sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en särskild utredare (1997:06) med uppdrag att föreslå hur stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning och andra verksamheter för föräldrar med barn i förskoleåldern och skolåldern kan utvecklas och stimuleras. Uppdraget skall vara slutfört . Kommitténs direktiv (S 1997:45) bifogas som bi- laga 1. förordnade statsrådet riksdagsman som särskild utredare i Utredningen om föräldraut- bildning. Som sakkunniga förordnades kanslirådet , och departementssekreterare , . Som experter förordnades docent . , projektledare , leg. psykolog , journalist , leg. psykolog och professor . Distriktsskötare förordnades som expert . Som sekreterare i utredningen anställdes kanslichef och programsekreterare . Betänkandet bygger på den kartläggning som genomförts av föräld- rautbildningen av en arbetsgrupp inom . Kartläggningen redovisas i departementspromemorian (Ds 1997:6) Stöd i föräldraskapet. Utredningen har hämtat in ytterligare underlag bl a genom möten med företrädare för olika professioner och institutioner. Utredningen har träffat grupper av barn och ungdomar och anordnat möten med representanter för invandraror- ganisationer, handikapporganisationer, studieförbund och frivilligorga- nisationer. Utredningen har haft särskilda överläggningar med företrä- dare för , , , , samt tvärpolitiska barngrupp.. Kontakter har även tagits under hand med , , Brottsförebyggande Rådet och några högskolor. Vidare har utredningens ordförande och kansli genomfört ett tvådagars besök i den 2–för att studera den norska regeringens satsning på ett nationellt föräldrahandlednings- program. Utredningen har valt att ersätta begreppet föräldrautbildning med begreppet stöd i föräldraskapet. Med stöd i föräldraskapet avser utred- ningen den kunskap och det stöd som samhället kan förmedla till för- äldrar för att utveckla deras kompetens och stärka deras trygghet i för- äldrarollen alltifrån det de väntar barn och under barnets hela uppväxt- tid. Föreliggande betänkande innehåller utredningens överväganden och förslag angående utformningen av föräldrautbildningen och andra verk- samheter som kan fungera som stöd för föräldrar i deras föräldraskap. Utredningen om föräldrautbildning överlämnar härmed sitt slutbe- tänkande (SOU 1997:161) 3T¶D I F¶R¤LDRASKAPET. 3AMMANST¤LLNING AV UTREDNINGENS BED¶MNINGAR OCH F¶RSLAG Riksdagsuttalanden angående föräldrautbildning ............. Utbyggnaden av föräldrautbildningen............................... Kartläggning av föräldrautbildning och föräldrastöd........ Behov av förebyggande verksamhet ................................. Utredningens syn på föräldrars kompetens ....................... $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Motiv för utredningens förslag ......................................... Vad är en familj................................................................. Familjen i ett föränderligt samhälle .................................. Föräldraskap i dagens samhälle ........................................ 3.4Samhällets och föräldrarnas ansvar för stödet i Behovet av stöd i föräldraskapet ....................................... !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET Samverkan för stöd i föräldraskapet ................................. Landstingens arbete med föräldrastöd .............................. Behov av samverkan mellan landsting och kommun........ Frivilligorganisationer och studieförbund......................... !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Mödra- och barnhälsovården............................................. Motiv för utredningens bedömning................................. Förskola, skola och skolbarnsomsorg ............................. Motiv för utredningens bedömning................................. Motiv för utredningens förslag ....................................... Den öppna förskolan ....................................................... Motiv för utredningens bedömning................................. 