig på frågor som rör de två sistnämnda sektorerna. Centrala frågor har här varit jordbrukets och industrins konkurrenssituation och effektivitet samt exportfrågor och forskning och utveckling (FoU) inom livsmedelsområdet. Med begreppet livsmedelssektorn avses i detta be- tänkande jordbruket och livsmedelsindustrin, om annat inte sägs. På grund av nödvändigheten att prioritera arbetsuppgifterna, har fiskeri- näringen inte behandlats. Från betänkandet Svensk mat på EU-fat (SOU 1997:25) har visst underlagsmaterial nyttjats och inarbetats. Vidare har utredningen be- aktat de förslag som lagts i betänkandet. Utredningens referensgrupp har sammanträtt 10 gånger. Studieresor har genomförts av utredningen jämte några av dess experter till Dan- mark och . Sekretariatet har genomfört studiebesök i , , och . En enkät har sänts ut till omkring 25 företag och organisationer för att bl.a. få synpunkter på problem och möjligheter inom skilda livs- medelsområden samt förslag till hur en ökad effektivitet skall nås för en förbättrad konkurrenskraft på hemma- och på exportmarknaden. En särskild arbetsgrupp under ledning av har behandlat FoU-frågorna. Genom en enkät har arbetsgruppen kartlagt omfattningen av FoU inom livsmedelsområdet i . Arbetsgrup- pen har också anordnat ett seminarium med ett 100-tal representanter från bl.a. högskolor, universitet och näringsliv. Betänkandet inleds med en sammanfattning som innehåller en beskriv- ning av utredningsuppdraget, dess genomförande och utredningens för- slag. I kapitel 2 lämnas några övergripande uppgifter om jordbrukets och livsmedelsindustrins omfattning i och inom EU. Där redo- visas också vissa uppgifter om importen av livsmedel. Den framtida livsmedelssektorn påverkas av såväl inhemska fakto- rer som av internationella överenskommelser m.m. En beskrivning av några viktiga faktorer och överenskommelser redovisas i kapitel 3. För att livsmedelssektorns aktörer skall kunna arbeta långsiktigt är det en- ligt utredningen viktigt att slår fast riktlinjer för livsmedels- sektorn. Dessa frågor behandlas i kapitel 4. Jordbrukets och trädgårds- näringens konkurrenssituation samt livsmedelsindustrin behandlas i kapitlen 5, 6 och 7. I kapitel 8 behandlas FoU-frågor och i kapitel 9 den svenska livsmedelsexporten. Förslag till finansiering av utredningens förslag lämnas i kapitel 10 och i kapitel 11 redovisas vissa konsekven- ser av utredningens förslag. 1.4Utredningens överväganden och förslag Jordbruket och den dominerande delen av svensk livsmedelsindustri kom genom EU-inträde i en helt ny konkurrens- situation. var flertalet av de svenska jordbruksprodukterna skyddade från importkonkurrens. saknade de svenska jord- bruksproducenterna reella möjligheter att utvecklas i en internationell konkurrens samt att exportera sina produkter på internationella mark- nader på grund av EU:s samt andra länders regleringar. Vad gäller EU- marknaden förändrades detta helt genom EU-inträdet. Utöver de be- gränsningar som EU:s jordbrukspolitik med produktionskvoter innebär, finns inga hinder för en fri konkurrens på EU-marknaden mellan pro- ducenterna av jordbruksråvaror i EU. Genom det s.k. RÅK-systemet hade det beskrivna förhållandet med olika slag av handelshinder även en effekt på den dominerande delen livsmedelsindustrin. Dessa delar, som svarade för av livsmedelsindustrins försäljning, var bl.a. slakt- och charkuteri-, mejeri- och kvarnindustrin. Situationen för livsmedelsindustrin efter EU-inträdet medför såväl svårigheter som möjligheter. Svårigheterna består bl.a. i att konkur- renterna, från främst andra EU-länder, har en mångårig erfarenhet av att arbeta utanför det egna landets gränser. Möjligheterna består bl.a. i att nya, stora marknader har öppnat sig genom EU-inträdet. Den nya konkurrenssituationen har redan medfört att tillverkarna i förlorat marknadsandelar, bl.a. på kött- och charkuteriproduk- ter samt på vissa mejeriprodukter. För att nå lönsamhet och bibehålla sysselsättning medför detta krav på omställning av den tidigare icke internationellt konkurrensutsatta livsmedelsindustrin. En ny eller ökad satsning på export måste ske. Utredningen har inte jämfört med andra EU-länder vad gäller företagandets generella villkor såsom beskattning, arbetsgivar- avgifter m.m. Dessa frågor bör behandlas i samband med ett allmänt övervägande om förutsättningarna att skapa och behålla arbetstillfällen Utredningen vill dock framhålla att det finns en skatte- och avgiftskonkurrens och andra viktiga förhållanden