sou · GLB346 · 1998-01-01 00:00:00 — 7.Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2–4 och andra stycket lagen om självdeklaration och kontroll uppgifter samt uppgifter som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter. 8.Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen. 9.Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde- myndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. 10.Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer. 11.Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsför- sändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud. 12.Uppgift från kontroll uppgift som enligt 3 kap. lagen om själv- deklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 13.Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxe- ringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som be hövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som be hövs för värdering av bostad på fastighet. 14.Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17 kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. Upp- bördslagen eller 27 a § lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. 15.Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och typ. 16.Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit sjö- inkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 § kommunalskattelagen (1928:370). 17.Uppgift om omsättning i näringsverksamhet. 18.Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräk- ning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader. 19.Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell. 20.Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, uppgifter enligt 7 § lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinveste- ringar, uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av skattereduktion enligt nämnda lagar samt uppgift om beslut om sådan skattereduktion. 21.Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosätt- ningsland. 22.Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontroll uppgifter, totalt respektive i , koncernomsättning och koncernbalans- omslutning för koncernmoderföretag. 23.Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek, belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag, föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn. 24.Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 § mervärdes- skattelagen. 25.De uppgifter om trossam- fund och grunder för debitering av avgift som behövs för uppbärande av avgifter enligt lag (1999:000) om avgift till registrerat trossam- fund. Denna lag träder i kraft . 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om betalning av skatter och avgifter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 §, 8 kap. 3 §, 11 kap. 7, 8, 10, 12 och 14 §§ samt rubriken närmast före 10 § skall ha följande lydelse. Denna lag gäller vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av 1.avgift enligt lagen (1981:691) om socialavgifter, 2.sådan skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § första stycket taxe- ringslagen (1990:324), 3.skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för- värvsinkomster, 4.skatt enligt mervärdes- skattelagen (1994:200), 5.avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 6.skattetillägg och försenings- avgift i fråga om sådan skatt eller avgift som avses i 1– 5 samt förseningsavgift enligt fastighets- taxeringslagen (1979:1152), och 7.ränta på skatt, skattetillägg eller avgift som avses i 1–6. 4.begravningsavgift enligt 9 kap. begravningslagen (1990:1144) 5.skatt enligt mervärdes- skattelagen (1994:200), 6.avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 7.avgift enligt lagen(1999:000) om avgift till registrerat trossam- fund, 8.skatt enligt lagen (1999:000) om kyrkoantikvarisk skatt, 9.skattetillägg och försenings- avgift i fråga om sådan skatt eller avgift som avses i 1– 8 samt för- seningsavgift enligt fastighets- taxeringslagen (1979:1152), och 10.ränta på skatt, skattetillägg eller avgift som avses i 1–9. 