5.4Andra anordnare och resurspersoner i kommuner, Fältassistenter/fältarbetare .............................................. Polisen och det brottsförebyggande arbetet .................... Barnpsykiatrisk verksamhet (PBU/BUP)........................ Föreningar och studieförbund ......................................... Media som arena för föräldrastödet ................................ Motiv för utredningens bedömning................................. Den nya datatekniken ...................................................... Motiv för utredningens förslag ....................................... &¶R¤LDRAST¶D F¶R PAPPOR 6.2Pappors deltagande i mödra- och barnhälsovårdens Pappautbildning i fyra landsting ..................................... Pappors uttag av föräldraledighet ................................... Pappor som inte bor tillsammans med sina barn............. Motiv för utredningens bedömning och förslag.............. &¶R¤LDRAR TILL TON¥RINGAR Motiv för utredningens bedömning................................. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND Barn med funktionshinder och invandrarbakgrund......... Språk och modersmål ...................................................... 8.8Föräldrar med invandrarbakgrund och barn/tonåringar ..193 8.9De svenska institutionerna och det mångetniska &¶R¤LDRAR TILL BARN MED FUNKTIONSHINDER Motiv för utredningens bedömning................................. Information råd och stöd i samband med upptäckt ......... 9.3Tydligare habiliteringsansvar för föräldrastöd och Utveckling – information – utbildning............................ Motiv för utredningens bedömning och förslag.............. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER RIKTAD F¶R¤LDRAUTBILDNING Föräldrar som sviktar i sitt föräldraskap ......................... Stöd i föräldraskapet för misshandlade kvinnor ............. Fäder som har misshandlat.............................................. Föräldrar i fängelse ......................................................... Stöd i föräldraskapet för föräldrar med placerade barn .. Föräldrar med varaktiga fysiska funktionshinder ........... 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER Föräldragrupper/Självhjälpsgrupper ............................... Föräldratelefon- rådgivning per telefon .......................... Stöd till unga föräldrar .................................................... 12.7En modell för samverkan mellan kommuner och 12.8Information om tobak, alkohol och droger till 12.9Alkohol- och drogföreb yggande modeller för unga kvinnor och gravida......................................................... 12.10Information om risker med tobak – modeller för Studiehandledningar för föräldragrupper ........................ Det norska föräldrahandledningsprogrammet................. Exempel från olika utbildningar...................................... Barn- och ungdomspedagogisk utbildning...................... Motiv för utredningens bedömning och förslag.............. Behöver föräldrar utbildas? Ett svar är att det inte behövs någon utbild- ning för att bli förälder. Förälder blir varje man och kvinna i det ögon- blick man får ett barn tillsammans. Alla föräldrar behöver däremot av och till information, kunskap, råd stöd och ibland en hjälpande hand för att kunna känna tr ygghet, själv tillit och för att kunna uppleva harmoni i den nya rollen. handlar det om att få chans att förbereda sig för det som komma skall – inför t.ex. förlossningen, skolstarten eller tonåringens första föräldrafria party. Andra gånger behöver man snabba och ytterst konkreta svar på raka frågor om t.ex. föräldraförsäkringen, medicinen eller om vilken storlek på fotboll som ska användas i klasslags–turne- ringen. Vissa frågor går att besvara med rätt eller fel utifrån nor- mer och regler som nästan aldrig finns nedskrivna. Till de svårare frå- gorna hör dock de som inte går att besvara med ett rätt eller fel, utan måste besvaras med mitt rätt eller mitt fel dvs. frågor