sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Bland Färge- landas mest utlånade litteraturstödda böcker fanns också barnböcker. De mest utlånade vuxenböckerna var och . En del av de litteraturstödda titlarna har köpts in i många exemplar. Antalet inköpta exemplar speglar efterfrågan. Det finns ett samband mellan exemplar, innehav och utlåningstal. De litteraturstödda titlar som endast inköpts i ett exemplar har således lägre utlåningssiffror. undersök- ning har inte omfattat en genomgång av utlåningstalen för samtliga titlar. Mest lånade böcker som fått litteraturstöd (kat. satt skön-, barn- och ungdom) vid i Mulle Meck bygger ett flygplan Svempa vill ha många nappar Här kommer polisbilen! Inte städa, sa Pulvret , O & L Bu och bä i blåsväder , O &L Bu och bä på kalashumör Lärn Sundvall, V Min egen lilla valp Källa: PM Bibliotekens inköp av litteraturstödda böcker. Mest köpta litteraturstödda titlar, alla undersökta katego- rier, sortering efter inköp till 1995/96 (av sammanlagt 901 stödda titlar) Lärn Sundvall,V Bu och bä i blåsväder Bu och bä på kalas- Inte städa, sa Pulvret Gör mig levande igen Källa: PM . Bibliotekens inköp av litteraturstödda böcker. allmänna biblioteksförening (SAB) är en intresseförening som har till uppgift att främja svenskt biblioteksväsen. Medlemmar i före- ningen är så gott som samtliga folk- och universitetsbibliotek i landet, ett stort antal specialbibliotek, totalt ca 520 institutioner. Dessutom har föreningen drygt tusen enskilda medlemmar varav majoriteten är bibliotekarier. SAB arbetar med information, opinionsbildning, ut- redningar och kurs- och konferensverksamhet. Målsättningen är att verka för ett effektivt fritt tillgängligt bibliotekssystem i landet. Före- ningens viktigaste uppgift är att främja utveckling av biblioteksverk- samhet, både inom och utom landet. SAB är fortfarande dominerande ägrare av Bib- liotekstjänst. 7.8Bibliotekstjänst AB (BTJ) () tillhandahåller biblioteken tjänster och material inom alla de områden där fördelar kan nås genom centrali- sering. BTJ sköter all central inbindning av de böcker som biblioteken BTJ är enligt dess årsredovisning: %TT KUNSKAPSF¶RETAG SOM S¤LJER OCH UTVECKLAR PRODUKTER TJ¤NSTER OCH TEKNIK INOM MEDIA OCH INFORMATIONSOMR¥DET $EN PRIM¤RA M¥L GRUPPEN ¤R BIBLIOTEK Företaget har expanderat kraftigt och är en koncern. Omsätt- ningen uppgick till . upp- gick den till . Rörelseresultatet efter avskriv- ningar var . Koncernen har 443 anställda. Verksamheten är indelad i två moderbolag och sju dotterbolag. är bibliotekens gemensamma inköpscentral. Aktiemajoriteten innehades av Sveri- ges (). förvärvade av aktierna och aktiekapitalet. har också ingått ett optionsavtal med SAB med rätt att förvärva i Den s.k. 3AMBINDNINGEN informerar om och säljer böcker till i första hand folk- och skolbiblioteken. Cirka 800 lektörer skriver på frilans- basis recensioner för Sambindningen som presenterar sammanlagt ca 8 000 nya titlar . Denna verksamhet ligger inom divisionen BTJ Media som är en av de största av koncernens divisioner. uppgick för till . !RTIKEL3¶K OCH "52+ (Bibliotekstjänst Universella Register för Katalogdata) ligger under divisionen BTJ Databas. I ArtikelSök upp- rättas fortlöpande referenser till innehållet i de viktigaste svenska tid- ningarna och tidskrifterna. Här ingår också uppdaterade referenser till innehållet i de 10 000 mest efterfrågade tidskrifterna. I BURK katalogi- seras böcker och andra medier. Det finns en särskild urvalstjänst för skolan, Skolans artikelservice. BTJ Databas omsatte 58 miljo- ner kronor och hade 61 anställda. Koncernens visioner som de presenteras i årsredovisningen handlar om att expandera i de nordiska länderna och bl.a. tillhandahålla internationella databassystem till de nordiska biblioteken. Ett arbete har påbörjats för att ta fram ett nytt biblioteksadministrativt program. Tanken är att ersätta det nuvarande biblioteksadmini- strativa systemet BTJ 2000. BTJ bedömer att tillväxten för