sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — 0RISS¤TTNING AV B¶CKER BLAND %5 S MEDLEMSL¤NDER Sju av EU:s medlemsstater tillämpar någon form av fast bokpris. I några fall regleras inte de fasta priserna genom lagstiftning, utan genom branschöverenskommelser som godkänts av landets konkurrens- myndighet. , , och har reglerat fastpriser för böcker genom lagstiftning, medan , och har reglerat marknaden genom avtal mellan förläggare, författare och bokhandlare. 3EGT L 22, 26.1.1989, Kommissionens beslut 89/44/EEG av avseende ett förfarande enligt artikel 85 i EG-fördraget. 4EGT L 54, 25.2.1982, Kommissionens beslut 82/123/EEG av den 25 novem- ber 1981 avseende ett förfarande enligt artikel 85 i EG-fördraget. 5Mål C-360/92 P, v. Commission (1995) ECR 23. )NTERNATIONELL UTBLICK 197 , , , och saknar regleringar. I , och föreligger förslag till lagstiftad fastprisordning. hade ett fastprissystem, det s.k. Net Book Agreement. Detta upphörde , bl.a. beroende på att ett antal stora förlag slutade tillämpa avtalet. Enligt uppgift från den Europeiska blev en konsekvens av systemets upphävande att priserna totalt steg med . De väntade prissänkningarna kunde endast uppmätas på de populära titlarna. Mar- ginalerna för bokhandeln sjönk. Bibliotekens situation försämrades också. Förlagen hade tidigare subventionerat distributionen av böcker till biblioteken. Detta upphörde när avtalet försvann. Enligt engelska forskare kunde man utläsa att konsu- menterna i hög utsträckning bytt inköpsställen från traditionell bokhan- del till varuhus och liknande för att köpa böcker billigare. $EN EUROPEISKA BRANSCHENS SYN Enligt ett övervägande flertal av bransch- och författarorganisationerna i EU:s medlemsländer behövs fasta bokpriser för att garantera utgiv- ning och spridning av god litteratur. De europeiska samarbetsorganisa- tionerna för bokhandel, förlag och författare stöder alltså ett fastpris- system och har krävt att fasta bokpriser skall införas i alla medlems- länder - eventuellt också efter språkgränser och inte efter nationsgrän- ser. Ett av den Europeiska argument för fasta priser är att man därmed bevarar ett stort nätverk av kvalificerade ut- givare med en bred och varierad utgivning. Resonemanget grundar sig på att fasta priser ökar bokhandlarnas förmåga att överleva då lågpris- kanalerna inte kan konkurrera med priset. Slutsatsen är alltså, anser man, att fasta bokpriser bevarar och gagnar en varierad utgivning. Den Europeiska (The pean Publishers, FEP) följer och försöker påverka utvecklingen inom EU. Föreningen bildades under namnet Groupe des Editeurs de Livres de la Communauté (GELC). Federationens målsättning är att påverka de politiska besluten för att främja tillgången till böcker. Med detta syfte verkar man för: *noll moms för böcker *hög skyddsnivå för copyright *främjande av stöd /utbildning *frihet att publicera 198 )NTERNATIONELL UTBLICK är trots sitt medlemskap i starkt emot ett system med fasta priser. (), med sekretariat i , bevakar utvecklingen för den kvalificerade bokhandeln inom en rad områden, däribland: *konkurrens på lika villkor *den fria marknaden och bokmomsen *det växande antalet icke-traditionella försäljningsställen för böcker *förlagens försäljning genom bokklubbar och annan direktförsäljning *hyreskostnader i bra affärslägen +OMMISSIONENS SYN P¥ FASTA BOKPRISER Medlemsländernas interna regleringar ligger alltså utanför gemen- skapsrätten. Kommissionens engagemang i fastprisfrågan har främst gällt de fall då avtalen om fasta bokpriser har omfattat handeln mellan två länder. Man har t.ex. ifrågasatt det samarbete som bedrivs mellan och då detta inte endast påverkar prissättningen på den inhemska marknaden utan även får betydelse för handeln mellan två medlemsländer. Kommissionen har alltså inte ställt sig bakom kravet på fastpris. Det saknas belägg för att detta är det bästa sättet att stödja boken och utvecklingen inom olika länder och språkområden, menar , som dock har accepterat att