sou · GLB343 · 1998-01-01 00:00:00 — I lag får föreskrivas att regeringen eller beslutande för- samling får besluta att allmänna handlingar som hänför sig till myndig- hets verksamhet, vilken skall övertas av enskilt organ, får överlämnas till det organet för förvaring, om detta behöver handlingarna i verksamheten, utan att handlingarna därigenom upphör att vara allmänna. Ett sådant organ skall i fråga om överlämnade handlingar jämställas med myndighet vid tillämpningen av 12-16 §§. I lag får även föreskrivas att regeringen får besluta att all- männa handlingar som har kom- mit in till eller upprättats hos myndigheter med uppgifter hänförliga till verksamhet och som har upphört eller beslutande församlingar, får överlämnas till eller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, utan att handlingarna därigenom upphör att vara allmänna. Vid tillämpningen av 12-16 §§ skall och dess organisatoriska delar jämställas med myndighet såvitt avser överlämnade handlingar. Denna lag träder i kraft . Lag (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar för förvaring Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar i enlighet med vad som avses i 2 kap. 17 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och om förvaring av dessa handlingar sedan de har överlämnats. I lagen ges också bestämmelser om skyldigheten att pröva framställningar om utlämnande av sådana allmänna handlingar enligt reglerna i tryckfri- hetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). Förvaring av allmänna handlingar hos och dess organisatoriska delar 2 § Regeringen får föreskriva att allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos m yndigheter med uppgifter hänförliga t ill verksamhet och som har upphört får överlämnas till eller någon av dess organisatoriska delar och förvaras där utan att handlingarna upphör att vara allmänna. Regeringen får även föreskriva att allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos beslutande församlingar får överlämnas till eller någon av dess organisatoriska delar och förvaras där utan att handlingarna upphör att vara allmänna. Vården och tillsynen av de allmänna handlingarna 3 § Bestämmelser om arkivvården av allmänna handlingar hos och dess organisatoriska delar och om arkivmyndigheternas tillsyn finns i arkivlagen (1990:782). 4 § och dess organisatoriska delar skall vid förvaring och handhavande av de allmänna handlingarna se till att dessa lätt kan särskiljas från andra handlingar. Om eller någon av dess organisatoriska delar för sin verksamhet behöver göra tillägg i allmänna handlingar skall tilläggen utföras så att det tydligt framgår när och av vem de har gjorts. 5 § Bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Bestämmelser om begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar och om skyldigheten att iaktta sekretess finns i sekretesslagen (1980:100). Av 2 kap. 17 § andra stycket tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 8 a § andra stycket andra meningen sekretesslagen framgår att eller dess organisatoriska delar, som efter beslut enligt denna lag förvarar allmänna handlingar, skall jämställas med myndighet i fråga om befattningen med dessa handlingar. 6 § och dess organisatoriska delar är skyldiga att lämna ut eget material, om detta är en nödvändig förutsättning för att en allmän handling skall kunna lämnas ut med hänsyn till det sätt på vilket materialet tillförts den handlingen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen är tillämplig också beträffande allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos beslutande församlingar som har upphört före lagens ikraftträdande. Lag om ändring i lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ lagen (1994:1383) om över- lämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring skall ha följande lydelse. Denna lag innehåller be- stämmelser om överlämnande av allmänna handlingar till sådana enskilda organ som avses i 2 kap. 17 § tryckfrihetsförordningen och om förvaring av dessa handlingar sedan de överlämnats. I lagen ges också bestämmelser om sådana organs skyldighet att pröva framställningar om utlämnande av allmänna handlingar enligt reglerna i tryckfrihetsför- ordningen och sekretesslagen (1980:100). Denna lag innehåller be- stämmelser om överlämnande av allmänna handlingar till sådana enskilda organ som avses i 2 kap. 17 § första stycket tryckfrihets- förordningen och om förvaring av dessa handlingar sedan de överlämnats. I lagen ges också bestämmelser om sådana organs skyldighet att pröva framställ- ningar om utlämnande av all- männa handlingar enligt