mellan EU:s med- lemsländer som är av stor betydelse för konkurrensen. Utredningen lämnar bl.a. följande synpunkter och förslag. (UR SER FRAMTIDEN UT De svenska livsmedelsföretagen kommer att utsättas för en allt hårdare konkurrens från företag i andra EU-länder och från företag utanför EU genom minskade tullar och andra barriärer som ökar världshandeln. En viktig fråga är härvidlag om de inhemska livsmedelsproducenterna får arbeta under samma villkor som konkurrenterna från EU-marknaden. Jordbruket och livsmedelsindustrin i är till betydande delar ömsesidigt beroende av varandra. Industrin måste ha tillgång till i lan- det producerade råvaror av en god kvalitet och till ett konkurrenskraf- tigt pris. I annat fall finns det risk för en utveckling liknande tekoin- dustrin då produktionen i i avse- värd utsträckning flyttade utomlands. Minskar livsmedelsindustrin i , mister därvid också det svenska jordbruket köpare. Livsme- delssektorn i bör enligt utredningen utveckla de förhållanden som ger möjligheter att hävda sig i konkurrens med produktionen från länder med lägre råvarukostnader. Av konsumentpriset på livsmedel är ofta kostnaden för jordbruksrå- varan endast en mindre del. För en framgångsrik svensk export av be- redda livsmedel gäller det – utöver rätt råvara för den aktuella markna- den – även att ha en effektiv produktion, distribution och marknads- föring. Här bör uppmärksammas att det i regel är dyrare att distribuera och sälja beredda livsmedel än att producera dessa. heter för livsmedelsindustrin i länder med en hög livsmedelskvalitet och ett högt kunnande av t.ex. produktionsprocesser, logistik, informa- tionsteknologi och marknadsföring att kunna konkurrera på en interna- tionell marknad – även om inköpspriset på jordbruksråvaror är högre Det finns också flera andra viktiga faktorer. En satsning på FoU, där hela livsmedelskedjan beaktas, är av stor betydel- se. Detsamma gäller att ett bra arbetsklimat finns i företagen då detta påverkar möjligheterna att uppnå ökad effektivitet. Kraftfulla åtgärder måste sättas in för att förhindra en negativ ut- veckling. För att kunna bedöma effekterna av genomförda åtgärder och för att kunna göra ytterligare insatser finns det enligt utredningen ett stort behov av regelbundna analyser av utvecklingen. %N STRATEGI F¶R SVENSK LIVSMEDELSSEKTOR För jordbrukets och för livsmedelsindustrins långsiktiga investeringar är det enligt utredningen av allra största vikt att statens inställning till näringarna är fastlagd. Avsaknaden av en klar strategi för hela livsme- delssektorn innebär att man inte haft en helhetssyn för livsme- delspolitiken. Det är nödvändigt att beakta att alla delar i livsmedelskedjan påverkar varandra och därmed också helheten. Det behövs en livsmedelsstrategi för . Utredningen föreslår att fastställer ett antal riktlinjer för företagandet inom livsmedelssektorn, som ger denna stabila spelregler. I riktlinjerna bör bl.a. anges att statens politik för livsmedelssektorn skall vara inriktad på dess utveckling och expansion. Internationell konkurrenskraft samt lönsamhet är nödvändiga förutsättningar för att livsmedelssektorn skall kunna bidra till att öka sysselsättningen samt till att lägga en god grund för goda villkor i övrigt för de anställda. Därför måste också likvärdiga konkurrensvillkor eftersträvas för jord- bruket och livsmedelsindustrin i jämfört med övriga EU- länder. Insatser inom FoU är viktiga för att nå allt bättre kvalitet och en högre förädlingsgrad av produkter som marknaden efterfrågar. Nyfö- retagandet inom livsmedelssektorn skall underlättas och stimuleras. De av utredningen föreslagna riktlinjerna är följande: Livsmedelssektorns internationella konkurrenskraft skall stärkas. Likvärdiga konkurrensvillkor skall eftersträvas för jordbruket och livsmedelsindustrin i och i EU. Produktion av livsmedelsråvaror av god kvalitet till konkurrens- kraftiga priser skall stimuleras. Forskning och utveckling skall främjas för livsmedelssektorns ex- pansion. Livsmedelsexporten skall främjas. Producenterna skall i produktionen av livsmedel tillförsäkra konsu- menterna produkter som är säkra och av god kvalitet till skäliga pri- ser. Livsmedelspolitiken skall bedrivas så att produktionen av livsmedel ger konsumenterna ökade valmöjligheter, bl.a. när det gäller pro- dukter från resurshushållande produktionssystem. Livsmedelspolitiken skall bedrivas så att företagen i landets olika delar ges bästa möjliga förutsättningar för produktion av livsmedel.