biblioteks- marknaden i är begränsad men hoppas på en större potential i de övriga nordiska länderna. har BTJ lagt ett bud att köpa Seelig. Verställande direktör och Koncernchef: Finans & adm: Källa: BTJ. OCLC, British Library såldes till Akademibokhandelsgruppen. publicerades sk Folkbiblioteks- manifest.8 Texten reviderades för att anpassas till de föränd- ringar som skett . En tredje version av folkbiblioteksmanifestet antogs . Där slås fast att Folkbibliote- ket som lokalt utgör en grundförutsättning för ett livslångt lärande, ett självständigt ställningstagande och en kulturell utveckling för den enskilde och för olika grupper i samhället. uppmanar därför stat, landsting och kommuner att stödja och aktivt medverka i en utveckling av folkbiblioteksväsendet. Folkbibliotekens huvuduppgift är att verka för läskunnighet, information, utbildning och kultur bland annat genom att: 1.Skapa och stärka läsvanor hos barn redan från tidig ålder. 2.Stödja såväl självstudier som formell utbildning på alla nivåer. 3.Erbjuda möjligheter till kreativitet och personlig utveckling. 4.Stimulera barns och ungdomars fantasi och kreativitet. 5.Främja kunskap om kulturarvet, förståelse för kulturen och insikt om vetenskaplig forskning och utveckling. 6.Vara öppna för alla konstnärliga uttrycksformer. 7.Främja kontakten mellan olika kulturer och stimulera en kulturell mångfald. 8.Stödja muntlig berättartradition. 9.Garantera medborgarna tillgång till alla slag av samhällsinforma- tion. 10.Tillhandahålla erforderliga informationstjänster för det lokala näringslivet, för organisationerna och för olika intressegrupper. 11.Underlätta utnyttjandet av informationsteknologi och förbättra kunskaperna om dess användning. 12.Ge stöd till och delta i alfabetiseringsprogram för alla ålders- grupper och vid behov ta initiativ till sådan verksamhet. 8 Manifestet i sin helhet återfinns i Svenska skriftserie 2/1995. Folkbiblioteken med sina rötter i folkbildningen är av tradition en del av samhällets utbildningspolitik och förmedlare av litteraturen. Folk- biblioteken arbetar för att levandegöra litteraturen och inspirera såväl barn som vuxna till läsning. I ett decentraliserat bibliotekssystem med filialer, bokbussar och sjukhusbibliotek har folkbiblioteken möjlighet att nå ut till alla människor och vara ett verksamt medel för att över- brygga kunskapsmässiga och kulturella klasskillnader. Sjukhusbiblio- teken har drabbats av stora nedskärningar. En av folkbibliotekens viktigaste uppgifter är att värna om boken och läsandet men har mycket av det uppsökande biblioteksarbetet som vänder sig till gamla, sjuka och handikappade dragits ner. Den läs- främjande verksamheten riktad till och i samarbete med barnhälsovård, förskola och skola har på många håll minskat. I många små och medel- stora kommuner är den enda kommunala kulturinstitutionen där de flesta kulturaktiviteter äger rum och det enda ställe där befolk- ningen kostnadsfritt kan ta del av det samlade utbudet av böcker och andra medier. Mer än hälften av folkbiblioteken tillhandahåller Internettjänster. Den snabba utvecklingen inom informationstekniken innebär bl.a. att folkbiblioteken står inför utmaningen att utveckla och biblioteks- anpassa tekniken. De senaste årens omstruktureringar och besparingar i kommunerna har ofta fått ogynnsamma effekter för folkbiblioteksverk- samheten. Flera kommuner har ersatt kulturnämnden med en organi- sation, där en nämnd kan ha ansvar för skola, förskola, kultur- och fri- tidsfrågor. Kompetensen i biblioteks- och kulturfrågor har tunnats ut. De svenska folkbiblioteken har fått en utvidgad roll. Efter de senaste kommunsammanslagningarna har det skett en strukturomvandling som har lett till att ett stort antal utlå- ningsstationer och mindre enheter lagts ner. Vi har färre och större bibliotek med längre öppettider. Utlåningen har gått ner sett . Det lånas ut närmare 10 miljoner färre volymer än . Den nedåtgående utlåningstrenden har under senare år dock brutits. En