reglerna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). I fråga om allmänna hand- lingar som förvaras hos eller någon av dess orga- nisatoriska delar finns bestäm- melser i lagen (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar för förvaring. Bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Bestämmelser om begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar och om skyldigheten att iaktta sekretess finns i sekretesslagen (1980:100). Av 2 kap. 17 § tryckfrihets- förordningen och 1 kap. 8 § andra stycket tredje meningen sekretesslagen framgår att ett enskilt organ, som efter ett beslut enligt denna lag förvarar all- männa handlingar, skall jämstäl- las med myndighet i fråga om befattningen med dessa hand- lingar. Av 2 kap. 17 § första stycket tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 8 § andra stycket tredje me- ningen sekretesslagen framgår att ett enskilt organ, som efter ett beslut enligt denna lag förvarar allmänna handlingar, skall jäm- ställas med myndighet i fråga om befattningen med dessa hand- lingar. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i arkivlagen (1990:782) Härigenom föreskrivs att 1, 7, 8 och 11 §§ arkivlagen (1990:782) skall ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om myndigheternas och vissa andra organs arkiv samt om arkivmyndigheterna. Bestämmelserna i 3-6 och 10 §§ skall tillämpas också på stat- liga, kommunala och kyrko- kommunala beslutande försam- lingar. Bestämmelserna i 3-6 samt 9 och 10 §§ skall i tillämpliga delar gälla också sådana enskilda organ hos vilka allmänna handlingar förvaras med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förva- ring. 10 §§ skall tillämpas statliga och kommunala beslu- tande församlingar. Bestämmelserna i 3-6 samt 9 och 10 §§ skall i tillämpliga delar gälla också 1.sådana enskilda organ hos vilka allmänna handlingar förva- ras med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förva- ring, och 2.Svenska kyrkan och dess organisatoriska delar vid förva- ring av allmänna handlingar med stöd av lagen (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar för förvaring. 1 Senaste lydelse 1994:1385. 9 § skall dock inte gälla för allmänna handlingar som har kommit in till eller upprättats hos beslutande församlingar. För tillsynen av att myndig- heterna och sådana enskilda or- gan som avses i 1 § tredje stycket fullgör sina skyldigheter enligt 3- 6 §§ skall det finnas arkivmyn- digheter såväl inom den statliga som den kommunala förvalt- ningen. För tillsynen av att myndig- heterna och sådana organ som avses i 1 § tredje stycket fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ skall det finnas arkivmyndigheter såväl inom den statliga som den kommunala förvaltningen. Arkivmyndigheterna skall dock inte ha tillsyn över myn- digheter, regeringen, myndigheter inom regeringens kansli eller utri- kesrepresentationen. Regeringen bestämmer vilka arkivmyndigheter som skall finnas för tillsynen över de statliga myndigheterna. Tillsynen över att sådana organ som avses i 2 § fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ skall skötas av de statliga arkivmyndigheterna. Kommunstyrelsen är arkivmyndighet i kommunen och landstings- styrelsen i , om inte kommunfullmäktige eller landstings- fullmäktige har utsett någon annan nämnd eller styrelse till arkivmyn- dighet. Den kommunala arkivmyndigheten skall se till att sådana juridiska personer som avses i 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ denna lag. I de fall flera kommuner eller flera landsting bestämmer tillsammans i ett sådant företag fullgörs uppgiften av arkivmyndigheten i den kommun eller det landsting som kommunerna eller landstingen kommer överens om. 2Senaste lydelse 1994:1385. 3Senaste lydelse 1994:1386. Tillsynen över att sådana en- skilda organ som avses i 1 § tredje stycket fullgör sina skyl- digheter enligt 3-6 §§ skall skötas av de statliga arkivmyndigheterna i de fall det enskilda organet förvarar ett statligt arkiv och av de kommunala arkivmyn- digheterna i de fall det enskilda organet förvarar ett kommunalt arkiv. Tillsynen över att sådana en- skilda organ som avses i 1 § tredje stycket 1 fullgör sina skyl- digheter enligt 3-6 §§ skall skötas av de statliga arkivmyndigheterna i de fall det enskilda organet förvarar ett statligt arkiv och av de kommunala arkivmyn- digheterna i de fall det enskilda organet förvarar ett kommunalt arkiv. Tillsynen över att och dess organisatoriska delar fullgör sina skyldigheter enligt 3-6 §§ avseende hand- lingar som förvaras med stöd av lagen (1999:xxx) om överläm- nande av allmänna handlingar till och dess