där mina normer och värderingar, min livsåskådning, min vilja och min ambition blir vägledande för mig, som förälder och mitt agerande. Kontakten mellan olika generationer är ett av de viktigaste stöden i föräldraskapet. är dock kontakten med mor- och farföräldrar och andra anhöriga mindre vanlig och tillfällena att träffas färre, eftersom dagens äldre är mera aktiva i egna karriärer och det är mer vanligt att olika generationer bor med längre avstånd från varandra. Det finns därmed ett behov av att hitta andra former och nätverk för hur yngre föräldrar kan kompensera att de inte har tillgång till detta, framförallt känslomässiga stöd, som bidrar till att ge den nya generationen föräld- rar trygghet och självtillit. Samhället har ett intresse av och ett ansvar för att ge föräldrar stöd i sitt föräldraskap inte minst utifrån barnens behov av tr ygga och ut- vecklande uppväxtvillkor och barnens rätt till sina föräldrar för vård, omsorg och kärlek. Ansvaret för barnens bästa är allas ansvar och där- med blir tillvaratagande av föräldrars kunskaper, engagemang och för- måga samt deras behov av stöd och kunskapsinhämtning en viktig an- gelägenhet för samhället. Staten, kommunerna och landstingen har här var och en för sig, och tillsammans, ett ansvar att stödja föräldrarna, likaväl som föräldrar har skyldigheter både gentemot barnet och sam- Detta är oftast två sidor av samma mynt. Ett exempel är att en väl fungerande, trygg och lyhörd skola, där barnen trivs och utvecklas, i sig är ett av de bästa stöden föräldrar kan få och omvänt föräldrar som är delaktiga och engagerade i skolans utveckling är bland de bästa till- gångar skolan kan ha. Vinnare i dubbel bemärkelse om detta fungerar är barnet. Att barn ges möjlighet till ett livsutrymme som de kan upp- leva som en helhet, där vardagens olika sekvenser hänger ihop, är vik- tigt och ger trygghet. Utredningen om föräldrautbildning har haft som uppdrag att under- söka vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla och förbättra stödet i form av föräldrautbildning eller andra verksamheter som är avsedda för att stärka och stödja föräldrarna. Vi har valt att använda det bredare begreppet Stöd i föräldraskapet som den samlade benäm- ningen på det utbud av stöd- och utbildningsinsatser som samhället eller föräldrarna själva står för. Ett av motiven är att utbildning som begrepp kan ge fel associatio- ner och är för snävt. Ett annat motiv är att lyfta fram betydelsen av de mer informella kontakterna och mötena föräldrar sinsemellan, eller mellan föräldrar och yrkesmänniskor och ledare som finns i verksamheter som vänder sig till barn, ungdom och/eller föräldrar. Det kan vara tambur–pratstunden med förskolläraren på daghemmet. Det kan vara utvecklingssamtalet tillsammans med barnet och skolans personal. Det kan vara pratstunden med andra föräldrar och ledare i en paus i Mulleskolan. Detta är möten där föräldrar kan ges tillfälle att lufta sina synpunkter och funderingar tillsammans med andra som har erfarenhet och yrkeskunskap om barn och föräldraskap. Här handlar det också om att ta tillvara och utveckla det nätverk som finns kring många, men långt ifrån alla, föräldrar. Andra gånger kan det handla om det förtroliga samtalet i enrum med någon som har speciella yrkeskunskaper t.ex. hos psykologen på BVC eller familjeterapeuten på Familjerådgivningen. Om föräldrar behöver stöd eller inte kan vanligtvis bara föräldrarna själva avgöra. De kan och skall också formulera vilket stöd, vilken hjälp och information de behöver. En del av behoven tas om hand av föräldrar kollektivt med liten eller inget deltagande från samhället. Andra gånger blir kraven och förväntningarna mer tydligt riktade på någon av samhällets serviceinstitutioner. Målet med föräldrastödjande verksamhet är, i korthet, att ge kun- skap, information, råd och stöd för att utveckla föräldrars kompetens och stärka deras trygghet och själv tillit i föräldrarollen, alltifrån de väntar barn och under barnets hela uppväxttid. En föräldraroll som