medlemsländerna tillämpar fast- prissystem nationellt. Det är när förfarandet påverkar handeln över gränserna som Kommissionen har ingripit. Diskussionen om fastpris pågår alltjämt inom EU. Det holländska ordförandeskapet höll ett seminarium i ämnet. Syf- tet var att försöka hitta en lösning för att införa fasta bokpriser inom samma språkområde. ägde ett informellt rådsmöte mellan medlemsländernas kulturministrar rum i . Frågan om fastpris var en av dagordningspunkterna. Slutsatserna från ordförandeskapets seminarium/expertmöte tillsammans med ett memorandum från ord- förandeskapet utgjorde underlag för diskussionen. Inställningen att EU bör tillåta att nationella fastbokpriser länkas samman i vissa språkom- råden fick stöd av rådet. Vid kulturministrarnas rådsmöte i antogs enhälligt en resolution om fasta priser inom homogena språkom- råden. Rådet bad Kommissionen studera betydelsen av kulturartikeln 128.4 för tillämpningen av de fördragsartiklar som berör frågan om fasta priser vid handeln mellan två eller flera medlemsstater. )NTERNATIONELL UTBLICK 199 sionen ombads ange lämpliga lösningar för en tillämpning av fasta bokpriser inom enhetliga språkområden. I resolutionen betonas böckernas dubbla egenskaper som bärare av kulturvärden och som handelsvara. Vidare framhålls den betydelse ett antal medlemsstater fäster vid fasta bokpriser som ett sätt att, i konsu- menternas intresse, upprätthålla och stödja böckernas tillgänglighet. Det noteras att de nationella myndigheterna i dessa länder har accepte- rat den konkurrensbegränsning som anses följa fasta bokpriser med hänvisning till den kulturella betydelsen. Kulturen är på olika sätt beroende av statligt stöd. Statligt stöd ges både till institutioner och till verksamheter som bedrivs på den kommersiella marknaden. Enligt EU:s synsätt anses sådan kultur- verksamhet som bedrivs inom ramen för institutioner och liknande inte påverka konkurrensen och ligger därför utanför reglerna i artikel 92 i . Statligt eller regionalt stöd till teater, musik eller museiverksamhet brukar därför inte ifrågasättas av konkurrensskäl. Det förekommer också stöd i olika former till kultur som utövas eller erbjuds på en kommersiell marknad för att en tillräcklig standard skall kunna upprätthållas. Det gäller t.ex. film och i viss mån även böcker, tidskrifter och skivor. Kommissionen granskar löpande den här typen av stöd för att undanröja risken för att vissa företag missgynnas eller att gränshandeln påverkas. Av de rättsfall som varit uppe till pröv- ning framgår att Kommissionen har intagit en mjuk linje när det gäller bedömning av statligt stöd till kulturen. I beslutades att till artikel 92 infoga en punkt 3d med innebörd att stöd till kultur och kulturarv kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det inte påverkar han- delsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. 7 En följd av denna skriv- ning är att den nationella kulturpolitiken får ett ökat skydd i och med att kulturpolitiken satts upp som ett prioriterat område. 6I denna artikel framhålls att statligt stöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den gemen- samma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlems- staterna. 7Källa: Publica EU Kommentar till EG-rätten. 200 )NTERNATIONELL UTBLICK Ett annat område av stor betydelse för litteraturutgivningen är upphovs- rätten. Författare får betalt för sina satsningar och allmänheten kan ta del av verken med stöd av bestämmelserna om upphovsrätt. Enligt ett flertal fall i är upphovsrättsligt skyddade verk och pres- tationer att betrakta som varor och tjänster. Ambitionen inom EU är därför att se till att de nationella lagarna inom detta område blir fören- liga med den inre marknaden. Ett viktigt direktiv handlar om uthyr- nings- och utlåningsrättigheter, t.ex. rätten att hyra ut litterära verk till allmänheten. 