or- ganisatoriska delar för förva- ring, skall skötas av de statliga arkivmyndigheterna. Tillsynen omfattar dock inte handlingar som har kommit in till eller upp- rättats hos be- slutande församlingar. Om en statlig myndighet har upphört och dess verksamhet inte har förts över till en annan statlig myndighet, skall myndighetens arkiv överlämnas till en arkivmyndighet , såvida inte rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver något annat. I lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring finns bestämmelser om för- av statliga myndigheters arkiv hos enskilda organ i vissa fall. 4 Senaste lydelse 1994:1385. också i lagen (1999:xxx) om Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att 13 kap. 4 § och 15 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 1 kap. 8 a §, av följande lydelse. Vad som föreskrivs i tryckfri- hetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myn- dighet skall i tillämpliga delar gälla också handlingar hos och dess organi- satoriska delar, om handlingar- na hör till 1. verksamhet som organisatoriska delar bedriver enligt begravningslagen (1990:1144), och 2. fördelning och användning av den statliga ersättning som erhåller enligt lagen (1988:950) om kulturmin- nen m.m. 11 kap. 8 a § första stycket och andra stycket första meningen enligt förslag av Utredningen om trossamfundens rättsliga reglering. ganisatoriska delar skall jäm- tillämpningen av denna lag. samma gäller när Svenska kyr- kan eller någon av dess organi- satoriska delar förvarar all- (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till Svenska kyrkan och dess organisatoriska delar för förvaring, såvitt avser befattningen med dessa hand- Erhåller arkivmyndighet för arkivering från någon annan myndighet uppgift som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos arkivmyndigheten. Erhåller ett enskilt organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket tredje meningen för förvaring en handling som härrör från en myndighet och som innehåller en uppgift som är sekretessbelagd hos m yndigheten, gäller sekretessen också hos det enskilda organet. 2 Senaste lydelse 1994:1384. delar för förvaring en handling som har kommit in till eller upp- rättats hos en myndighet med uppgifter hänförliga till Svenska kyrkans verksamhet och som har 1999 eller någon av Svenska innehåller en uppgift som är sekretessen fortsätta att gälla. Beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den, får överklagas av sökanden. Om inte annat följer av andra-fjärde styckena, överklagas beslutet hos kammarrätten eller, såvitt gäller kammarrätts beslut i där väckt ärende, hos Regeringsrätten. Har beslutet meddelats av organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket eller 9 § tillämpas bestämmel- serna i 23-25 §§ och 31 § första meningen förvaltningslagen (1986:223) om överklagande. 3 Senaste lydelse 1994:1052. Beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den, får överklagas av sökanden. Om inte annat följer av andra-fjärde styckena, överklagas beslutet hos kammarrätten eller, såvitt gäller kammarrätts beslut i där väckt ärende, hos Regeringsrätten. Har beslutet meddelats av organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket, 8 a § eller 9 § tillämpas bestäm- melserna i 23-25 §§ och 31 § första meningen förvaltningslagen (1986:223) om överklagande. Har beslut som avses i första stycket meddelats av tingsrätt och rör det handling i domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet, överklagas det hos hovrätten. Motsvarande beslut av hovrätt i där väckt eller dit överklagat ärende överklagas hos . Vid över- klagande av tingsrätts eller hovrätts beslut tillämpas i övrigt bestäm- melserna i om överklagande av beslut. Första och andra styckena gäller inte för beslut av , rege- ringen, eller Regeringsrätten. Att beslut av statsråd skall överklagas hos regeringen föreskrivs i 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen. Angående rätt att överklaga beslut av myndighet som lyder under är särskilt föreskrivet. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1991:482) om infö- rande av folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1991:482) om införande av folkbokföringslagen (1991:481) skall upphöra att gälla vid utgången av . fattade ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och (proposition 1995/96:80 Ändrade relationer mellan staten och , bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84). Reformen skall genomföras . Med anledning av principbeslutet behövde ett antal delfrågor utredas vidare. Regeringen fattade beslut om kommittédirektiv för det fortsatta utredningsarbetet (dir. 1995:162). Enligt direktiven skulle fyra utredningar tillsättas och två särskilda uppdrag ges (jfr avsnitt 1.2 och 1.3.1). Direktiven bifogas,bilaga 1. Frågan om statens förhållande till och till trossam- funden i övrigt, har utretts , senast av Kyrkoberedningen som tillsattes och vars slutbetänkande Staten och trossamfunden (SOU 1994:42) ligger till grund för regeringens ovan nämnda principproposition. Som exempel på tidigare utredningar kan nämnas Utredningen om ekonomi och rätt i kyrkan, , som lämnade sitt slutbetänkande E konomi och rätt i kyrkan (SOU 1992:9). En närmare re dogörelse över utredningar på stat- kyrkaområdet lämnas av Utredningen om trossamfundens rättsliga reglering i betänkandet Staten och trossamfunden - Rättslig reglering (SOU 1997:41). Kommittén tillkallades för att i enlighet med direktiven (dir. 1995:162) utreda vården av den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven. Enligt de utgångspunkter som gäller för kommitténs uppdrag be- träffande den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen skall kulturminneslagens skydd för de kyrkliga kulturminnena behållas även efter relationsändringen. skall också ha ansvaret för vården och förvaltningen av de kyrkliga kulturminnen som skyddas genom kulturminneslagen. Bevarandet av de kyrkliga kultur- minnena är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket och det är inte rimligt att den totala kostnaden för detta allmänintresse bärs endast av dem som tillhör . Kyrkan skall därför få en viss ersättning för underhållet av de kyrkliga kulturvärdena från staten. I kommitténs uppdrag har ingått att utreda frågan om denna ersättning. När det gäller de kyrkliga arkiven har kommittén haft tilluppgift att undersöka vilka problem som kan uppstå i samband med relationsänd- ringen och föreslå lösningar på dessa. I direktiven angavs att utgångs- punkten bör vara att möjligheterna att ta del av arkivmaterialet inte skall försämras eller fördyras för allmänheten, rättskipningen och för- valtningen eller forskningen. 1.3Andra utredningar av betydelse för uppdraget 1.3.1Statligt utredningsarbete med anledning av stat-kyrkareformen Kommitténs uppdrag som redovisas i detta betänkande avsåg som ovan har framkommit den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven. Kommittédirektiven (dir. 1995:162) innebar att ytterligare tre utredningar tillsattes och två särskilda uppdrag gavs. Samtliga utredningar och myndigheter lämnar sina betänkanden samti- digt. En av utredningarna avsåg konstitutionella och andra rättsliga frågor. I uppgifterna ingick bl.a. att utforma en grundlagsbestämmelse angående föreskrifter om trossamfund, en lag om och en lag om trossamfund samt att utreda frågan om handlingars offentlighet i . Utredningen om trossamfundens rättsliga reglering lämnar sitt förslag i betänkandet Staten och trossamfunden - Rättslig reglering (SOU 1997:41). skall även efter relationsändringen ha ansvar för den helt övervägande delen av begravningsverksamheten. En kommitté har haft till uppgift att bl.a. analysera de praktiska, ekonomiska och rättsliga konsekvenserna av en sådan ordning. Denna kommitté redovisar sitt SOU 1997:43 Inledning 41 förslag i betänkandet Staten och trossamfunden - Begrav- ningsverkssamheten (SOU 1997:42). En särskild utredare tillkallades för att utreda personalfrågor, statligt stöd till andra trossamfund och skattefrågor. I uppdraget ingick även frågan om stat-kyrkareformens finansiering. Utredningen presenterar två betänkanden, Staten och trossamfunden - personal (SOU 1997:44) och Staten och trossamfunden - Stöd, skatter och finansiering (SOU 1997:45). Den kyrkliga egendomen skall enligt principbeslutet stå till förfogande även fortsättningsvis. Kammarkollegiet erhöll upp- draget att utreda bl.a. formerna för detta. Förslaget redovisas i betän- kandet Staten och trossamfunden - Den kyrkliga egendomen (SOU 1997:47). Enligt principbeslutet skall församlingsskatten ersättas av en kyrko- avgift som skall betalas av alla som tillhör . Riksskatte- verket har haft till uppgift att utreda formerna för statlig uppbörd av kyrkoavgiften samt vidare de tekniska förutsättningarna för en upp- bördshjälp också till andra trossamfund. Förslaget lämnas i betänkandet Staten och trossamfunden - Statlig medverkan vid avgiftsbetalning (SOU 1997:46). För att underlätta insyn och samordning i utredningsarbetet inrättades ett särskilt beredningsorgan, Stat-kyrkadelegationen, som skall avsluta sitt arbete . I detta organ är samtliga riks- dagspartier företrädda, liksom en bred representation från Svenska kyr- kan. Vidare ingår bl.a. representanter från andra trossamfund än samt från berörda fackliga organisationer. De kom- mittéer, utredningar och myndigheter som har bedrivit det statliga utredningsarbetet har kontinuerligt rapporterat om sina uppdrag till delegationen. Rapporter har även lämnats från det inomkyrkliga utredningsarbetet (jfr avsnitt 1.3.2). Inom ramen för delegationens arbete diskuteras även gemensamma frågor av principiell betydelse. 