1 Senaste lydelse enligt lagrådsremiss . De allmänna skattetabellerna skall ange skatteavdraget på olika inkomstbelopp, beräknade för en månad eller , och grundas på att 1.inkomsten är oförändrad under inkomståret, 2.arbetstagaren endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen, 3. arbetstagaren inte skall betala 3. arbetstagaren inte skall betala någon annan skatt eller avgift än någon annan skatt eller avgift än inkomstskatt, statlig in- (1994:1744) om allmänna egen- begravningslagen (1990:1144), av- gifter enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter, avgift enligt lagen (1999:000) om avgift till enligt lagen (1999:000) om kyrko- antikvarisk skatt, och 4. arbetstagaren vid inkomsttaxeringen inte medges något annat avdrag än avdrag för avgifter enligt lagen om allmänna egenavgifter och begravningsavgift enligt 9 kap. be- lagen om avgift till registrerat trossamfund beräknas efter en sam- manlagd skattesats i hela krontal. Av tabellerna skall också framgå skatteavdraget för den som inte är skyldig att betala allmänna egenavgifter. 1 Senaste lydelse enligt lagrådsremiss . För en fysisk person som kan få För en fysisk person som kan få en A-skattsedel enligt 4 kap. 12 §, en A-skattsedel enligt 4 kap. 12 §, tillämplig skattetabell med ledning tillämplig skattetabell med ledning av bestämmelsen i 14 § 1. av bestämmelserna i 14 § 1 och 3 Beslut om tillämplig skattetabell skall fattas under inkomståret. Om en skattskyldig som inte har haft inkomst från vilken skatteavdrag skall göras får sådan inkomst, skall beslut om tillämplig skattetabell fattas . Om det i den kommunala skatte- sats som gäller för den skatt- skyldige ingår öretal över femtio, tillämpas skattetabellen med närm- aste högre hela krontal. Annars tillämpas skattetabellen med närm- aste lägre hela krontal. Om det i summan av skatte- och avgiftssatserna enligt 14 § 1 och 3 eller 4 som gäller för den skatt- skyldige ingår öretal över femtio, tillämpas skattetabellen med när- maste högre hela krontal. Annars tillämpas skattetabellen med när- maste lägre hela krontal. Sen ändring av skatte- Sen ändring av skatte- eller Om en skattesats för inkomstskatt har ändrats genom beslut så sent året före inkomståret att ändringen inte kan beaktas vid tillämpningen av 3, 7, 8 eller 9 §, skall den tidigare skattesatsen tillämpas. Om en skatte- eller avgiftssats enligt 14 § 1, 3 eller 4 har ändrats genom beslut så sent året före inkomståret att ändringen inte kan beaktas vid tillämpningen av 3, 7, 8 eller 9 §, skall den tidigare skatte- eller av- giftssatsen tillämpas. 1 Senaste lydelse enligt lagrådsremiss . I slutlig skatt ingår 1.skatt som avses i 1 kap. 1 § första och fjärde styckena taxerings- lagen(1990:324), 2.egenavgifter som avses i 3 kap. lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. skatt som avses i 2 § lagen skatt som avses i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, och 4. avgift som avses i 2 § lagen 4. begravningsavgift enligt 9 (1994:1920) om allmän löneavgift. kap. begravningslagen (1990:1144), avgift som avses i 2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, registrerat trossamfund, och 7. skatt enligt lagen (1999:000) om kyrkoantikvarisk skatt. När den slutliga skatten bestäms gäller att 1.kommunal inkomstskatt räknas ut i en post med ledning av den skattesats som för inkomståret gäller för den skattskyldige i hemorts- kommunen, och 2.egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter debiteras på grundval av uppgifter om försäkringsförhållanden som lämnas av den allmänna 3.begravningsavgift enligt 9 kap. begravningslagen (1990:1144) räk- nas ut med ledning av den av- giftssats som för inkomståret gäller för den skattskyldige enligt de upp- gifter som lämnats för den försam- ling där den skattskyldige enligt reglerna om hemortskommun anses ha sin hemort och 1 Senaste lydelse enligt lagrådsremiss . med ledning av den avgiftssats som för inkomståret gäller för den som lämnats av trossamfund, som skall uppbära avgiften. Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om preliminär skatt för och slutlig skatt enligt taxering. 2 Utredningens uppdrag och arbete Ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och fattades (prop.1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Med anledning av beslutet behövde ett antal delfrågor utredas. Regeringen tillsatte därför utredningar respektive gav särskilda utredningsuppdrag på sex olika områden. Utredningsdirektiven finns i bilaga 1. Utgångspunkten för utredningarnas arbete skulle vara regeringens principproposition Ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80) och beslut om relationsändringen. Ett särskilt beredningsorgan, stat-kyrkadelegationen, inrättades för att underlätta utredningsarbetet. Samverkan skulle också ske mellan staten och utredningar. tillsatte fyra inomkyrkliga