8 Ett annat direktiv är det som behandlar harmonisering av skyddstiderna för upphovsrättsliga verk. 9 Dessa direktiv har bidragit till en viss harmonisering av regelverket mellan medlemsstaterna (vilket i sin tur kan tänkas stå i strid med kulturartikelns punkt 5). Effekten för medlemsländernas konstnärer och författare är svår att uppskatta då de hänger samman med det ursprungliga nationella upphovsrättsskyddet. Det finns ett visst utrymme för nationella särlösningar inom ramen för de i direktiven fastslagna riktlinjerna. Lite förenklat kan sägas att de nämnda direktiven har inneburit ett ökat skydd för upphovsmännen. I har införandet av ett uthyrningskydd medfört att de litterära upphovsmännen får ersättning för bokhandelns användning av deras verk i den s.k. bokcirkelverksamheten. Vissa länder har på kulturområdet momsnivåer som inte är förenliga med EU:s direktiv. Kulturområdet får ifråga om momsnivåer anses inta en gynnad ställning. EU:s ekonomi- och finansministrar beslöt 1989 att de planerade reducerade momsnivåerna skulle gälla nödvändiga varor och tjänster som svarar mot sociala eller kulturpolitiska mål. En reducerad skattesats om lägst får tillämpas på författares, kompositörers och utövande konstnärers prestationer (enligt punkt 8 i bilaga H i ett tillägg till mervärdesskattedirektivet). Enligt punkt 6 får reducerad moms tillämpas även för försäljning av böcker, tidningar och tidskrifter. 8EGT L 346, 27.11.1992, Rådets direktiv /100/EEG av om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyd- dade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter. 9EGT L 290, 24.11.1993, Rådets direktiv /98/EEG av om harmonisering av de skyddstider som gäller för upphovsrätten, fotografi- rätten och de närstående rättigheterna. )NTERNATIONELL UTBLICK 201 I praktiken har medlemsstaterna visst handlingsutrymme i sin utformning av mervärdeskatten. Stora skillnader uppvisas mellan de olika medlemsländerna när det gäller momsen på böcker. Frågan är i viss mån politisk. Kommissionen eftersträvar att direktiven efterlevs, medan vissa medlemsländer även fortsättningsvis vill behålla nollmoms på t.ex. böcker. infördes den första budgetposten för kultur. Under ökade budgeten långsamt för att 1992 uppgå till 12 miljoner ecu, . uppgår EU:s kulturbudget till ca 25 miljoner ECU, vilket motsvarar . Före hade inte gemenskapen någon formell kompetens på kulturområdet. En del satsningar gjordes dock i form av pilotprojekt. Efter kulturministrarnas uttalande startades ett pilot- projekt för böcker och läsning som hade sin tyngdpunkt i ett stöd för att främja översättningar av samtida europeisk litteratur. Utifrån kulturartikeln 128 har tre program utarbetats, ett inom kul- turarvet () och ett som gäller konstnärliga och kulturella aktiviteter (KALEIDOSCOPE) och ett för böcker och läsning (). Syftet med kulturarvsprogrammet är att bevara och sprida kunskap om det europeiska kulturarvet såsom b yggnader, platser och föremål. Även arkiv och bibliotek kan beviljas medel. nådde ministerrådet och parlamentet förlikning om ett fyraårigt program . Syftet med KALEIDOSCOPE är att uppmuntra konstnärligt och kulturellt skapande inom scenisk konst, plastisk eller visuell konst samt multimediakonst. fattade ministerrådet och parlamentet beslut om ett treårigt program (1996 -1998). Kommissionen har genom pilotprojekt stött översättning av samtida litteratur. lämnade Kommissionen förslag om ett mer omfattande EU-program för böcker och läsning under namnet !2)!.% Pilotprojekt har bedrivits i väntan på ett beslut om införandet av . uppnåddes en förlikning mellan parlamentet och rådet om ett tvåårigt program . Utbildningsprogrammet är ett program för yrkesut- bildning och kompetensutveckling med syfte att höja kvaliteten och gynna nytänkande. I ett projektsamarbete mellan , Storbritan- nien och deltar , Biblioteks- högskolan i och Förlagshuset. 