1.3.2Inomkyrkligt utredningsarbete med anledning av stat-kyrkareformen För att ge underlag för kyrkomötets beslut om ett framtida inomkyrkligt regelsystem har tillsatt en lednings- grupp, fyra särskilda utredningsgrupper och en teologisk expertgrupp (jfr Direktiv för det kyrkliga utredningsarbetet med anledning av principbeslutet om ändrade relationer mellan och staten, fastställda av ). Ledningsgruppen har till uppgift att svara för ledningen och sam- ordningen av utredningsarbetet, till vilket också bl.a. hör ansvar för samråd och information. Ledningsgruppen skall vidare utreda och ge förslag rörande vissa frågor av grundläggande och övergripande art. En utredningsgrupp skall ta upp frågor som avser arbetet på olika kyrkliga nivåer. Den andra utredningsgruppen skall behandla de kyrkliga valen, den kyrkliga indelningen, kyrkobokföringen och de kyrkliga arkiven. Den kyrkliga egendomen och ekonomin skall utredas av den tredje utredningsgruppen. Till denna grupps uppgifter hör att belysa kyrkans ansvar för kulturhistoriska värden. Den fjärde gruppen skall utreda frågor om bl.a. personal och ett inomkyrkligt system för överprövning. Enligt direktiven (dir. 1995:162) skall kommittén ta del av och beakta och Kyrkobyggnadsutrednings för slag. Den statliga (dir. 1994:57) hade i uppdrag att överväga bl.a. skyddet för prästgårdarnas och kyrkstädernas kulturhis- toriska värden. Utredningens förslag i dessa delar finns i slutbetänkandet Skyddet av kulturmiljön (SOU 1996:128), som lämnades . Den av tillsatta Kyrkobyggnads- utredningen hade fyra huvuduppgifter som var knutna till följande områden, nämligen frågan om övertaliga kyrkor, avvägningen mellan de pastorala behoven och kulturmiljövårdens intressen, kostnads- fördelningen mellan staten och kyrkan vad gäller kulturhistoriskt värdefull egendom samt det särskilda kyrkobyggnadsbidraget. Slut- betänkandet Fädernas kyrkor - och framtidens (utred- ningar 1996:1) lämnades . Kommittén påbörjade sitt arbete och har under utrednings- tiden haft elva sammanträden, varav två internatsammanträden. I anslutning till ett av sammanträdena gjorde kommittén ett studie- besök i . Ett sammanträde kombinerades med en studieresa i pastorat. Under resan besöktes fyra kyrkor, som är olika såväl till storlek och utformning som ur antikvarisk aspekt. Genom att representanter från pastoratet samt från och sta- tens historiska museer deltog hade kommittén möjlighet att få frågan om förvaltning av kyrkliga kulturminnen belyst från dels ekonomisk och pastoral, dels kulturhistorisk synvinkel. Ordföranden, sekreteraren och kommitténs expert från har besökt kyrkliga samfällighet för att informera sig om sam- mansättning, behandling och användning av kyrkliga arkiv Ett stort behov har förelegat av samordning inom det statliga utred- ningsarbetet. Kommittén har under arbetets gång haft fortlöpande kon- takter med övriga statliga utredningar. Därtill kommer den samverkan som har skett inom ramen för Stat-kyrkadelegationens verksamhet. Kommittén har vidare haft kontakter med de inomkyrkliga utred- ningsgrupper som främst berörs av kommitténs uppdrag, nämligen ut- redningen om ekonomi och egendom samt utredningen om val, indelning, kyrkobokföring och arkiv. Under arbetets gång har fortlöpande kontakter förekommit med statliga myndigheter inom kulturmiljöområdet, statliga arkivmyndigheter samt berörda departement. Vidare har kontakter förekommit med . Statskontoret har på kommitténs uppdrag närmare utrett vissa frågor med anknytning till den statliga ersättningen för vård och underhåll av de kyrkliga kulturvärdena. Statskontorets rapport bifogas, bilaga 2. 2Den kyrkliga indelningen och Grundläggande bestämmelser om finns i kyrkolagen (1992:300). Där finns föreskrifter om som trossamfund, om kyrkotillhörighet i , om den kyrkliga indelningen, om den lokala, regionala och centrala organisationen, om biskops- och prästtjänster, om kyrkomusiken, om den kyrkliga egendomen samt om de kyrkliga valen. I detta avsnitt redogörs kortfattat för bestämmelserna om indelning och organisation. Bestämmelserna om den kyrkliga egendomen behandlas i avsnitt 4. Övriga bestämmelser tas inte upp närmare i betänkandet.