sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — , vars omfattande bokklubbskampanjer inte längre fick lika hård konkurrens från Bra Böcker som tidigare, tog hand om en stor del av Bra Böckers medlemmar. har NE, som inte är en bokklubb, ca 100 000 abonnenter och Bra Böckers bokklubbsverk- samhet är under utvärdering och omorganisation. Bra Böcker är ej medlem av och bidrar därför inte till medlemsstatistiken. , som inte heller är medlem av Svenska Förläggareföre- ningen, har ett tiotal bokklubbar, bl.a. med under- hållningslitteratur för vuxna, Läslandet, , , Mina första faktaböcker, bildlexikon, Barbie- klubben, Livsenergi (new age-böcker) och Verklighetens värld. Barn- böckerna svarar för omkring 2/3 av förlagets omsättning. uppger att förlaget har av barnboksmarknaden och att förlagets bokklubbar har ökat sin försäljning. av förlagets totala omsättning på 144 miljoner, dvs. var hela förlagets omsättning , varav bokklubbarna stod för av omsättningen, eller . Några medlemssiffror redovisas inte, ej heller antal tryckta eller sålda bokvolymer, men totalt producerar hela 50 miljoner volymer . 19 NE är inte att betrakta som en bokklubb, men säljs via abonnemang. (ANDELN MED B¶CKER 113 Till de större bokklubbarna utanför Bonniersfären hör Böckernas Klubb, med en uttalat litterär inriktning. Den ägs av flera förlag: Liber (), (), (), () samt av Barnens () och (1,). Klubben hade 1995 över 80 000 medlemmar, vilket gör den till den femte största Omsättningen var 1995 ca . Jämsides med de stora bokklubbarna finns också en rad bokklubbar med olika inriktning, varav de stora riktar sig till barn och ungdomar. Ofta har små, mer eller mindre specialiserade förlag byggt upp egna bokklubbar som är huvudsaklig försäljningskanal för den egna utgiv- ningen. Se uppställningen nedan. 114 (ANDELN MED B¶CKER Förteckning över ALLM¤NNA BOKKLUBBAR, deras omsättning, antal medlemmar och utbud Källa: Svensk Bokhandel nr 23, 1995. !,,-..! "/++,5""!2 kr (uppsk. Bra Böckers Nya Bok- Bra Böcker/MP, 1994 Reprint och nyutg. Köper från alla förlag Liber , NoK , Köper från alla förlag (yngre kvinnor) huvuds. (män). (ANDELN MED B¶CKER 115 Alla typer av böcker. #)!,"/++,5""!2 Atlantis , Tiden , köper från alla förlag 3,5-4 milj.kr Skön- och facklitteratur. övrigt från alla förlag 116 (ANDELN MED B¶CKER Samhällslitteratur, debatt. Köper från alla förlag Historia, kulturhistoria, (ANDELN MED B¶CKER 117 "/++,5""!2 Solkatten 0,, 1977 Böcker för barn 2 ½ -+ sidosortiment Alla förlag 120 000 totalt i de tre klubbarna /MS¤TTNING PER ¥R 79 milj.kr (hela klubben) Samma ägare som Barnens Samma ägare som Barnens B. , 1988 Mina första faktaböcker / Böcker för barn 9-16 + sidosortiment. Böcker för barn 1 ½ - 2 ½ (miniklubben) och 6-13 år (maxiklubben). Barnböcker, reprint och 118 (ANDELN MED B¶CKER 6.4.2Bokklubbarnas ekonomi och struktur Expansionen av bokklubbsmarknaden gick mycket snabbt fram till , då det fanns ungefär 1,4 -1,5 miljoner bokklubbsmed- lemmar, en siffra som planade ut och har hållit sig omkring 1,4 miljo- ner. Barnbokklubbsmarknadens topp kom . Klubbarna hade som mest 500 000 medlemmar. Därefter har marknaden successivt krympt; även efter 1995 då gjorde sin senaste undersökning. En av orsakerna är förmodligen de kraftigt minskade barnkullarna . Bokklubbsmarknaden har förändrats . Medlemmarna är mer insatta i hur bokklubbar fungerar och ställer andra krav. Med- lemstroheten, eller tiden medlemmen stannar i bokklubben, varierar mellan olika klubbar, från i genomsnitt upp till 4,5 -. Vad som styr medlemstroheten är klubbens inriktning och vilket köpåtagande man har som kund. Bokklubbarnas omsättning per medlem spänner från till . Enligt underhandsinformation från och andra bokklubbar minskar andelen köp via negative option medan kunderna alltmer väljer att köpa böcker ur positive option-system, där man beställer vad man vill ha. De s.k. sortimentsbokklubbarna med ett brett utbud av skönlitteratur, facklitteratur och barnböcker har stärkt sin ställning . Bokklubbarnas kunskap om medlemmarna har ökat, bl.a. tack vare datoriseringen, förfinad försäljningsteknik och genom att man har blivit bättre på att hantera medlemmar på ett differentierat sätt i olika klubbar. Detta stärker bokklubbsmarknaden som, totalt sett, blivit mer specialiserad. Förlorarna på marknaden är klubbar med grova och enkla koncept, t.ex. paketbokklubbar. Allmän- och barn- bokklubbarna har ett brett sortiment. Cirka 3 000 nya titlar presenteras i medlemstidningarna. Medlemsinformationen i form av bok- klubbstidningarna anses livsviktiga för klubbarna och läses av fler än medlemmarna. (ANDELN MED B¶CKER 119 Bokklubbsmedlemmarnas spridning geografiskt fördelar sig ungefär lika mellan mindre orter, landsbygd, städer och storstäder. Storstäder (, , ) Städer med över 90 000 invånare Övriga orter + landsbygd Många undersökningar visar att kvinnor läser mer än män. De är också i högre utsträckning bokklubbsmedlemmar. För- delningen är kvinnor och män. Åldersfördelningen är följande: Bokklubbsmarknaden både i och internationellt anses numera vara en mognad marknad, vilket betyder att ingen bokklubb kan expandera i någon nämnvärd omfattning utan att därmed ta marknadsandelar från konkurrenterna. Med Internetbokhandel, även kallad virtuell bokhandel, menas att kun- den via sin dator med internetuppkoppling besöker bokhandelns hemsida och beställer böcker där. Böckerna expedieras per post eller på annat vis till kunden. I är omfattningen av försäljning margi- nell. Det finns möjligheter att köpa böcker via de internationella Internet- bokhandlarna, i första hand från !MAZON COM som blivit mycket fram- gångsrik både i och i . Även "!ND .OBLE COM lockar 120 (ANDELN MED B¶CKER med ett brett utbud, låga priser och snabb leverans. De stora brittiska bokhandelskedjorna 7ATERSTONES och $ILLONS är också på väg att ta upp Den första Internetbokhandeln i var 3CIENCE &ICTION BOKHANDELN i som även har en vanlig bokhandel, specia- liserad på just science fiction-litteratur. Dess försäljning består till stor del av böcker på engelska och man har redan märkt av priskon- kurrensen från utländska Internetbokhandlar. Utvecklingen går mycket snabbt och nya Internetbokhandlar etablerar sig ständigt. finns ett tiotal nätbokhandlar, varav några är nischbokhandlar med ett begränsat sortiment, t.ex. som ingår i Liberkoncernen och är inriktad på offentligt tryck. startar Hjelms förlag den första renodlade barnbok- handeln på Internet. De stora allmänna Internetbokhandlarna är KF- ägda !KADEMIBOKHANDELN SE med ca 100 000 svenska och utländska titlar, "OKHANDELN COM med Online som huvudägare och som delägare, som har ca 30 000 svenska och 15 000 engelska titlar, "OKTJ¤NST SE som ägs av , som driver bokhandel och säljer till skolor och bibliotek och utvecklar sin försäljning till nätet med ca 30 -40 000 titlar. är ett samprojekt mellan förlag, bokhandlare och distributör, den första i sitt slag. Bakom bokhandeln står Förlagssystem, Alfabeta, och Det unika med Internetbokhandeln är att man samarbetar med antikvariat och där kan söka all slags äldre litteratur. uppgift blir 3 miljoner titlar sökbara i bokhandeln genom uppkopp- lingen till LIBRIS, databas. !DLIBRIS SE ägs av fem privatpersoner som inte har någon bokhandelserfarenhet, utan endast ser sig som en försäljningskanal. De erbjuder rabatt på böcker och har ett samarbete med Posten. Torget, Postens marknadsplats på nätet. En av de mest uppmärksammade är "OKUS COM i som startade . Låga priser, främst på utländska titlar, kännetecknar , som också är den enda Internetbokhandeln som inte tar särskilt betalt för fraktkostnaden. Ägare är finansmannen och förlaget . har 1,5 miljoner titlar och riktar sig framförallt mot studenter och institutioner. har ett samarbete med , som sysslar med utveckling av frakt och fakturering. Böckerna finns aldrig i lager utan flygs in från utlandet och tas också från både Seelig och förlag i . Utöver dessa finns ett antal obundna bokhandlar och bokhandels- kedjor som är på väg ut på nätet. kommer att ha en central hem- (ANDELN MED B¶CKER 121 sida där samtliga medlemsbokhandlar ingår, Julbocken med 32 butiker kopplar upp sig , , med 18 butiker, planerar att ha datorer i butikerna där kunderna själva ska kunna beställa böcker. .