sou · GLB360 · 1998-01-01 00:00:00 — En grundläggande förutsättning för en eventuell utbyggnad är att sändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. I en första etapp inleds sändningar på ett begrän- sat antal orter i . Förutsättningarna skall redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodo- ses. Enligt förslagen i propositionen skall sändningarna genomföras un- der förutsättningar som gynnar fri konkurrens mellan olika programle- verantörer och med möjlighet för publiken att välja bland olika tjänster. Bland annat bör de avkodare som används vara sådana att varje person i publiken har möjlighet att ta del av alla program som sänds ut, givetvis på de villkor som programföretaget ställer upp för t illgång till programmen. Om systemet innehåller elektroniska programguider bör de olika programföretagens utbud presenteras på likvärdigt sätt. Enligt propositionen måste det vara möjligt att uppnå överenskom- melser om sådana former för samverkan att varje medverkande företag kan behålla den nödvändiga kontrollen över sitt material, som tillgängligheten för publiken till det samlade programutbudet förblir hög. Det är viktigt att sådana samverkansformer kommer till stånd redan i sändningsverksamhetens inledningsskede och att de har en sådan utformning att även företag som kommer in senare kan delta i samarbetet på likvärdiga villkor. Sändningarna bör starta , helst . Inledningsvis skall sändningar äga rum på åtminstone ett par, tre Sändningsorterna skall väljas så att de kompletterar var- andra, t.ex. när det gäller dimensionen storstad–glesbygd. Minst två sändningsfrekvenser bör enligt propositionen kunna dis- poneras på varje ort. Kärnan i sändningsverksamheten skall vara digitala marksändningar av TV, men även andra tjänster än traditio- nella TV-program, t.ex. utbildningstjänster och teletjänster av olika slag, skall kunna förekomma. Vid sidan av trådlösa marksändningar bör det eftersträvas att också andra distributionsmetoder prövas, anser regeringen i propositionen. Vid urval av programföretag skall det beaktas att programutbudet som helhet skall tilltala olika intressen och smakriktningar. Lokala och regionala program bör ges företräde, liksom program som är förankra- de i den svenska kulturkretsen. Det skall eftersträvas att flera av varandra oberoende programföretag deltar. TV-företag som bedriver marksändningar skall beredas tillfälle att medverka i de digitala sändningarna. Sändningsverksamheten skall i sin helhet be- av de medverkande företagen. För sändningarna gäller lagstiftningen för radio, television och tele- verksamhet. För TV-sändningar gäller radio- och TV-lagen (1996:844). Tillstånd att bedriva TV-sändningar enligt radio- och TV- lagen skall lämnas av regeringen, som då har möjlighet att ställa olika i lagen angivna villkor som komplement till de innehållsregler som framgår direkt av lagen. Regeringen bedömer att tillståndstiden bör vara högst . och TV övervakar genom efterhandsgranskning att regler och villkor om sändningarnas innehåll efterlevs. Även Justitiekanslern bedriver viss efter- handsgranskning enligt radio- och TV-lagen. Om en tjänst utgör televerksamhet som kräver tillstånd enligt telelagen ( 1993:597) lämnas det av . Det är också som meddelar de tillstånd som enligt lagen ( 1993:599) om radiokommuni- kation krävs för att använda de radiosändare som behövs för sändning- arna. En förutsättning för att sådant tillstånd skall kunna lämnas är att regeringen har meddelat tillstånd enligt radio- och TV-lagen. En särskild utredare skall, under förutsättning av beslut med anledning av propositionen, förbereda den sändningsverksamhet som regeringen har föreslagit i propositionen. Regeringen avser att senare utse en kommitté med parlamentariskt inslag som skall följa verksamheten och medverka vid utvärderingen. möjlighet att sända betal-TV har hos regeringen begärt tillstånd att få pröva betal-TV som kompletterande finansieringsform till TV-avgiften. bedömer att det i en situation av ökande konkur- rens är nödvändigt att på olika sätt öka exponeringen av det program- utbud som produceras inom public service-televisionen. pekar också på att flera av de europeiska public service- företagen använder någon form av betal-TV som kompletterande finansieringsform. I propositionen om digitala TV-sändningar anger regeringen att frågan behöver studeras ytterligare innan ett beslut kan fattas. I propositionen anges att man enligt regeringens mening kan anföra skäl både för och emot att låta ett public service-företag som finansie- ras med TV-avgiftsmedel ta ut särskilda avgifter av brukarna för vissa tjänster. De som är intresserade och villiga att betala en extra avgift kan på så sätt få tillgång till ett ännu rikare programutbud. Det är också en fördel att betal-TV-publiken inte bara har tillgång till pro- gram från kommersiella programföretag. För kan det också ge nya erfarenheter och utvecklingsmöjligheter. Att sända program i en ny kanal innebär emellertid även ökade kostnader i form av ersättning för upphovsrättigheter och sändningskostnader m.m.. Om gör sig beroende av nya finansieringskällor kan det finnas en risk för att programpolitiken påverkas på ett negativt sätt och att de mest attraktiva programmen först blir tillgängliga i betal-TV- sändningarna. En oreglerad utveckling skulle kunna hota systemet med TV-avgifter. I propositionen anges att regeringen avser att uppdra åt den särskil- de utredaren att lägga fram förslag om huruvida bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och vilka villkor som i så fall bör gälla. Den särskilde utredarens uppgifter Den särskilde utredaren skall förbereda sändningar av digital marksänd TV. Därvid skall utredaren arbeta i kontakt med myndigheter och tänkbara intressenter samt med kommittéer som kan vara berörda, t.ex. (K1995:01), Rådet för mångfald inom massmedierna (Ku 1995:01) och (U 1995:07). Utredaren skall lägga fram förslag om vilka sändningsorter som inledningsvis skall väljas för digitala sändningar. I uppgiften ingår att, tillsammans med vederbörande myndigheter, undersöka de tekniska och frekvensmässiga möjligheterna, liksom vilket intresse som finns hos TV-företag och andra intressenter. Sändningsorterna skall väljas så att de kompletterar varandra när det gäller t.ex. dimensionen storstad – glesbygd. För att ett tillräckligt antal programföretag skall kunna beredas plats bör minst två sändningsfrekvenser kunna disponeras på varje plats. Antalet orter och valet av orter skall bestämmas med hänsyn till vad som kommer fram vid utredarens kontakter med tänk- bara intressenter. Den särskilde utredaren skall också, i samråd med programföretag och andra intressenter, utarbeta former för samarbete kring t.ex. multiplexering, sändare, åtkomstkontroll och elektronisk programguide, eventuellt i form av en modellöverenskommelse. Den särskilde utredaren skall avvakta beslut med anled- ning av propositionen innan förslag i här angivna frågor läggs fram till regeringen riksdagsbeslutet skulle ge anledning till det, kommer regeringen att meddela tilläggsdirektiv till utredaren. Den särskilde utredaren skall också bedöma om bör få möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och vilka villkor som i så fall bör gälla. Detta uppdrag skall re dovisas . Utredarens arbete bör inriktas på att sändningarna skall kunna sätta igång , helst . Under alla förhållanden skall utredarens arbete vara avslutat vid utgången av . För utredaren gäller regeringens direktiv att redovisa de regionalpo- litiska konsekvenserna av framlagda förslag (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att re dovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124), att redovisa konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Bilaga 2: Ländergenomgång Frågan om betal-TV är inte aktuell för Ríkisùtvarpid. Radiolagen nämner inte betal-TV som distributionsform. Den isländska betal- TV-marknaden är dessutom fulltecknad i och med att RÚV:s kon- kurrenter Stöd 2, Sýn och Stöd 3 till stor del finansierar sin verk- samhet genom abonnemang. Enligt lagen om kan bolagsstämman för YLE, vil- ken består av , besluta om annan verksamhet än den som nämns i paragrafen om YLE:s uppdrag i allmänhetens tjänst. Kommersiell verksamhet