utredningar som under en ledningsgrupp svarar för utredningsarbetet på den kyrkliga sidan. () fick i särskilt uppdrag att utreda formerna för statlig uppbörd av kyrkoavgift. Utgångspunkten för utredningen skulle vara att den nuvarande församlingsskatten ersätts av en obligatorisk kyrkoavgift för dem som tillhör . Den särskilda lagen om skall föreskriva skyldigheten att betala kyrkoavgift. Kyrkoavgiften skall, kostnadsfritt för , tas ut tillsammans med och på samma sätt som inkomstskatten. Den som inte tillhör skall inte vara skyldig att betala någon avgift till . Även andra trossamfund än skall kunna få hjälp med avgiftsuppbörd genom skattemyndigheternas försorg. RSV skall, enligt direktiven –efter samråd med lägga fram förslag till hur uppbörden av kyrkoavgift kan fogas in i uppbördssystemet för skatt –utreda frågan om utebliven betalning och hur krav på inbetalning av obetalda belopp kan hanteras –utreda och på vilket sätt uppburna avgifter skall redovisas och betalas till kyrkan –uppmärksamma att den kyrkliga indelningen i princip blir en inom- kyrklig fråga och hur detta påverkar uppbördshjälpen Utredningens uppdrag och arbete –utreda de tekniska förutsättningarna för uppbördshjälp åt andra trossamfund än och lämna principförslag till utformning samt beräkna kostnaderna för detta –överväga frågan om dessa trossamfund måste inhämta varje medlems medgivande innan underlag lämnas till skattemyndigheterna för debite- ring föreslå hur behovet av sekretess kan tillgodoses vid uppbördshjälp åt lägga fram förslag till de lagändringar somuppbördshjälpen kan kräva. Inom har främst representanter för beskattningsområdet deltagit i arbetet. Vid behov har även representanter för områdena folk- bokföring och val knutits till arbetet. Utredningen har i sitt arbete dessutom haft stöd av en referensgrupp med representanter för skattem yndigheterna respektive arbetsområdena folkbokföring och val hos RSV. Under arbetets gång har utredningen löpande haft kontakter med övriga statliga utredningar och med vissa av de inomkyrkliga utredningarna. De huvudsakliga kontakterna har skett via stat-kyrkadelegationen. Kontakterna med andra trossamfund än har till största delen skett med hjälp av SST (till trossamfund), dels vid två konferens- och informationstillfällen i SST:s regi, dels via en enkät till trossamfunden om intresset för uppbördshjälp och om deras synpunkter på utformningen avavgiftsuppbörden. Innan betänkandet lagts fram har RSV, i enlighet med utrednings- direktiven, haft samråd med . 2.3Beröringspunkter med övriga utredningar Utredningen om konstitutionella och andra rättsliga frågor Utredningen skall utforma bestämmelserna i lagen om respektive lagen om trossamfund. Att de som tillhör skall betala kyrkoavgift skall framgå av lagen om . Om rätten till uppbördshjälp skall finnas bestämmelser i lagen om trossamfund. Den närmare utformningen av uppbördshjälpen kommer dock inte att framgå av dessa lagar. Utredningen skall också överväga om den kyrkliga uppbörden bör kallas kyrkoavgift eller kyrkoskatt. Utredningen skall vidare bedöma om det finns ett behov av sekretess vid den uppbördshjälp staten skall lämna kyrkan. Utredningens uppdrag och arbete göra motsvarande bedömning vad gäller uppbördshjälpen åt andra trossamfund. Utredningen skall bland annat föreslå formerna för finansiering av begrav- ningsverksamheten. För dem som tillhör skall finansi- eringen ske via kyrkoavgiften. Utredningen skall efter samråd med bland andra RSV överväga de ekonomska och praktiska frågor som kan uppstå med en sådan ordning. För dem som inte tillhör skall utredningen överväga olika modeller som kan komma ifråga inom ramen för ett lokalt baserat system. För RSV är finansieringsutformningen av särskilt intresse, dels genom sambandet med kyrkoavgiften, dels med tanke på en eventuell separat "begravningsavgift" som tas ut av deicke-tillhöriga. Utredningen om personalfrågorna och om statligt stöd till trossamfund En beröringspunkt med denna utredning är utformningen av det statliga stödet till trossamfund. I utredningsdirektiven sägs att samfunden bör kunna få uppbördshjälp eller statligt stöd på annat sätt. Utredningen skall föreslå vilka krav som bör ställas för statligt stöd och i vilka former det statliga stödet skall kunna utgå. å sin sida skall lämna principförslag till utformningen av avgifts uppbörd och beräkna kostnaderna för detta. RSV skall också överväga om samfunden behöver hämta in varje medlems medgivande innan uppgifter för avgiftsuppbörd lämnas till skatteförvaltningen. Utredningen skall också pröva de kostnader som förslagen från de statliga utredningarna för med sig. Utredningen skall, efter samråd med övriga utredningar, föreslå hur den sammanlagda finansieringen skall ske. Bland de inomkyrkliga utredningarna finns beröringspunkter främst med utredningen om kyrklig ekonomi och egendom som skall utarbeta de inomkyrkliga reglerna beträffande kyrkoavgiften och utredningen om kyrkliga val och indelningsfrågor som skall behandla den kyrkliga indelningen. Utredningens uppdrag och arbete Frågan om ändrade relationer mellan staten och har behandlats i ett antal statliga utredningar. Beskrivningar av det utredningsarbete som ledde fram till princippropositionen 1995/96:80 finns i bland annat Kyrkoberedningens slutbetänkande Staten och trossamfunden, SOU 1994:42, och i princippropositionen. RSV nöjer sig därför här med att konstatera att Kyrkoberedningens slutbetänkande gick ut på mycket bred remiss och att propositionen 1995/96:80 sedan överlämnades t ill som godkände förslaget . Innan propositionen förelades hade regeringen redovisat sitt principförslag till kyrkomöte. Kyrkomötets uppfattning var att skrivelsens grundelement, så som andra kyrkolagsutskottet preciserat dem, tillgodoser kyrkans behov och därmed kunde ligga till grund för reform- arbetet. 3.2Uppbördsfrågan i tidigare utredningar Kyrkoberedningen ansåg att den nuvarande församlingsskatten bör ersättas av en kyrkoavgift för dem som tillhör och föreslog en statlig uppbörd av kyrkoavgift för räkning. Även andra trossamfund skulle, på vissa villkor, kunna fåuppbördshjälp. I avsnittet om uppbörd i Kyrkoberedningens slutbetänkande skissades översiktligt en avgiftsmodell där kyrkoavgiften tas ut i förhållande till inkomsten och ingår som en del av preliminär, slutlig och eventuell kvarstående skatt. Kyrkoberedningen ansåg dock att det borde ankomma på själv att avgöra om en avgiftsfordran skulle överlämnas till kronofogdemyndigheten eller ej. skulle enligt förslaget ersätta staten för den extra kostnad som det innebär att ta in kyrkoavgift tillsammans med skatten. RSV framhöll i sitt yttrande (se bilaga 2) att –ett villkor för statens medverkan i uppbörden av avgifter t ill och andra trossamfund är att avgiftsuppbörden på ett smidigt sätt kan fogas in i det system för skatteuppbörd som kommer att finnas och att –en absolut förutsättning för uppbördshjälpen är att avgiften fullt ut kan behandlas som skatt i uppbördslagens mening. I detta ingår bl.a. att av- giften inte särbehandlas på det sätt som föreslagits i betänkandet utan kan restföras tillsammans med skatten i den mån det totala skatte- och avgiftsbeloppet inte betalas. RSV nämnde i yttrandet några av de pro- blem som skulle uppstå om avgiften skulle brytas ut ur obetald skatt. Vad gäller utbetalningen av avgiftsmedel yttrade RSV att den bör samordnas med nuvarande system för utbetalning till kommuner och landsting och att utbetalningen, på samma sätt som , grundas på senast kända skatteunderlag och beslutad skattesats och inte på faktiskt influtna medel. Staten skulle därmed stå för uppbördsförlusterna men kompenseras för dessa genom ett påslag på administrationsersättningen för uppbörds- hjälpen. i , som var remissinstans under RSV, avstyrkte förslaget om uppbördshjälp. M yndigheten förutsåg att uppbörden av kyrkoskatt inte skulle bli det okomplicerade inslag i skatteförvaltningens arbete som utredningen ansett. – personal och tekniska system – är fullt utnyttjade. Varje ytterligare belastning på skattemyndigheternas "ordinarie" arbetsuppgifter kan enligt skattemyndigheten få negativa konsekvenser. Förslagen i propositionen finns beskrivna under respektive sakområde i avsnitten 4-11 i det följande. Jämfört med Kyrkoberedningens slutbetänkande kan vissa förändringar konstateras: –Underlaget för kyrkoavgiften har preciserats till "statligt beskattningsbar förvärvsinkomst", något som dock inte har kommenterats i propo- sitionstexten –Avgiftsuppbörden kan utredas med utgångspunkt från att avgiften fullt ut kan behandlas som skatt –Uppbördshjälpen t ill skall vara kostnadsfri för kyrkan, vilket är ett alternativ till statsbidrag. Beträffande begravningsverksamheten, som behandlas av en annan statlig utredning, sägs i propositionen beträffande finansieringen att den som tillhör skall betala sina kostnader via kyrkoavgiften. Frågan om hur övriga skall betala sin del av finansieringen skulle utredas vidare. 