¥GRA IAKTTAGELSER KRING )NTERNET Den svenska bokhandelsbranschen står inför en teknisk revolution. är ett 20-tal bokhandlar uppkopplade på Internet, kan det röra sig om 150 -200 butiker. Priskonkurrensen är ett växande problem. De Internetbokhandlar som också driver vanlig bokhandel tar ut ett lägre priser via nätet. Även inkl. fraktkostnaden blir det billigare att handla via Internet än i bokhandeln. svarar försäljningen av böcker på Internet i antagligen för en mycket liten del av den totala försäljningen, men ingen vet hur stor omsättningen är. Ingen vet heller storleken på privatpersoners, bokhandlares eller institutioners import via utländska Internetbok- handlar. Många bokhandlar använder sig av Internet för att kunna ge bättre service och söka böcker på utländska databaser och via Internet- bokhandlar. Ett framtida problem, framför allt i handeln med utländska böcker, kan bli att bokköpare använder den svenska bokhandeln för att kunna titta på böckerna och jämföra priser, men därefter väljer att beställa från någon av de svenska eller utländska Internetbokhandlarna. Det råder också förvirring vad gäller moms och tull. Som köpare i måste man tulldeklarera böckerna och betala moms för dem, men många undgår detta genom att köpa enskilda titlar på nätet. Den som beställer en bok via en internationell Internetbokhandel ska importförtulla den men hur ska hanteringen kontrolleras? Posten gör stickprovskontroller men de flesta undgår att betala införselmoms. Ut- redningen har inte haft möjlighet att granska denna import eller de konsekvenser den får, vare sig för marknaden eller momsen. En bok skall också inom EU momsbeläggas i det land där affären görs upp. En bokhandlare som köper via Internet hamnar lätt i en gråzon, medan internationella Internetbokhandlar bortser från att har moms på böcker. Den mindre bokhandeln kommer att få svårt att konkurrera med de stora för att den inte har samma möjligheter till tekniska investeringar och lösningar. Å andra sidan kan den mindre bokhandeln som har tillgång till Internet och därmed till LIBRIS och andra databaser ge fullgod information och teoretisk tillgång till miljoner titlar. 122 (ANDELN MED B¶CKER Med dagens bredd i bokutgivningen har bokhandlaren inte möjlighet att visa upp mer än ett lämpligt utformat sortiment i butiken. Men ny tek- nik har gjort böcker tillgängliga på ett sätt som inte tidigare var möjligt. Genom bokhandelns datorisering finns 35 000 titlar att tillgå med leve- rans från bokgrossisten . Informationen om all utgiven litteratur har dessutom förstärkts genom öppnandet av databas för allmänheten. Print-on-demand-tekniken lägger ännu en dimension till bokhan- delns service. blir det möjligt för bokhandlaren att på begäran er- bjuda sina kunder sådana böcker som är slut på förlaget eller böcker som erbjuds direkt från författaren. Författarcentrum Öst, med som projektledare, plane- rar i samarbete med bl.a. och att starta en försöksverksamhet med Print-on- demand . Informationen om utbudet kommer att läggas ut på Internet och böckerna skall kunna beställas i bokhandeln. Ett företag som besitter den maskinella tekniken, t.ex. Arkitektkopia, trycker upp efterfrågat antal exemplar för bokhandelns räkning. I ett inledande skede knyts ett antal bokhandlar till den tekniska produktionen av böcker på tre orter, nämligen , och . kommer alla bokhandlar med Internet-uppkoppling att kunna erbjuda Print-on-demand service. (Interchange) är ett övergripande begrepp för all slags elektronisk dokumentöverföring eller kommersiellt informations- utbyte. och har tillsammans utvecklat en global standard för överföring av handelsdata som kallas EDIFACT (Interchange for Administration, Commerce and Transport). Genom