de skall kunna utveckla utifrån sin egen övertygelse om vad som är en bra förälder. Detta att få utveckla sin egen föräldraroll är viktigt att markera, eftersom vi lever i ett mångkulturellt samhälle, som det svenska samhällets krav på föräldrar alltid måste hävdas. Det är utgångspunkterna för det generella stödet. Som komplement till detta behövs från samhällets sida olika riktade stödinsatser som är anpassade efter barns och föräldrars behov. Här har samhället ett större ansvar för att söka upp och erbjuda stödinsatser. Det finns i samhället en mängd resurser som det är angeläget att ta tillvara, samti- digt som det också verkar finnas mycket att göra för att effektivisera och samordna de olika expertfunktionerna. Ett exempel på detta är när en familj med ett barn med flera funktionshinder upplever negativ stress p.g.a. att det kan vara över trettio olika vårdgivare och myndig- hetspersoner som mer eller mindre är inne i familjen . I all välvilja ställer samhället upp med många resurspersoner utan att alltid ha en bild av helheten såsom den upplevs i familjen. Frågan som måste kunna besvaras är vad som är bäst för barnet uti- från ett helhetsperspektiv. Stödet till familjen här är en bättre funge- rande samordning. Även föräldrar till funktionshindrade barn och andra grupper som har behov av riktade stödinsatser har möjligheter att ge- nom egna självhjälpsgrupper utveckla verksamheter. Stödet för dessa föräldrar måste bestå i att genom en öppen och prestigelös dialog kunna avgöra hur dessa verksamheter skall värderas utifrån deras olika form och innehåll samt inte minst utifrån de resultat som uppnås för respektive barns utveckling. Därefter kan en bedömning göras av vilket ytterligare eventuellt stöd samhället ska erbjuda. Stöd i föräldraskapet har som främsta uppgift att främja det friska, det positiva och det naturliga i att vänta, föda, adoptera och växa till- sammans med barn. Barn och vuxna tillsammans i harmoni är något av de finaste livskvaliteter vi har. Detta måste hävdas i skuggan av alla de diskussioner som så lätt vänder bilden till att det alltid är oro, problem och otillräcklighet som är föräldrars öde. Den bild media ger av barn, ungdom och föräldraskap är ofta ytlig, schabloniserad och problem- tyngd. Det är därför lovvärt och positivt att kunna konstatera att flera av våra större dagstidningar nu intresserat sig för och lyft fram frågor om barn och barns uppväxtvillkor i t.ex. artikelserier. De allra flesta barn mår bra och växer upp till goda och tr ygga vuxna, som i sin tur blir föräldrar. Detta förutsätter goda uppväxtvillkor för barn och ungdomar i hem, skola och fritidsliv. All erfarenhet pekar mot att de flesta barn i har det så. Detta är också min uppfattning, men jag vet att alltför många ungdo- mar inte har det bra. Barn till föräldrar som lever i konflikt, under social och ekonomisk press får ofta en dålig start i livet och under uppväxten är det många barn som far illa. Om vi skall undvika sådana 12 &¶RORD SOU 1997:161 förhållanden beror detta ytterst på hur insiktsfulla, kärleksfulla, positiva och stimulerande föräldrarna är. Det duger dock inte att helt överlåta initiativet till föräldrarna när det gäller att söka adekvata råd, service och annat stöd, kanske t.o.m. behandling för sig och sina barn. Samhället kan inte passivt vänta till dess att en krissituation är ett faktum, då kan det kosta mer lidande än nödvändigt för den enskilde och förorsaka stora kostnader för samhället. Samhällets företrädare för olika sektorer – mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, individ- och familjeomsorgen, m.fl. – har därför ett oavvisligt ansvar att läsa signaler från barn och föräldrar om att inte allt står rätt till och agera i föreb yggande syfte. Detta har varit en av utgångspunkterna för mitt arbete. Det är inget självändamål att ha världens bästa föräldrar om det inte kommer barnen till del, dvs. förutsättningarna för att barn, ungdo- mar och vuxna skall få tid med varandra och uppleva gemenskap präg- las