förutsätts bedrivas i ett skilt bolag med eget ekonomiskt ansvar och egen bokföring. I samband med planeringsarbetet för verksamheten i det framti- da digitala marknätet kommer YLE även att beröra möjligheten att kommersiellt utnyttja befintliga pro- gramrättigheter. Inga planer finns för en egen betalkanal. Skulle verksamhet inom betal-TV aktualiseras blir det i samarbete med en eller flera externa parter. YLE:s insats kommer i så fall att begrän- sas till programrättigheter. Utredningsarbete pågår och förslag väntas . Det licens- och reklamfinansierade RTÉ har ingen egen betal-TV- kanal men deltar i abonnemangskanalen som började sän- da via satellit och kabelnätet i . Satellitsändningarna kommer senare att nå även andra euro- peiska länder, och . Utbudet i be- står till stor del av irländsk underhållning och andra irländska pro- gram. RTÉ förser även det USA-baserade Celtic Vision med pro- gram. Dagens radiolag är gammal och nämner inte betal-TV. RTÉ har vänt sig till regeringen angående utvecklingen av digital marksänd television i och därvid hänvisat till möjligheten att finansiera allmäntelevision genom en rad tjänster, däribland betal- TV. I är det vallonska licens- och reklamfinansierade public ser- vice-företaget delägare i betal-TV-kanalen gique med bl.a. sport och långfilmer på repertoaren. Dessutom samarbetar RTBF med FilmNet i vallonska kabelnät. Även i ett kommande avtal mellan RTBF och staten tillåts RTBF explicit att kryptera TV-program och göra deras mottagning beroende av betalning. Avtalsförslaget är dock inte färdigförhand- lat. Det flamländska licensfinansierade BRT har ingen betal-TV- verksamhet. I en regeringsproposition föreslås ett tillägg till den holländska me- dielagen som gör det möjligt för NOS att initiera aktiviteter vid si- dan om public service-uppdraget, exempelvis betal-TV. ativ skall dock granskas och enhälligt godkännas av regeringen. För att bli godkänd måste sidoaktiviteten bl.a. ha anknytning till huvud- uppdraget, inte försämra förutsättningarna för fullgörandet av hu- vuduppdraget och inte verka menligt på konkurrensen på markna- den. NOS har träffat ett Memorandum of Understanding med Multi- Choice om samarbete i ett antal temakanaler: nyheter, sport, konst och kultur samt en barnkanal. Det främsta skälet för NOS att gå in i ett sådant samarbete är fördelarna på inköpssidan, framförallt när det gäller köp av filmrättigheter. Ett annat skäl är att företaget kan erbjuda tittarna ökad service till ett rimligt pris. NOS får även möj- lighet att med ett eventuellt överskott förstärka NOS:s finanser. NOS arbetar med planer på en kanal med det bästa i holländsk TV för utlandsholländare. RAI:s möjligheter att delta i betal-TV-verksamheten är oklara, vil- ket beror på att det lagförslag som skulle reglera detta har funnits grundlagsstridigt och måste skrivas om. Trots ett positivt beslut i parlamentet har RAI:s utsikter att gå in på den av Telepiù helt dominerade betal-TV-marknaden bragts om intet av regeringen som får stöd av uttalanden från parlamentets mono- polkommissioner. sänder RTVE åtta TV-kanaler, varav två genom marknät i . TVE Internacional med sina 7,6 miljoner abonnenter är den största betal-TV-kanalen i . Det reklamfinansierade spanska public service-företaget uppvisade ett stort underskott 1996 och bland projekt som skall förbättra resultatet nämner RTVE-ledningen en satsning på delta- gande i en digital betal-TV-bukett. Detta är ett politiskt omtvistat projekt som finansieras av det statliga Telefónica, RTVE, det mexi- kanska Televisa, den Pearsonägda mediegruppen och en rad tidningar och radiostationer som stödjer den sittande re- geringskoalitionen. Projektet konkurrerar på marknaden med Canal Satelite Digital, en digitalbukett i regi av Espana, tidnings- huset Prisa och radiostationen . Det intressanta är givetvis att erövra den stora sydamerikanska marknaden. Det schweiziska SRG/SSR deltar med en ägarandel på i en regional betal-TV-tjänst. SRG bidrar med program ur sina arkiv främst till dokumentärkanalen. Skulle SRG önska öppna egen be- taltjänst måste dess sändningstillståndomförhandlas.