stor del av bibliotekens besökare använder dess tjänster på plats. Man läser t.ex. tidskrifter, slår i referenslitteratur, använder informationsservice eller studerar. Den höjda utbildningsnivån och decentraliseringen av den högre utbildningen har skapat andra förutsättningar för och behov av samver- kan mellan olika typer av bibliotek. Övergången till alltmer problem- baserad inlärning ställer ökade krav på folkbibliotekens bokbestånd och låneförmedling samt på lånesamarbetet mellan forsknings- och folk- bibliotek. Folkbibliotekens uppgifter har utökats och de spelar en större roll inom utbildningen. Samhällets ökade satsning på utbildning innebär att högre krav ställs på folkbiblioteken. Folkbibliotekens roll som förmedlare av fjärrlån ökar. I takt med en förlängd grundutbild- ning och en ökad distansundervisning vid högskoleenheterna kan man förvänta sig att beröringspunkterna mellan folkbibliotekssystemen och forskningsbiblioteken ökar ytterligare . Den långtgående decentraliseringen inom skolan har lett till en ojämn standard bland SKOLBIBLIOTEKEN. Det saknas en definition av skol- Enligt Bibliotekslagen skall skolbiblioteket stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt (för att) tillgodose deras behov av material för utbildningen. Den förändrade läroplanen ställer allt större krav på välutrustade bibliotek. Grundskola och gymnasium arbetar med problembaserad inlärning och ett stort mått av individualisering. Detta skapar i hög grad behov av tillgång till utbildade bibliotekarier. På vissa håll har folkbiblioteken fått ta över ansvaret för skolbiblioteken. pågår projektet som syftar till en diskussion om den framtida skolan. Även skolbibliotekens roll kommer att tas upp. Frågan om biblioteken har även belysts i två studier som publicerats. i har gett ut Skolbibliotek - vem bryr sig och , och har publicerat Exploderar gymnasiebiblioteken?. Det livslånga lärandet har blivit allt viktigare. De vuxenstuderande i biblioteken blir allt fler. Det är viktigt att vuxenutbildningen i alla for- mer får adekvat biblioteksservice. Utvecklingen med den nya tekniken, kommunernas minskade resur- ser och decentraliseringen har lett till att väckt frågan om hur samarbetet inom biblioteksväsendet kan förbättras. av den senaste tidens utveckling framstår det som allt mer nödvändigt att utveckla en gemensam och SAMORDNAD STRATEGI, där det allmänna biblioteksväsendet ses som en gemensam samhällelig resurs och de grundläggande uppgifterna definieras utifrån kulturpolitiska, utbild- ningspolitiska och informationspolitiska utgångspunkter, menar . Bibliotekslagen är ett steg i denna riktning. 9 I samband med utarbetades inom , efter samråd med KB ett bidrag till arbetet med en nationell bibliotekspolitik. Bland annat betonas behovet av en samsyn inom biblioteksväsendet. Statligt stöd på litteraturområdet består av flera delar och fördelas i huvudsak i form av utgivningsstöd, inköpsstöd, verksamhetsbidrag samt stöd till bokhandel. Stöd för utgivning av litteratur m.m. uppgår till . I detta belopp ingår även stöd till författar- verkstäder samt bidrag till och nio. Utgivningsstöd kan sökas av förlag och avser i första hand er- sättning för enskilda titlar. Inköpsstödet uppgår till och kan sökas av kommuner. Bidragen avser inköp av litteratur för barn och unga till folk- och skolbibliotek. I samband med att inköpsstödet infördes anvisades även på statsbudgeten engångsmedel med för läsfrämjande verksamhet. En bok för alla AB får vidare i verksamhetsbidrag för att föra ut kvalitetslitteratur till ett lågt pris och arbeta med läsfrämjande insatser. för översättning av finsk facklitteratur till svenska anslås i statsbidrag. Dessutom erhåller för översättning av svensk skönlitteratur till andra språk. Stödet till bokhandeln uppgår till och fördelar sig på kreditstöd, sortimentsstöd och katalogdatorstöd. Genom Talboks- och samt nyhetsinformation och litteratur anslås vidare sammanlagt för att litteratur och information för funktionshindrade utvecklas, produceras och förmedlas. Staten stöder även produktion av videogram på teckenspråk genom och Dövas TV i syfte att göra kultur och nyheter tillgängliga för döva. Anslaget till Dövas TV är . Utöver ovanstående statliga insatser på litteraturområdet kan näm- nas biblioteksersättningen, dvs. författares och översättares ersättning för bibliotekens utlåning av deras verk. Biblioteksersättningen beräk- nas för till . Dessutom får författare och översättare statlig ersättning med för att deras verk utnyttjas i form av talböcker och taltidningar. Utgivningsstödet infördes sedan 1968 års litteraturutredning pekat på en kraftigt försämrad situation för kvalitetsboken, med ökade kostnader för förlagen, stigande bokpriser, färre debutanter och svårigheter att ge ut udda böcker. Idén att införa ett statligt stöd för litteraturen var relativt ny. Internationellt förekom litteraturstöd inte i någon nämnvärd utsträckning, förutom i , där staten helt styrde bokutgivningen, samt i , där man haft en inköpsordning som garanterar att staten köper en viss upplaga av all nyutkommen norsk kvalitetslitteratur för distribution till biblioteken (se även kap. 9). presenterade flera möjliga alternativ till stöd- system, bl.a. en inköpsordning liknande den i . Ett annat förslag handlade om att ge biblioteksersättning till förlagen på samma sätt som författare och översättare ersätts vid utlåning av litterära verk. Biblio- teksersättningen skulle antingen basera sig på antalet inköpta böcker eller på antalet lån och motiverades främst utifrån upphovsrättsliga skäl. Utredningen resonerade även kring en sänkt eller borttagen bok- moms. Utredningen avvisade dock alla dessa alternativ. Huvudargu- mentet var att förslagen inte särskilt skulle gynna den mera svårsålda kvalitetslitteraturen och att stora statliga anslag skulle komma att för- brukas på litteratur som redan var lönsam och inte var i behov av stöd för att komma ut. Vad man sökte var ett stöd som effektivt skulle upp- fylla syftet att främja den kvalitetslitteratur som hade svårt att hävda sig på den kommersiella marknaden. Avsikten var även att hjälpa de förlag som satsade på god litteratur och att upprätthålla deras kvalitets- utgivning. Endast med ett selektivt statligt stöd kunde kulturmedlen garanteras stödja kvalitetslitteraturen, menade utredningen. Eftersom ett selektivt stöd riskerade att styra utgivningen, utmynnade utred- ningens förslag slutligen i ett statligt bidrag som skulle ges i produk- tionsledet och omfatta ett system av utgivningsgarantier av både generell och selektiv natur. Vikten av läsfrämjande åtgärder framhölls mycket starkt. Det utgivningsstöd som slutligen beslutade om (bet. 1975:12, rskr. 210) var dock genomgående ett selektivt stöd för enskilda boktitlar inom olika litteraturkategorier. Stödet för den svenska skönlitteraturen var det mest omfattande och kom att gälla i princip all nyutkommen svensk skönlitteratur. För att, så långt som möjligt, undvika statlig styrning av utgivningen konstruerades större delen av stödet som ett efterhandsstöd. Till klassisk litteratur och viss facklitteratur fick stödet dock utgå på förhand i form av produktions- stöd. Stödet till barn- och ungdomslitteratur utformades dels som ett förhandsstöd men även som stödköp av 1 000 exemplar per titel. Stöd- köpsupplagan fördelades till barn- och ungdomsorganisationer för läs- främjande verksamhet. Utgivningsstödet har efter 1975 reformerats och justerats i olika omgångar och förfarandet med stödköp av barn- och ungdomslitteratur har upphört. De viktigaste förändringarna är vidare att en utb yggnad skett och att fack- samt barn- och ungdomslitteraturkategorierna helt anpassats till reglerna för efterhandsstöd. En kritik som framfördes mot utgivningsstödet var att storsäljande titlar, som ger ett betydande över- skott, får stöd. bokutredning föreslog därför att en upplage- spärr skulle införas. Förslaget antogs dock inte. Enligt förordningen om statligt