av så mycket annat som sker i samhället. Inte minst sker det ständigt snabba förändringar som påverkar förutsättningarna för föräldraskapet. Ett sådant exempel är förändringarna i arbetslivets villkor, som också borde diskuteras i ett barnets bästa– perspektiv. Både de som har ar- bete och de som står utan arbete, riskerar att på olika sätt känna otill- räcklighet som föräldrar. Här behöver föräldrar och alla som arbetar med barn ha hjälp av arbetsmarknadens parter för att tillsammans kunna vara med och påverka förutsättningarna för att unga människor och föräldrar inte ska behöva välja mellan ENDERA barn och föräldraskap ELLER en yrkeskarriär. Förväntningarna på denna utredning om föräldrautbildning är stor från många håll. Det känner vi genom alla de kontakter sekretariatet har haft . Många kommer säkert att bli besvikna då vi nu inte föreslår någon ny lagstiftning, eller någon ny central förordning om ramkursplan för föräldrautbildning. Vi har inte heller utrymme att lägga fram något förslag om nytt statsbidrag. Vad utredningens förslag däremot handlar om är att precisera ansvaret för verksamheten med stöd i föräldraskapet, hitta nya arbetsmetoder, andra organisationsformer, utvidga samarbetet mellan olika kompetenser, utveckla innehållet i grundutbildning av olika yrkesgrupper och utveckla fortbildning för redan yrkesverksamma. Vi vill också i ökad omfattning kunna stimulera folkrörelsen och ideella organisationer såsom studieförbund, brukarorganisationer, invandrarföreningar att bli ta ansvar för stödverk-samheter till föräldrar. Behövs det utbildning för föräldrar? Nej, inte nödvändigtvis, men föräldrar behöver ändå kunskap, råd och stöd och kontakt med andra föräldrar! Barnen tycker i alla fall att föräldrarna behöver utbildning, vilket bl.a. har kommit fram i de intervjuer vi har gjort med barn och Därmed kan vi säga att vi också har barnen som en viktig uppdragsgivare och att vi överlämnar detta betänkande tillsammans med dem. 3TEN MOTFORS DEN OKTOBER "EH¶VER F¶R¤LDRAR G¥ P¥ KURS Ja, i alla fall min mamma. (Pojke 10) De som väntar barn kanske. (Flicka 10) 6AD SKA EN F¶R¤LDRAKURS HANDLA OM Hur man ska behandla barnen. Föräldrar ska lära sig lyssna på barnen. Föräldrar ska ha tid för barnen. (Elever i mellan- och högstadiet) 6AD KAN F¶R¤LDRAR BEH¶VA L¤RA SIG Föräldrar behöver veta om barnen bråkat med varandra i skolan t.ex. Min mamma måste hålla på och fråga och förvandla händelser, om det har hänt något. (Mellanstadieelever). 6AD ¤R EN D¥LIG F¶R¤LDER Om man är för sträng Sådana som säger nej så fort man frågar om något. (Elever i årskurs 8) (UR ¤R EN BRA F¶R¤LDER Jag tycker det är viktigt att föräldrarna kan göra något viktigt med barnen. Jag tycker det är roligt att titta på kläder med min mamma eller göra andra saker ihop. Föräldrar ska vara med i skolan lite mera. (Flickor mellanstadiet) Kapitel 1 behandlar utredningens uppdrag och uttalanden i olika sammanhang vad gäller föräldrautbildning och föräldrastöd. tas även upp vilka åtaganden som regering, riksdag och andra inblan- dade har gjort vad gäller stöd till föräldrar som väntar eller har fått barn, under barnets uppväxt och fram till dess att barnet har avslutat skolan samt på vilket sätt olika myndigheter har ansvar för föräldrastö- det/föräldrautbildningen. Vidare diskuteras frågan om varför föräld- rastöd/ föräldrautbildning behövs, vilka brister och problem som utred- ningen kan se och vilka tänkbara vägar att utveckla föräldrastö- det/föräldrautbildningen som finns. +APITEL $EFINITION AV BEGREPPET ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET I kapitel 2 redogör utredningen för sin syn på begreppen föräldraut- bildning och stöd i föräldraskapet. Utredningen anser att begreppet stöd i föräldraskap bättre klargör vad verksamheten handlar om och att för- äldrautbildning ingår som en del i stödet i föräldraskapet. I kapitel 3 redogörs för de förändringar som skett i barns och barnfa- miljers levnadsvillkor under den senare hälften av 1900–talet. Här dis- kuteras även