FN:s försorg är EDIFACT en ISO-standard och därmed accepterad över hela världen. I korthet innebär att leverantörens och kundens datorer skickar meddelanden i form av order, bekräftelser m.m. direkt till varandra utan någon mänsklig mellanhand. Fördelarna är många: enklare admi- nistration, snabbare varuflöden, mindre lager, färre fel och tätare affärsrelationer. är bokbranschens samarbetsorgan för stan- dardisering och främjande av EDI-funktioner mellan handelspartners. Huvudmän är branschorganisationerna Svenska Bokhandlareföre- (ANDELN MED B¶CKER 123 ningen, och Föreningen medelsproducenter samt . Deltagande i är öppet för alla aktörer i bokbranschen. Standar- der och rutiner kring elektronisk handel utformas i en arbetsgrupp med bred representation från hela branschen. En styrgrupp fastställer med- delandena och utarbetar en företag. Seelig, som funnits , är både grossist och distributör. Man distribuerar 25 miljoner böcker och omsätter , varav en tredjedel av omsättningen kommer från grossistverksam- heten. Seelig tillhandahåller informations- och logistiktjänster samt fungerar som en knutpunkt för bokbranschen. Huvudkontoret ligger i , medan lager och spedition finns i . Antalet anställda är 110. Seelig är en länk mellan förlagen och bokhandeln. Stora förlags distribution till stora bokhandlar sker ofta direkt via egna distributions- företag. Över 200 förlag, av vilka Rabénförlagen är det största, har låtit Seelig sköta distributionen (Bokdepån). har Rabénförlagen beslutat att distributionen skall skötas av Liber Distri- bution. Seeligs funktion som leverantör av tilläggsorder gäller alla typer av förlag. För mindre förlag är distributionen genom Seelig ett sätt att komma ut på marknaden. Fördelen är att bokhandeln får en rationell inköps- hantering mot EN part och att man inte köper in alltför stora volymer. Detta spar pengar genom mindre lager i butik, minskade returer och möjligheten att sampacka olika förlags order. Genom att köpa oftare och i mindre volymer kan bokhandeln skapa utrymme för en bredare exponering i butik. Kostnaden för mindre förlag att anlita Seeligs lagerhållnings- och distributionstjänster är av F-priset. Större förlag erbjuds ofta lägre priser. Förlagen kan också välja att distribuera böckerna på annat håll, men ändå finnas med i Seeligs grossistlager (Boklagret), artikeldatabas, katalogdator och CD BOK. Även ett sådant passivt delta- gande är avgiftsbelagt. 120 förlag levererar böcker till Boklagret. See- lig har registrerat 1 350 utgivare i , men över 1 000 av dessa är s.k. supplementutgivare och finns bara i katalogen. 124 (ANDELN MED B¶CKER Av 250 bokhandlar med katalogdator har ca 60 anslutits till det nya CD BOK-systemet. Det är en omfattande titeldatabas med 135 000 svenska titlar och 800 000 tyska, engelska, amerikanska och norska titlar. tillkommer ca 6 000 nya ISBN (ej akademiskt tryck, föreningstryck och periodika), vilket kan jämföras med ca 12 000 titlar. Av registrerade titlar finns 35 000 i lager och 30 000-40 000 är utländsk import. Seelig står bakom BokNet, som är ett nätverk baserat på Internet- standard där de som kopplar upp sig får en öppen kommunikation. BokNet, som initialt används av CD BOK, kommer att öppna nya möjligheter för bokhandeln. Bokhandlaren skall t.ex. kunna beställa från vilken leverantör som helst genom (se ovan). Seelig erbjuder en service som förenklar prissättningen i bokhan- deln och som är kopplad till ett återbeställningssystem, SRO. Företaget tillhandahåller även speditionstjänster. Samtransporter pressar ner fraktpriserna. Enligt uppgift från Seelig utgör fraktkostnaden av det totala bokpriset. , f.d. bokhandlare, är med av aktierna, den störste enskilde ägaren i Seelig, följd av Svenska Bokhandlareföre- ningen och med vardera av aktierna. Stiftelsen i , Killbergs Bokhandel i och Gleerupska universi- tetsbokhandeln i är andra stora aktieägare. pågår förhandlingar med som offentliggjort sitt intresse för att köpa Seelig. utvecklar och marknadsför tjänster inom bokdistri- bution och kundservice. Företaget lagrar och distribuerar böcker åt bokförlag och bokklubbar. Ett tjugotal förlag, bl.a. Alfabeta bokförlag, Berghs Förlag och hör till kunderna. Dessutom har Förlagssystem ett flertal bokklubbar som uppdragsgivare, bl.a. Barnens Bästa, Barnens , Böckernas klubb och Kassettbok- klubben. Förlagssystem distribuerar 6,6 miljoner böcker , inkl. bokklubbspaketen, och har 7 000 titlar i lager. Företaget har 50 anställ- da och en omsättning på . Omsättningen för före- tagets kunder är . Förlagssystems distributionstjänster kostar av F-priset, lagerhållningskostnad tillkommer. har bokhandeln erbjudits fraktfri leverans, vilket gynnar de mindre bokhandlarna. Om det faller väl ut permanentas försöket. (ANDELN MED B¶CKER 125 Förlagssystem ägs till av , ägare till B. Wahl- ströms Bokförlag, och till av , initiativtagare och vd. Samdistribution är Bonnierförlagens data- och distributionsföretag och distribuerar 20 miljoner böcker . Här ingår följande förlag: , , , Forum, Semic Böcker, , (/98 kommer detta att uppgå i ), , , och Trevi, samt samtliga Bon- niers bokklubbar och Månadens Bok. ,IBER $ISTRIBUTION 3TOCKHOLM distribuerar 11 miljoner böcker och har främst interna uppdrag, men man står också för distribu- tion. Förlagsdistribution ägs av och har enbart interna upp- drag. Beräknad distribution: ca 4 miljoner böcker och andra artiklar . )CA &¶RLAGET 6¤STER¥S 800 000 egenproducerade böcker distribueras . 8 000-10 000 pallar, dvs. omkring 1 000 000 böcker , distribue- ras åt , och . 126 (ANDELN MED B¶CKER "RA "¶CKER (¶GAN¤S Förlaget uppger inte antal volymer. 10 miljoner böcker distribueras åt Jultidningsförlaget, Harlequin, , Radix. Distributionscenter fungerar dessutom som externlager åt Samdistribution. 0OCKET 'ROSSISTEN 3TOCKHOLM Pocket Grossisten distribuerar 1 miljon pocketböcker åt Pocket Shop, Pressbyrån, och . 1,2 miljoner böcker distribueras åt 14 förlag, bl.a. Sellin & Part- ner och Konsultförlaget. "4* $ISTRIBUTION ,UND Btj Distribution ägs av och distribuerar 1,6 miljoner böcker och 200 000 AV-artiklar till biblioteken . Litt Info är Bibliotekstjänsts egen titeldatabas. Den finns på cd-rom och är i första hand tänkt att användas av biblioteken och innehåller 40 000 svenska titlar, 450 000 engelska och även tyska titlar. ska även här finnas en EDI-lösning och Btj tänker också erbjuda sina tjänster publikt. 20Källa: Svensk Bokhandel nr 28 1996. 21Källa: Svensk Bokhandel nr 28 1996. (ANDELN MED B¶CKER 127 6.7Kommunernas inköp av böcker Kommunernas inköp av läromedel för skolan och böcker till bibliote- ken sker i olika former efter avregleringen av bokbranschen . Kommunernas verksamhet och befogenheter på detta område regleras främst av kommunallagen (1991:900), lagen om offentlig upphandling (1992:1528) och konkurrenslagen (1993:20). En del kommuner anlitar ortens egen bokhandel vid inköp av läro- medel. I dessa fall sköts all uppackning och hantering av bokhandeln. Uppackning m.m. kan i huvudsak ske då bokhandeln har lågsäsong. Vinsten från verksamheten har betydelse för bokhandelns lönsamhet. Enligt vad utredningen inhämtat sker knappt hälften av läromedelsinköpen enligt denna modell. Andra kommuner gör sina läromedelsinköp efter upphandling från bokhandel i annan kommun eller från bokhandelsföretag med regional eller rikstäckande verksamhet. Det finns tre stora aktörer på marknaden som distribuerar läromedel: "OKDISTRIBUT¶REN !" (omsättning ca 100 ) inom , som levererar skolböcker till ett 40-tal kommuner, "OKTJ¤NST !" (omsättning ca 140 , inkl. bokhandel och Internetbokhandel ), som levere- rar böcker både till skolor och bibliotek i ett 20-tal kommuner och ,¤ROMEDIA !" (omsättning ). levererar biblioteksinbundna böcker via på Seelig. En tredje väg är att kommunen inrättar en inköpscentral som sköter inköp, uppackning och hantering. Inköpscentralen kan sänka den direkta inköpskostnaden, men kommunen får merarbete i form av uppackning och sortering. Alltfler kommuner tillämpar någon form av inköpssamverkan vid upphandling av läromedel för skolan, i ökad utsträckning också vid upphandling av biblioteksböcker. Formerna kan variera från erfaren- hetsutbyte till gemensam upphandling i olika former. En rad kommuner har låtit en större kommun ta hand om hela upphandlingsförfarandet. Stora kommunala inköpscentraler med denna inriktning har vuxit fram i bl.a. , , , och . 3VENSKA "OKHANDLAREF¶RENINGEN har i en skrivelse till utredningen framhållit att det av tradition är bokhandlarna som levererat böcker till kommunernas olika verksamheter, främst skola och bibliotek och att kommunernas förändrade inköpsverksamhet nu tenderar att störa bok- handeln på den lokala marknaden. har därför föreslagit utredningen att ta initiativ till en överläggning med Svenska 22 De tre största läromedelsförlagen har uppgett att bokhandeln är huvudleverantör i mellan av försäljningstillfällena. 128 (ANDELN MED B¶CKER om kommunernas ansvar och deras möj- ligheter till samverkan med lokal bokhandel. Utredningen förde en diskussion med Kommunförbun- dets direktör . Vid mötet poängterades vikten av att kulturaspekter, bl.a. en bred spridning av kvalitetslitteratur, vägs in i kommunens överväganden i samband med inköp. Ett fall som ligger hos Regeringsrätten (dnr 39/1997) kan tjäna som exempel. kommun levererar läromedel till (). Kammarrätten men inte Länsrätten har tidigare ansett att avtalet var förenligt med kommu- nallagens bestämmelser om kommunala befogenheter. Något avgö- rande som klarlägger rättsläget beträffande kommuners möjlighet att bedriva sådan näringsverksamhet som av hävd är förbehållen bokhan- deln finns inte. En kommande dom från Regeringsrätten kan ge fortsatt vägledning. , som ingivit särskilt yttrande i målet, anser att kommunen köper och säljer böcker på ett sätt som inte är av allmänt intresse, att verksamheten utgör ett intrång på området för det egentliga näringslivet, att verksamheten saknar anknytning till befintlig och erkänd verksamhet och att verksamheten saknar anknytning till kommuns invånare och geografiska område. Det kan tilläggas att kommun kan göra inköp av läromedel från förlag med högsta rabatt. Kommunen är för sin rabatt hos förlagen inte beroende av att kunna sälja böcker till och denna för- säljning svarar endast för en mindre del av kommunens omsättning. För upphandling av läroböcker samverkar kommun också med ett antal kringliggande kommuner. De krav på priser som fram- ställs vid kommunernas gemensamma upphandling understiger själv- kostnadspris för bokhandlar i regionen. De flesta bokhandlar är för sin verksamhet beroende av kommunernas, relativt sett, betydande köp. Enligt kan samverkande kommunala enheter betraktas som företag i konkurrenslagens mening. Samverkan måste därför ske med iakttagande av konkurrenslagens bestämmelser. En otillåten inköpskartell bör kunna förbjudas enligt 6 § KL. )NK¶P AV L¤ROMEDEL var läromedelsinköpen centraliserade, ofta var det skolstyrel- serna som beslutade vilka läromedel som skulle köpas in. är det lärarna som i takt med decentraliseringen inom skolan tagit över läro- medelsinköpen. har inte utarbetat några (ANDELN MED B¶CKER 129 riktlinjer för hur kommunerna skall beakta kulturaspekterna vid t.ex. inköp av läromedel. Läromedelsinköpen har sjunkit mellan . Dock uppvisas stora skillnader mellan olika stadier. Till förskolan har försäljningen minskat , medan försäljningen till ökat totalt sett. Försäljningen till lågstadiet har minskat , medan den både till mellanstadiet och högstadiet ökat med 3,5 respektive . Inköpen till gymnasiet visar en minskning med . Läro- medelsinköpen till vuxenskolan har också minskat jämfört med föregående år. Summan av läromedelsinköpen uppgick till (exkl. moms), medan den uppgick till . uppgick antalet nya titlar till 1 259. Då ingår tryckta läromedel, AV-läromedel och datamjukvara. var antalet nya titlar 2 130, en ökning . Enligt medelsproducenter har även kostnaden för skolans lokaler ökat med mellan .