202 )NTERNATIONELL UTBLICK stödandel i projektet omfattar ca . Slutför- handlingarna om exakt fördelning är ännu inte klara. De främsta stöden till kulturen kommer inte från kulturprogrammen utan från strukturfonderna. Strukturfonder är en viktig del i EU:s sysselsättningspolitik. EU:s strukturpolitik syftar till att jämna ut sociala och ekonomiska skillnader, öka samhörigheten mellan olika regioner i och öka sysselsättningen. I EU är frågan om kultur och sysselsättning högaktuell. väntas en grönbok från om kultur och sysselsätt- ning. regionalpolitiska företrädare har en mycket positiv syn på kulturen som arbetsskapare och instrument för samman- hållningen inom unionen. Strukturfonderna är inte några egentliga fonder utan en del av EU:s budget och består av fyra fonder: Socialfonden, Regionalutvecklings- fonden, Jordbruksfonden och Fiskerifonden. De fyra fondernas medel fördelas som följer EU:s system med 6-årsbudgetar. Nuvarande period gäller . För varje programperiod finns övergripande målsättningar. För perioden -1999 har en ökad sysselsättning satts i centrum. utgör en tredjedel av EU:s budget. De har en total budget på drygt 141 miljarder ecu för perioden -1999. Därav går ca 1,42 miljarder ecu till . Fram skall alltså fördelas i . Det finns sju målområden. Mål 3, 4 och 5 a är s.k. horisontella mål som gäller hela EU. De övriga målen är geografiska och stödet riktas till vissa regioner. berörs av mål 2 -6. Mål 1 berör inte utan gäller svagt utvecklade regioner med låg BNP, t.ex. , och före detta DDR. De mål som berör är alltså följande: -mål 2 = industriregioner på tillbakagång -mål 3 = bekämpa långvarig arbetslöshet -mål 4 = mildra effekter av strukturomvandling -mål 5 a = främja landsbygdens utveckling genom stöd till jordbruk, skogsbruk och fiske -mål 5 b = landsbygd med låg ekonomisk utvecklingsnivå -mål 6 = områden med extrem glesbygd För strukturfonderna gäller att fondmedlen inte får ersätta nationella satsningar och att det nationella stödet inte får minska jämfört med tidi- )NTERNATIONELL UTBLICK 203 För att fondmedel skall utbetalas till ett projekt krävs nationell medfinansiering, dvs. att själv täcker en del, ofta minst hälften, av den totala kostnaden för ett projekt. Den svenska medfinansieringen kan bestå av nationella offentliga eller privata medel, men får inte vara andra strukturfondsmedel. Offentlig med- finansiär kan vara kommun, stat eller landsting. För varje målområde har tagit fram samlande program- dokument, s.k. SPD:er som innehåller en analys av regionen, utveck- lingsstrategier, förslag till satsningar, finansieringsplaner samt kriterier för projekturval och regler för utvärdering. Varje SPD har en rad olika åtgärdsområden, vanligen för näringslivsutveckling, kompetensutveck- ling och lokal utveckling. Regeringen har utsett länsvisa eller regionala beslutsgrupper som består av företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och läns- arbetsnämnder. De beslutar om vilka projekt som skall få medel. Genomförandet av varje program övervakas av övervakningskom- mittéer som skall se till att reglerna följs och att åtgärderna överens- stämmer med målen. Kommittéerna består av företrädare för myndig- heter och organisationer på regional och lokal nivå, regeringen och EU- kommissionen. Hur kommer att utformas för nästa program- period -2006 är ännu oklart. Kommissionen har dock föreslagit att antalet mål inom strukturfonderna minskas från sju till tre. Av de föreslagna nya målen är två geografiska (1,2) och ett horisontellt (3). På bokområdet bedrivs ett samarbete mellan och . Projektet - New Book Economy - har initierats av och drivs i samarbete med och med finansiering av gemenskapsinitiativet ADAPT. är samord- nande för projektet. Bakgrunden till projektet var oron över att en över- gång till elektronisk utgivning skall hota väsentliga demokratiska och kulturella värden förknippade med den tryckta boken och att de inter- nationella konglomeraten inom informationssektorn får en förstärkt ställning inom den nya tekniken. Inom gemenskapsinitiativet ADAPT ger man bidrag till projekt som skall syfta till att hitta och utveckla metoder och angreppssätt för att stärka de anställdas ställning på arbetsmarknaden inför framtida strukturomvandling och bidra till utveckling av förnyelseförmåga och kompetens både hos företag och individer. 