arbetslivets krav, att vissa arbetar mycket mer än tidigare, den höga arbetslösheten och dess konsekvenser samt att segregations- problematiken har blivit tydligare. I kapitlet framhålls även att barnfa- miljer lever under mycket olika villkor och att skillnaderna har blivit större mellan fattiga och rika. Dessutom framhålls att besparingar i kommuner och landsting har blivit mer kännbara, främst för familjer och barn som redan har svårigheter att klara sig och som inte har möj- lighet att kompensera sin livssituation på annat sätt. Därtill kommer att födelsetalsutvecklingen visar att unga föräldrar tvekar att skaffa barn och att ta ansvar som föräldrar i dagens samhälle. I kapitlet understryks föräldrarnas kompetens och förmåga och be- hovet av att föräldrarna måste stärkas i sin föräldraroll. 16 "ET¤NKANDETS UPPL¤GGNING vecklas även utredningens syn på behovet av stöd i föräldraskapet uti- från barnens, föräldrarnas och samhällets perspektiv. +APITEL $ET ¶VERGRIPANDE ANSVARET I kapitel 4 har utredningen övervägt hur ansvaret för stödet i föräldra- skapet kan stärkas och var huvudansvaret för detta stöd skall ligga. Här poängteras bl.a. att kommunerna har ett övergripande ansvar för barns och ungas uppväxtvillkor i kommunen, liksom att det ligger inom det kommunala ansvaret att utifrån en helhetssyn på barns och ungas upp- växtvillkor initiera föreb yggande insatser för att motverka problem på . I kapitlet redogörs även för landstingens ansvar och den utveckling som skett inom landstingen i denna fråga efter den överenskommelse som träffades mellan regeringen och . Ut- redningen framhåller emellertid att det håller på att ske en urholkning av stödet i föräldraskapet i vissa landstingsområden, bl.a. på grund av de senaste årens besparingar samt att föräldrautbildningen fått lägre status inom vissa landsting. Utredningen framför att de förslag som utredningen skisserar an- gående stödet i föräldraskapet förutsätter att kommuner och landsting diskuterar ansvarsfördelningen beträffande föräldrastödet för föräldrar till barn i olika åldrar. I detta kapitel framhålls också att det är angeläget att föreningslivet, studieförbunden, idrottsrörelsen, olika ideella organisationer, trossam- funden, bostadsföretag och polisen på olika sätt medverkar i det föräld- rastödjande/utbildande arbetet. Utredningen framhåller likaså det angelägna i att medel anslås för dokumentation av erfarenheter från olika lokala projekt för en bredare informationsspridning samt utvärdering av metoder som används. +APITEL /LIKA ARENOR F¶R F¶R¤LDRAUTBILDNING I kapitel 5 behandlas olika arenor eller mötesplatser där föräldrastödet inom den offentliga verksamheten finns eller där det skulle kunna före- komma. Utredningen redogör för stödet i föräldraskapet inom de arenor som föräldrar kan använda sig av och där föräldrar kan nås på olika sätt och bli stärkta i sin föräldraroll. De arenor som utredningen behandlar är mödra- och barnhälsovården, förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen, den öppna förskolan, skolan, andra verksamheter i kommuner och landsting, bostadsområdet, kyrkliga samfund, frivillig- organisationer och studieförbund samt olika media. "ET¤NKANDETS UPPL¤GGNING 17 I detta kapitel redogörs för nuvarande förhållanden vad gäller sam- arbetet mellan personal inom mödra- och barnhälsovården, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och föräldrarna. Vidare dis- kuteras på vilket sätt förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kan medverka i föräldrastödet och vilken roll personal och föräldrar har i detta sammanhang. +APITEL 3T¶D I F¶R¤LDRASKAPET F¶R VISSA GRUPPER I särskilda kapitel behandlas föräldrautbildning för pappor (kapitel 6), tonårsföräldrar (kapitel 7), föräldrar med invandrar- och flyktingbak- grund (kapitel 8), föräldrar till barn med funktionshinder (kapitel 9), adoptivföräldrar (kapitel 10) och stöd till vissa övriga grupper av för- äldrar (kapitel 11). +APITEL 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER