sou · GLB377d2 · 1998-01-01 00:00:00 — 25.Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter, verkställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats , om företagsrekonstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och föreningsregistret om firmatecknare, revisor och företagsrekon- struktion. 26.Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt alkohollagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport. 27.Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om arbetsmark- nadspolitiska åtgärder samt utbetalt belopp och datum för utbe- talningen. 28.Uppgifter från om debiterad mervärdesskatt vid import, exportvärden, antal import- och exporttillfällen samt de tidsperioder som uppgifterna avser. 29.Uppgifter från om försäkring mot kostnader för sjuklön såvitt gäller arbetsgivarens organisations- eller personnummer, beräknad lönesumma, datum då försäkringen börjat gälla och datum för förändring av lönesumma samt om sjukpenning- grundande inkomst av annat förvärvsarbete såvitt avser den försäkra- des personnummer och datum för inkomstanmälan. Om inte annat sägs i andra–fjärde styckena skall sådana uppgifter i det centrala skatteregistret som hänför sig till viss beskattningsperiod gallras när gått från utgången av det kalenderår under vilket perioden gick ut. Uppgifter som avses i 5 §, Uppgifter som avses i 5 §, med undantag av de i första styck- med undantag av de i första styck- et 5, 6 §, 7 § 3, med undantag av et 5, 6 §, 7 § 3, med undantag av uppgifter om beslut om återkallelse av F-skattsedel och återkallelse av F-skattsedel och 7 § 23, med undantag av uppgift 7 § 23, med undantag av uppgift om uppskovsavdrag enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, får bevaras (1998:000), får bevaras även efter även efter utgången av den tid utgången av den tid som anges i som anges i första stycket. samma gäller uppgifter om 1.personnummer för make och person som likställs med make vid beskattningen, 2.beslut om beskattning, dock inte skälen för beslutet, 3.huruvida taxering grundas på förenklad självdeklaration eller enbart på kontrolluppgift om inkomst av kapital, 4. antal dagar för vilka den 4. antal dagar för vilka den enligt punkt 1 av anvisningarna som avses i 58 a kap. 3 och 4 §§ till 49 § kommunalskattelagen (1928:370), 5. ingående och utgående mervärdesskatt samt särskilt investerings- avdrag och redovisningsperiodens längd vid redovisning av mervärdesskatt. Uppgift om tillstånd enligt yrkestrafiklagen (1988:263) och lagen (1979:561) om biluthyrning sam uppgifter som avses i 7 § 26–29 skall gallras efter utgången av det år då uppgifterna registrerades. Uppgift om revision får bevaras under högst efter utgången av det år under vilket revisionen avslutades. Regeringen får meddela föreskrifter om förlängd bevaringstid för uppgifter som avse i första eller fjärde stycket. Denna lag träder i kraft den – – – . 1Lagen omtryckt 1983:143. 2Lydelse enligt prop. 1996/97:100. 3Lydelse enligt prop. 1996/97:100. 4Lydelse enligt prop. 1996/97:100 (jfr prop. 1996/97:116). 5Lydelse enligt prop. 1996/97:100 (jfr prop. 1996/97:116). Avgifterna utgörs av arbets- givaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter skall betalas av den som är arbetsgivare och egenavgifter av den som är för- säkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § eller 11 kap. 3 §nämnda lag. Med inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 och 2 a §§ lagen om allmän försäkring skall även likställas inkomst för eget arbete i form av andra förmåner än pengar, om de skall tas upp som intäkt vid inkomsttaxeringen.Vid tillämpning av denna lag skall, även om ett anställnings- förhållande inte föreligger, den som har utgett sådan ersättning som enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket eller 11 kap. 2 § första stycket m, andra och femte styckena lagen om allmän försäkring är att hänföra till inkomst av anställning anses som arbetsgivare. Med inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring skall i denna lag likställas inkomst i Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § samt 2 kap. 2 och 4 §§ lagen (1981:691) om socialavgifter1 skall ha följande lydelse. 2 §2 Avgifterna utgörs av arbets- givaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter skall betalas av den som är arbetsgivare och egenavgifter av den som är för- säkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller 2 a § eller 11 kap. 3 §nämnda lag. Med inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 § och 2 a § lagen om allmän försäkring skall även likställas inkomst för eget arbete i form av andra skattepliktiga förmåner än pengar. Vid tillämpning av denna lag skall, även om ett anställnings- förhållande inte föreligger, den som har utgett sådan ersättning som enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket eller 11 kap. 2 § första stycket m, andra och femte styckena lagen om allmän försäkring är att hänföra till inkomst av anställning anses som arbetsgivare. Med inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring skall i denna lag likställas inkomst i form av andra skattepliktiga för- måner än pengar samt kostnads- ersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalnings- lagen (1997:000) undantas vid beräkning av skatteavdrag. I fråga om skattepliktig intäkt av tjänst enligt kommunalskattelagen (1928:370) i form av rabatt, bo- nus eller annan förmån som ges ut på grund av kundtrohet eller liknande, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen, anses som arbetsgivare, om denne är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. form av andra förmåner som skall tas upp som intäkt vid inkomst- taxeringen än pengar samt kost- nadsersättning som inte enligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetal- ningslagen (1997:000) undantas vid beräkning av skatteavdrag. I fråga om rabatt, bonus eller annan förmån som utgör intäkt av tjänst enligt inkomstskattelagen (1998:000) och som ges ut på grund av kundtrohet eller liknan- de, skall den som slutligt har stått för de kostnader som ligger till grund för förmånen, anses som arbetsgivare, om denne är någon annan än den som är skattskyldig för förmånen. En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgetts till sådana betala även sjömanspensionsavgift . I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensions- avgift beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, fastställer. Procentsatserna skall utgöra den andel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för de som närmast föregått det år då procentsatserna fastställs. Hänsyn skall därvid inte tas till fartyg med en bruttodräktighet understigande 300. Procentsatserna beräknas med två decimaler. Med avses i denna lag arbetstagare som avses i punkt 1 av anvisningarna till 49 § kom- munalskattelagen (1928:370). Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättning till en och samme arbetstagare om den inte 2.ersättning till arbetstagare som vid årets ingång fyllt , 3.ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av barn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen motsvarar sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning som arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4.ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 5.ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte får göras vid inkomsttaxeringen, 6.ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagare haft att täcka med ersättningen, 8.ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna inte räknas som lön enligt 11 kap. 2 § första stycket lagen om allmän försäkring, 9.ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i skiljeför- farandet är av utländsk nationalitet, 10. ersättning som på grund av 10. ersättning som på grund av bestämmelserna i 5 § lagen bestämmelserna i 11 kap. 18 och (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt (1998:000) inte skall tas upp som arbete i inte utgör skatte- 11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring, 12. intäkt som avses i 32 § 1 12. intäkt som avses i 10 kap. mom. första stycket h och i kom- 3 § 1–4 inkomstskattelagen, munalskattelagen (1928:370), 13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 2–6 lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt, 14. ersättning till en och sam- 14. ersättning till en och sam- me idrottsutövare från en sådan me idrottsutövare från en sådan ideell förening som avses i 7 § 5 ideell förening som avses i 7 kap. mom. lagen (1947:576) om stat- 7 § första stycket inkomstskatte- lig inkomstskatt och som har till lagen och som har till huvudsak- huvudsakligt syfte att främja ligt syfte att främja idrottslig idrottslig verksamhet, om ersätt- verksamhet, om ersättningen från inte uppgått till ett halvt basbe- lopp enligt lagen om allmän för- säkring, 15. före utgången av utbetalade ersättningar från en vinstandelsstiftelse, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring, till den del de inte utgör ersättning för arbete för stiftelsens räkning, till ett halvt basbelopp enligt lagen om allmän försäkring, 16.sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse eller en annan juridisk person med motsvarande ändamål från vilken enligt de fyra sista meningarna i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring skall bortses vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst, 17.ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av ansvarighetsförsäkring vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer, 18.ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av och ersättningen utgår på grund av sådan ansvarighets- försäkring som anges i 17, 19.ersättning enligt 11 kap. 2 § första stycket a–l, n, p och r lagen om allmän försäkring. Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna kan beräknas uppgå till av arbetstagarens ersättning från arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får fastställa schablon för beräkning av arbetstagares kostnader i viss verksamhet. Schablonen skall avse bestämda yrkesgrupper och grundas på de genomsnittliga kostnaderna inom respektive grupp. Bestämmelserna i första stycket 17 och 18 gäller endast ersättning som inte avser efter skadetillfället och som för en och samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. I fråga om inkomst från få- I fråga om inkomst från få- mansföretag och fåmansägt han- bolag skall föreskrifterna i 55 punkt 13 av anvisningarna till kap. 12–14 §§ inkomstskattela- gen tillämpas vid bestämmande (1928:370) tillämpas vid bestäm- mande av avgiftsunderlaget. Denna lag träder i kraft den – – – . 1Lagen omtryckt 1989:633. 2Lydelse enligt prop. 1996/97:100. 3Senaste lydelse 1996:1335. 4Senaste lydelse 1996:1218. Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter Härigenom föreskrivs att 1 kap. 9 § lagen (1984:151) om punkt- skatter och prisregleringsavgifter skall ha följande lydelse. lag utgörs av beskattningsåret enligt 1 kap. 12–14 §§ inkomst- (1928:370). skattelagen (1998:000). medför skattskyldighet enligt den avser inte medför skattskyldighet lagen utgörs beskattningsåret av enligt den lagen utgörs beskatt- ningsåret av kalenderåret. årsbokslut, får dock räken- avslutas med årsbokslut, får dock om det sammanfaller med räken- ningsår om det sammanfaller med skapsår som är tillåtet enligt bok- räkenskapsår som är tillåtet enligt föringslagen (1976:125). bokföringslagen (1976:125). Denna lag träder i kraft den – – – . Lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel1 skall ha följande lydelse. 4 §2 Med skattskyldig avses i det följande 1.den som inom landet yrkesmässigt tillverkar gödselmedel, 2.den som inför gödselmedel till landet för yrkesmässig återför- säljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet, 3.den som har registrerats som återförsäljare enligt 6 § andra stycket. En verksamhet är yrkesmässig, En verksamhet är yrkesmässig, om den utgör näringsverksamhet om den utgör näringsverksamhet enligt 21 § kommunalskattelagen enligt 13 kap. 1 § inkomst- (1928:370), eller om den bedrivs skattelagen (1998:000), eller om i former som är jämförliga med en den bedrivs i former som är jäm- förliga med en till sådan närings- hänförlig rörelse och ersättningen verksamhet hänförlig rörelse och för omsättningen i verksamheten ersättningen för omsättningen i under ett kalenderår överstiger 30 verksamheten under ett kalenderår Denna lag träder i kraft den – – – . 1Lagen omtryckt 1995:616. Senaste lydelse av lagens rubrik 1995:616. 2Senaste lydelse 1995:1527. Lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel1 skall ha följande lydelse. 4 § Med skattskyldig avses i det följande 1.den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel, 2.den som inför bekämpningsmedel till landet för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. Som tillverkning enligt första stycket 1 anses även blandning av olika bekämpningsmedel och sådan märkning eller dylikt av en vara som anges i 1 § andra stycket 2 som medför att varan anses utgöra bekämpningsmedel. En verksamhet är yrkesmässig, En verksamhet är yrkesmässig, om den utgör näringsverksamhet om den utgör näringsverksamhet enligt 21 § kommunalskattelagen enligt 13 kap. 1 § inkomstskatte- (1928:370), eller om den bedrivs lagen (1998:000), eller om den i former som är jämförliga med en bedrivs i former som är jämförliga med en till sådan närings- hänförlig rörelse och ersättningen verksamhet hänförlig rörelse och för omsättningen i verksamheten ersättningen för omsättningen i under ett kalenderår överstiger 30 verksamheten under ett kalenderår Denna lag träder i kraft den – – – . 1Lagen omtryckt 1995:617. Senaste lydelse av lagens rubrik 1995:617. Lag om upphävande av lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Härigenom föreskrivs att lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i skall upphöra att gälla – – – . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om 2000 och tidigare års taxeringar. Utöver vad som sägs i första stycket är sådan bostad som en- ligt 2 kap. 8–12 §§ inkomst- skattelagen (1998:000) är pri- vatbostad och som är belägen utomlands, skattepliktig till fastighetsskatt. Lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 9 §§ lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fastighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet inklusive elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utöver vad som sägs i första stycket är sådan privatbostad, som avses i 5 § kommunalskatte- lagen (1928:370) och som är belägen i utlandet, skattepliktig till fastighetsskatt. 3 §2 Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet avseende småhusenhet, det omräknade bostadsbyggnadsvärdet och det omräknade tomtmarksvärdet avseende småhus på lantbruksenhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, b) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under uppförande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa d) av: taxeringsvärdet avseende industrienhet med undantag av markvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk och till detta hörande andelar i utbyggda regleringsanläggningar, taxeringsenhet med outbyggt som enligt verkställbart tillstånd får byggas ut samt taxeringsenhet vars huvudsakliga värde utgör värde av andels- eller ersättningskraft, e) av: markvärdet avseende sådan elproduktionsenhet som utgörs av taxeringsenhet med vattenkraftverk och till detta hörande andelar i utbyggda regleringsanläggningar, taxeringsenhet med outbyggt som enligt verkställbart tillstånd får byggas ut samt taxeringsenhet vars huvudsakliga värde utgör värde av andels- eller ersättningskraft. Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxeringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare föreskrivs i femte stycket. Detsamma gäller färdigställd eller ombyggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fastighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsrået, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 5 § För fastighet, som avses i 2 k o m m u n a l s k a t t e l a g e n (1928:370), skall fastighetens (1998:000), andel av taxeringsvärdet på sådan andel av taxeringsvärdet på an- samfällighet som avses i 41 a § nan samfällighet än sådan som nämnda lag inräknas i underlaget avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag inräknas i underlaget samfälligheten utgör en särskild för fastighetsskatten om sam- Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat utnyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den omfattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskattningsåret, skall någon Beteckningar i denna lag som används även i fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) eller in- komstskattelagen (1998:000) har samma betydelse som i dessa lagar. nedsättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighets- skatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med tillhörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusen- het beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhörande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. 9 §3 Beteckningar i denna lag som används även i fastighetstaxe- ringslagen (1979:1152) eller kom- munalskattelagen (1928:370) har samma betydelse som i dessa lagar. Denna lag träder i kraft den – – – och tillämpas första gången vid taxering. 1Senaste lydelse 1995:918. 2Senaste lydelse 1996:1173. 3Senaste lydelse 1984:1078. Lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs att 1, 2, 4, 7 och 14 §§ lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt skall ha följande lydelse. Om fysisk person, under tid då han varit bosatt här i riket, eller inländsk juridisk person har haft intäkt a) som medtagits vid taxering enligt kommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomst- skatt, b) för vilken han beskattats i utländsk stat och c) som enligt skattelagstift- ningen i den utländska staten anses härröra därifrån, har han – med den inskränk- ning som följer av 2 § – genom avräkning av den del av den ut- ländska skatten som belöper på intäkten rätt att erhålla nedsätt- ning av statlig inkomstskatt, ex- pansionsmedelsskatt och kommu- nal inkomstskatt i enlighet med vad som framgår av 4–13 §§. Motsvarande gäller i tillämp- liga delar i fall fysisk person en- ligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt har att erlägga fastighetsskatt för en i utlandet belägen privatbostad. Kan ett svenskt företag vid prövning enligt 7 § 8 mom. lagen om statlig inkomstskatt inte visa att den inkomstbeskattning som den utländska juridiska personen är underkastad är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett enligt lagen om statlig inkomstskatt om in- komsten hade förvärvats av svenskt företag, och skall mot- tagen utdelning därför beskattas i , men är övriga förut- sättningar för att erhålla skatte- frihet för utdelningen i nämnda moment uppfyllda har företaget, utöver den avräkning som medges enligt första stycket och enligt dubbelbeskattningsavtal, genom avräkning rätt att erhålla nedsättning av statlig inkomst- skatt med ett belopp motsvarande av denna ut- delnings bruttobelopp. Vid sådan avräkning gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs i 4–13 §§. Om ett svenskt företag vid en prövning enligt 34 kap. 19 § in- komstskattelagen inte kan visa att inkomstbeskattningen av den utländska juridiska personen inte är väsentligt lindrigare än in- komstbeskattningen enligt nämn- da lag av ett svenskt företag med motsvarande inkomster men öv- riga förutsättningar för skattefri- het för utdelningen är uppfyllda, gäller följande. Utöver den av- räkning som medges enligt första stycket och enligt dubbelbeskatt- ningsavtal, har företaget rätt att genom avräkning erhålla nedsätt- ning av statlig inkomstskatt med ett belopp som motsvarar av utdelningens brutto- belopp. Vid en sådan avräkning gäller 4–13 §§ i tillämpliga delar. Rätt till avräkning enligt 1 § Rätt till avräkning enligt 1 § första stycket föreligger inte om första stycket föreligger inte om inkomstskatt, den utländska skat- inkomstskatt, den utländska skat- ten samt den utländska intäkten ten samt den utländska intäkten Med att den utländska in- Med att den utländska in- täkten omfattas av dubbelbeskatt- täkten omfattas av dubbelbe- ningsavtal avses även fall då skattningsavtal avses även fall då någon intäkt av i utlandet belä- någon intäkt av en privatbostad gen privatbostad inte uppburits som ligger utomlands inte upp- men, om sådan intäkt hade upp- burits men, om sådan intäkt hade burits, denna omfattats av dubbel- uppburits, denna omfattats av avräkning genom nedsättning av avräkning genom nedsättning av expansionsmedelsskatt enligt 1 § första stycket föreligger inte om expansionsmedelsskatten omfat- tas av dubbelbeskattningsavtal. Rätt till avräkning enligt 1 § andra stycket föreligger inte om statlig fastighetsskatt omfattas av dubbelbeskattningsavtal.