4 Avgiftsstruktur och avgiftsunderlag Avgift tas ut med viss procent av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Detta gäller såväl avgift till som avgift till andra trossamfund som får uppbördshjälp. Församlingsskatten är en del av allmän kommunalskatt (1 kap. 1 § kommunalskattelagen, 1928:370). Församlingsskatt debiteras fysiska per- soner och dödsbon med viss procent av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Procentsatsen varierar beroende på vilken församling personen tillhör. Personer som inte tillhör omfattas av lagen (1951:691) om lindring i skattskyldigheten för den som icke t illhör . De debiteras församlingsskatt av den procentsats som gäller för den församling de tillhör. Dessa är avsedda att täcka kostnaderna för begravningsverksamheten. Församlingsskatten ingår i den preliminära skatten. Preliminär skatt tas ut i form av A-skatt (främst för löntagare och pensionärer) eller F-skatt (för företagare). A-skatt betalas huvudsakligen genom att arbetgsivare gör skatteavdrag från de anställdas löner och betalar in skatten till skatte- myndigheten . Hur stort avdrag som skall göras för varje person läser arbetsgivaren av i preliminärskattetabeller. Tabellerna anger den preliminära skatten på olika inkomstbelopp. Av de skatter och avgifter som ingår i skatteuträkningen i tabellerna är det bara kommunalskatten som varierar. Övriga komponenter är generella och beräknas lika för alla. En tabell för varje kommunalskattesats (uttryckt i hela krontal) tas därför fram. För att få bättre överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt än vad avdrag enligt tabellerna ger kan man begära jämkning av prelimi- närskatteavdraget. Ett skäl kan vara att man har rätt till avdrag utöver grundavdrag och avdrag för egenavgifter. Den som har A-skatt kan också ha en debiterad A-skatt, särskild A- skatt, som han betalar själv. Skälet till att särskild A-skatt införts är att vissa kategorier som inte har rätt till F-skatt kan ha behov av en debiterad skatt som de kan betala själva, exempelvis företagare som inte får eller inte vill ha F-skatt. F-skatten är en debiterad skatt som enbart är avsedd för företagare. F-skatt och särskild A-skatt skall debiteras med ett belopp som mot- svarar eller av senaste slutliga skatt, dock lägst med samma belopp som preliminärskatten året före inkomståret. Skatten kan också bestämmas genom en preliminär taxering. I princippropositionen sägs bl.a. att –kyrkoavgiften bör tas ut i förhållande till inkomst –till grund för beräkningen bör läggas den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten –den som inte tillhör bör inte vara skyldig att betala kyrkoavgift –även andra trossamfund än skall på vissa villkor kunna få uppbördshjälp. Något skäl till att avgiftsunderlaget skall vara den statligt – och inte som den kommunalt – beskattningsbara förvärvsinkomsten anges inte. I utredningsdirektiven sägs i den allmänna beskrivningen att kyrko- avgiften skall tas ut "tillsammans med och på samma sätt som inkomst- skatten" utan att avgiftsstrukturen närmare berörs. Frågan om avgifts- underlag berörs inte. Vad gäller andra trossamfund än sägs i direktiven enbart att RSV skall utreda de tekniska förutsättningarna för uppbördshjälp och lämna förslag till utformning. RSV har övervägt två alternativ: –Avgift tas ut med viss procent på avgiftsunderlaget (beskattningsbar förvärvsinkomst) –Avgift tas ut med ett fast belopp , oberoende av inkomst I princippropositionen sägs att kyrkoavgiften bör tas ut i förhållande till inkomst. Ett procentuellt uttag i förhållande till inkomst har därför varit huvudalternativet. Alternativet med fast avgift har dock också studerats, främst med tanke på andra trossamfunds eventuella önskemål. Under det första alternativet kan två "underalternativ" urskiljas: –Avgift tas ut med en enhetlig procentsats på avgiftsunderlaget för alla inom ett visst samfund –Avgift tas ut med lokalt varierande procentsatser på avgiftsunderlaget. Avgiftsdebitering med en enhetlig procensats för alla inom respektive samfund är, allmänt sett, det alternativ som skulle vara enklast att hantera i skattesystemet. Inom kommer dock avgiftsuttaget att variera lokalt mellan församlingar/sammanslutningar av församlingar på samma sätt som dagens församlingsskatt. Rätten för församlingarna att besluta om sitt eget avgiftsuttag kommer att skrivas in i lagen om .