204 )NTERNATIONELL UTBLICK -att utveckla och införa ny kompetens i den traditionella boksektorn, innefattande alla inblandade yrkesgrupper, -initiativ avseende förnyelse av fortbildningsutbud och yrkeskvalifi- kationer skall genomföras genom seminarier, multimedieprodukter och informationsaktiviteter, -skapande av permanenta strukturer inom ramen för projektet för att följa utvecklingen inom den elektroniska publiceringen och stimu- lera till innovativa erfarenheter som gynnar publicering av hög kva- litet. har i samarbete med en rad andra organisatio- ner lämnat in en ansökan om medel. 10 Litteraturen i förskolan och skolan Många tror att barn lär sig läsa när de börjar skolan. forskning visar dock att läsinlärningen börjar mycket tidigare än så. Enligt danske forskaren startar den redan vid födelseögonblicket och är beroende av hur barnet bemöts och blir delaktigt i ett stimulerande samspel. Även om inte förskolan kommer in i barnens liv , kan vi inom barnomsorgen bidra till att grunden till att lära sig läsa, skriva och räkna läggs genom att barnen från tidig ålder blir involverade i en skriftspråkskultur och i sammanhang där man räknar, skriver i sin forskningsöversikt Barnomsorg för de minsta, där hon också påpekar att, förutom mat, är mammans förmåga att kunna läsa och skriva en av de viktigaste förutsättningarna för barns överlevnad och utveckling i utvecklingsländerna. Som redovisats i avsnitt 2.1 visar statistik ur Barnbarometern 95/96 att 3-8-åringars läsning och kontakt med böcker minskat kraftigt . Framför allt gäller detta bland barn till lågut- bildade.1 Läsförmåga är en grundförutsättning även inom yrken. För att använda en dator krävs att man behärskar språket. Språk och läsning är vitalt för inlärningen. För barn som får stimulans att utveckla ett rikt språk under förskoleåren underlättas den senare läs- och skrivutvecklingen. Det är svårt att senare kompensera vad som brustit under de första viktiga barnaåren, slås det fast i tilläggs- direktiven till Barnomsorg och skolakommittén, BOSK (1996:04). 1 Källa: Barnbarometern 95/96. 206 ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN BOSK har fått regeringens uppdrag att utarbeta förslag till nytt mål- dokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom i förskolans s.k. sexårsverksamhet, och skolbarnomsorgen. Detta måldokument skall ersätta läroplanen för det obligatoriska skol- väsendet, dvs. årskurs 1 -9. Det framhålls särskilt i direktiven att arbetet med måldokumentet skall ses som ett första steg mot att integrera förskolan, skolan och skolbarnomsorgen. Kommittén fick genom tilläggsdirektiv även i uppdrag att utarbeta förslag till nytt måldokument för den pedagogiska verksamheten i förskolan (1 -) samt överväga om och föreslå hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Parallellt med BOSK:s arbete har en arbetsgrupp inom Utbildnings- departementet föreslagit att förskolan för sexåringar skall utgöra en egen skolform inom det offentliga skolväsendet och att bestämmelserna om detta förs in i ett särskilt kapitel i skollagen. I syfte att underlätta den eftersträvade integrationen föreslås vidare att förskollärare och fri- tidspedagoger skall få undervisa i skolan. regleras barnomsorgen, dvs. förskoleverksamhet 1 -och skolbarnomsorg , i socialtjänstlagen. Där framgår bl.a. att kommunerna skall erbjuda förskola till barn som fyllt med syfte att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad. Den statliga styrningen av barnomsorgen utgörs förutom av social- tjänstlagen främst av rekommendationer. Kommunerna har med andra ord stor frihet att själva besluta över barnomsorgens innehåll. Enligt regeringens uppfattning bör all pedagogisk verksamhet som rör barn och ungdom ses som en helhet. En integration av förskole- verksamhet, skola och skolbarnomsorg väntas kunna leda till en utveckling som aktivt bidrar till en höjd kvalitet i samtliga verksam- heter. Som ett första led i integrationen, fördes ansvaret för barnom- sorgen över från till . I barnomsorgen finns inga individuella kunskapsmål och det ges heller inga betyg eller omdömen. Behoven av pedagogiskt material och läromedel regleras inte centralt. De pedagogiska programmen anger riktlinjer för utformandet av pedagogiska mål, innehåll och arbetssätt i kommunerna. I kommunen skall det finnas måldokument som konkretiserar de pedagogiska målen samt verksamhetsplaner som beskriver den pedagogiska verksamheten. En beskrivning av måldokument och verksamhetsplaner, liksom av den ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN 207 pedagogiska verksamheten bör ingå i kommunernas uppföljningar och utvärderingar. 10.1.4Mål - språk och litteratur Sammanfattningsvis fastslås i det pedagogiska programmet: -att det är en central uppgift för förskolan att stödja alla barns språkutveckling, -att barnen skall ges rikliga tillfällen att använda och utveckla det talade ordet, -att barnen tidigt skall få stifta kontakt med det skrivna språket, -att barnen tidigt bör få kontakt med och lära sig ta vara på dess möjligheter, -att rim och ramsor bör vara dagliga inslag för de minsta, -att de äldre barnen på ett medvetet och varierande sätt bör stimule- ras att vidareutveckla och använda sitt språk, -att sambandet mellan barnens motoriska utveckling, kropps- och rumsuppfattning som förutsättningar för läs- och skrivutveckling måste uppmärksammas, -att när barnen visar intresse för att börja läsa och skriva skall de få stöd och hjälp för detta i förskolan. I det pedagogiska programmet för förskolan, Allmänna råd från 1987:3 står följande att läsa om språk och litteratur: Språket är centralt för varje kultur, dess fortbestånd och utveckling. Språ- ket är ett redskap för den tankemässiga utvecklingen, begreppsbildningen, känslan, för bearbetning och kommunikation. Språket är en viktig del av identiteten och intimt förbundet med personlighetsutvecklingen i övrigt. Förskoleåldern är den viktigaste perioden för utvecklingen av språket. Barn utvecklar sitt språk i samspel och samvaro med andra människor inom sin språkgrupp. Det är en central uppgift för förskolan att ST¶DJA ALLA BARNS SPR¥KUTVECKLING och utforma verksamheten med hänsyn till deras sociala, kulturella och språkliga bakgrund och till deras olika förutsätt- ningar att tillägna sig språk. På detta området liksom på andra är det ange- läget att barn som så behöver får extra stöd och stimulans. Många barn har ett ANNAT MODERSM¥L än svenska. Förskolan skall bidra till att hos dessa barn lägga en god grund för tvåspråkighet genom att dels stärka och stödja deras modersmål, dels aktivt arbeta med svenska som andraspråk. Barn från andra kulturer behöver tillgång till tvåspråkig per- sonal och böcker, sagor, sånger, rim och ramsor m.m. både på sitt moders- mål och på svenska. Barn kan av olika skäl behöva extra stöd och S¤RSKILDA INSATSER för sin språkutveckling. Döva och gravt hörselskadade barn skall ha möjlighet att 2 Källa: Allmänna råd, Barnomsorgen i socialtjänstlagen 1995:2. 208 ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN tillägna sig och kommunicera med teckenspråket. De barn som inte kan utveckla ett talat språk behöver få utveckla alternativa former av kommunikation som t.ex. symbolspråk för icke talande. Personalen skall stimulera barnen att uttrycka sig i ord och samtala med dem i lek och vardagliga sysslor. Barnen skall ges rikliga tillfällen att använda och utveckla DET TALADE SPR¥KET i samtal genom att beskriva och berätta och lyssna på andra. och ramsor, nonsensvers, poesi, sång- och danslekar, rollekar och drama är viktiga för språkutvecklingen . Barnens egna fantasier och berättelser skall också stimuleras Barnen skall tidigt få stifta bekantskap också med DET SKRIVNA SPR¥KET och den rikedom som finns i böcker. Att lyssna på och samtala om be- rättelser och sagor utvecklar språket.