litteraturstöd (1993:449) är utgivnings- stödet indelat i nio olika stödordningar. Dessa är: ny svensk skön- litteratur för vuxna, skönlitteratur för vuxna i svensk översättning, facklitteratur för vuxna, barn- och ungdomslitteratur, bildböcker och bildverk för vuxna, klassisk litteratur (inkl. lagerstöd), tecknade serier för barn och ungdom samt litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. I särskild ordning inom ramen för utgivningsstödet har även en klas- sikerserie för skolan producerats. Målsättningen att uppnå 100 titlar är nu uppfylld och medel anslås fortsättningsvis för lagerhållning och nytryck. Utgivningsstödet prövas efter ansökan av . Det kan sökas av förlag som är verksamma i . Större delen av utgiv- ningsstödet avser litteratur på svenska. För litteratur på invandrar- och minoritetsspråk utgår stöd i form av verksamhetsstöd till förlag. På grund av ett ökat antal ansökningar och oförändrade anslag under en rad år har stödet urholkats. Det kan numera inte fördelas helt enligt de ursprungliga principerna, där tanken var att alla nya titlar inom ny svensk skönlitteratur för vuxna skulle få stöd. Stora som små förlag med kvalitetsutgivning bör kunna räkna med att få ett antal stöd under ett verksamhetsår. Stödbeloppens utveckling har hållits tillbaka men vissa titlar blir ändå utan stöd trots att de uppfyller de kriterier som uppställts. Inom stödordningarna facklitteratur för vuxna, barn- och ungdomslitteratur samt bildböcker och bildverk för vuxna avslås över hälften av ansökningarna. Till utgivningsstödet är en prispress kopplad. Detta innebär att för- lagen inte får överskrida vissa angivna maximipriser för titlar som de söker stöd för. En titel som fått stöd måste också finnas tillgänglig för distribution i bokhandeln. För att en utgåva skall kunna få litteraturstöd krävs således att den finns med i elektronisk eller tryckt lagerkatalog som är tillgänglig i bokhandeln. Boken skall också förses med ett svenskt s.k. ISBN.1 En ansökan om stöd lämnas av förlaget/utgivaren när boken kommit ut. Stödet är ett efterhandsstöd men i vissa fall kan besked om stöd ges i förväg, s.k. förhandsbesked. Inom stödordningen för klassisk litteratur utgår stöd före utgivningen (produktionsstöd). Möjligheter till produktionsstöd finns även inom andra stödordningar, t.ex. vid särskild kostsam utgivning av bildverk och serier. Stöd kan i princip inte ges till titlar som fått annat statligt produk- tionsstöd, till festskrifter och vänböcker, eller till titlar som är särskilt producerade för bokrean, till talböcker, talfonogram och notutgivning. Stöd från annan källa bör tas upp i ansökan, men är inget hinder för utgivningsstöd. Även akademiska avhandlingar kan erhålla stöd. sådant fall reduceras dock stödbeloppet. Stödbeloppet baseras på en ARKERS¤TTNING, där ett ark motsvarar 16 trycksidor. Inom vissa stödordningar kan man få produktionsstöd för särskilt påkostade utgåvor. Stödet täcker en del av verkets tekniska kostnader. fastställer , efter överläggningar med bokbranschen, de förlagsnettopriser, F-priser, som högst får gälla för de böcker som erhåller stöd. Dessa priser får inte överskridas av förlagen. Om F-priset överskrids reduceras stödbeloppet eller, om överskridandet är stort, tas inte boken upp till behandling. /96 (18 månader) anslogs till ut- givningsstöd för kvalitetslitteratur. De förlag som erhöll mest stöd var: (), (), (), (), Atlantis () och och (). Av de mindre förlagen märktes Symposion (). Det är svårt att säga exakt vilken effekt stödet haft. Det är heller inte möjligt att bedöma hur utgivningen skulle ha sett ut utan utgivnings- stöd. I förhållande till folkmängden anses ha en relativt stor utgivning och många förlag. Det finns ca 500 förlag med minst en anställd. utkom 10 654 böcker och skrifter på över 48 sidor, enligt Svensk Bokförteckning. Då ingår även akademiska tryck, kata- loger m.m. Enligt Förläggareföreningens branschstatistik för 1 Med ISBN avses det särskilda identifikationsnummer som boken får för att kunna kategoriseras. utgavs 3 586 titlar allmänlitteratur. Det motsvarar en ökning med 453 titlar jämfört med /86. (Se vidare kap. Utgivningsstödet utgör sammantaget inte mer än högst av den totala omsättningen på bokmarknaden. Några av de större förlagen som och , har i kraft av sin stora utgivning av kvali- tetslitteratur fått en stor del av stödsummorna . När det gäller mindre och medelstora förlag har stödet en stor betydelse. Flera av dem har ökat sin utgivning av kvalitetslitteratur sedan stödet inför- des. Utgivningsstödet har med all säkerhet bidragit till att förlagen tagit risken att ge ut även smala titlar som inte förväntas bli kommersiella framgångar. Många nya förlag har tillkommit och står numera för en betydande del av den utgivning som får stöd. Utgivningsstödet är, i sin nuvarande konstruktion, helt inriktat på att stödja PRODUKTIONEN av böcker, en process som var mycket Med bättre och billigare teknik, och ett betydligt enklare för- farande vid sättning och tryck har produktions- och tryckkostnaderna sjunkit drastiskt. Istället har förlagens kostnader för t.ex. admi- nistration, marknadsföring och distribution skjutit i höjden. Förlagen har enligt bestämmelserna inte någon skyldighet att redovisa de fak- tiska produktionskostnaderna (utom då de söker produktionsstöd, som ges i förhand). Det finns möjligheter för författare att producera sina böcker själva till lågt pris på Författares Bokmaskin. Författares Bokmaskin är en ekonomisk förening som startades av refuserade författare. Den får i statsbidrag för samt ett mindre verksamhets- bidrag. Arbetet är dock till stor del ideellt. har dessutom gett bidrag för att införa den teknik som krävs för att trycka på andra alfabet än det latinska. Författares Bokmaskin ger i rabatt på de redan låga produktionskostnaderna för böcker som trycks på utländska språk. Staten stöder inte spridningen av de litteraturstödda titlarna. $ISTRIBUTIONEN sker på marknadens villkor och är som övrig utgivning avhängig av insatser från förlagen, biblioteken, bokhandeln, bokklubbar och varuhus. fanns ett distributionsstöd knutet till fackbokhandelsavtalet, vilket innebar att varje litteraturstödd titel ut- given av förlag anslutet till avtalet distribuerades till högre rabatt och med returrätt i ett exemplar till den dåvarande fackbokhandeln. Syftet med stödet när det infördes var att underlätta för parterna att nå en överenskommelse om ett nytt fackbokhandelsavtal. Den tekniska utvecklingen har fört med sig diskussioner om nya stödordningar, t.ex. stöd till produktion av cd-rom och Print-on- demand. Den digitala tekniken öppnar möjligheter för helt nya sprid- ningsvägar, även internationellt, vilket är viktigt inte minst för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. En ny stödordning för kassettboks- produktionen har diskuterats som ett led i arbetet med läsfrämjande. Kassettböcker kan bidra till att föra ut kvalitetslitteraturen till nya läsargrupper. Det statliga utgivningsstödet utvärderas löpande inom ramen för rege- ringens budgetarbete. Regeringen konstaterade budgetpropo- sition att den svenska litteraturstödsmodellen i huvudsak verkade effektivt och att en kulturpolitiskt angelägen utgivning av kvalitetslitte- ratur upprätthölls med hjälp av en relativt begränsad statlig insats. Regeringen gjorde därför bedömningen att grunderna för utgivnings- stödet borde ligga fast. (SOU 1995:84) bedömde att nuvarande statliga stödinsatser var väl motiverade och fann ingen anledning att föreslå några direkta förändringar. Regeringen föreslog i propositionen 1996/96:3 om kulturpolitik oförändrad inriktning av utgivningsstödet och oförändrat anslag i avvaktan på utredning. har länge krävt att prispressen skall avskaffas. Kravet har bl.a. framförts i skrivelser ställda till såväl Kul- turrådet som till . 2 Förläggareföre- ningen hävdade att prispressen inte har avsedd kulturpolitisk effekt och att den skapar merarbete för förlagen.