sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är dock viktigt att vara upp- märksam på att både unga män och kvinnor ges gott utrymme att delta i utformandet av verksamheten och senare i dess arbete. vill understryka att det inte finns en magisk formel som heter Ungdomsråd som leder till att politiskt intresserade unga växer upp i kommunen. Att hitta fungerande former för den här typen av fora för inflytande kan ta tid och vara svårt. Det krävs att politikerna i kommunen visar ett öppet intresse och inte på förhand har räknat ut hur arbetet ska organiseras. De unga som vill arbeta med de här frågorna måste ges ett stort - för att inte säga av- görande - inflytande över vilken form av samarbete som väljs. Detta är en absolut nödvändighet för att ett meningsfullt samarbete ska komma tillstånd. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till för val till kommunfullmäktige ska genomföras. Försöksverksamheten ska om- fatta ett tiotal kommuner och ska inledas i och med valet . Verk- samheten ska utvärderas av en särskild utredning. Rösträtten ska följa kalenderår och inte födelsedatum. Regeringen ska vara uppmärksam på ålderssammansättningen i cent- rala myndigheter och i statliga kommittéer. Regeringen ska också begära av de partier, organisationer med mera som föreslår ledamöter till kommittéerna att de om möjligt föreslår två kandidater till varje uppdrag, varav minst en är . Varje kommun bör i samarbete med unga utforma och anta ett ung- domspolitiskt handlingsprogram. Kommunerna bör tillsammans med de unga skapa fora för kommuni- kation mellan politiker och kommunens unga. Varje skola bör erbjuda eleverna regelbunden information från de po- litiska partierna och deras ungdomsförbund. får i uppdrag att i samarbete med kommunförbun- det följa och kartlägga kommunernas arbete med att göra unga delaktiga i den kommunala beslutsprocessen. uppmärksammas förekomsten och betydelsen av ungdomspolitiska handlingsprogram samt icke-parlamentariska fora för makt och infly- tande såsom ungdomsråd, ungdomsparlament med flera. I redovis- ningen av uppdraget bör dra slutsatser om behovet av en lagstadgad samrådsskyldighet för kommunerna. 6 Makt i skolan har framhållit elevinflytande som en förutsättning för en framgångsrik undervisning. Flertalet utredningar påvisar också att elevinflytande över skolarbetet är av avgörande betydelse för en framgångsrik undervisning och en effektiv inlärning. I detta kapitel beskrivs i korthet de formella möjligheterna till ele- vinflytande i skolan och hur inflytandet fungerar. Ä ven studenters inflytande inom högskolor och universitet behandlas. Vi presenterar också ett antal förslag för att för förbättra inflytandet för elever och studenter. I regeringsformen (1 kap. 2 § 3 st) betonas att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områ- den. Uppgiften har bedömts vara så viktig att den fått komma till ut- tryck i skollagen, i den så kallade portalparagrafen. Målen för skolans arbete är följande. Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografisk hem- vist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbild- ningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anord- nas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till an- svarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar in- om skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar in- om skolan: 1. främja jämställdhet mellan könen samt 2. bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. (Skollagen 1 kap. 2 §) Den ovan citerade paragrafens tredje stycke är utgångspunkten för elevernas inflytande i skolan. Ett sätt att förmedla demokratiska vär- deringar till eleverna är att använda ett demokratiskt arbetssätt i un- dervisningen. I skollagen preciseras elevernas rätt till inflytande (4 kap. 2 §). Detta är för formulerat så att Eleverna ska ha inflytan- de över hur deras utbildning utformas. Omfattningen och utform- ningen av elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. I skollagen anges för gymnasieskolan att eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas (5 kap. 2 §). I grundskoleförordningens (SFS 1988:655) tredje kapitel redovisas bland annat olika samverkansformer mellan olika in- tressegrupper samt särskilda föreskrifter om elevvårdskonferens. I varje klass eller undervisningsgrupp ska eleverna ges tillfälle att till- sammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna. I gymnasieförordningens (SFS 1992:734) fjärde kapitel finns be- stämmelser om vilka samverkansorgan som ska finnas i gymnasie- skolan. För behandling av elevvårdsfrågor ska det finnas en elev- vårdskonferens vid varje gymnasieskola. Vidare ska det för varje klass eller motsvarande finnas ett klassråd. På gymnasieskolorna ska också finnas en skolkonferens. Detta är ett organ som ska behandla vissa frågor som är av stor betydelse för eleverna och för informa- tionsutbyte, samråd och gemensamma diskussioner mellan rektor, personal och elever. Rektor eller den ledamot som rektorn utser är ordförande för skolkonferensen. består i övrigt dels av företrädare för lärare och annan skolpersonal, dels av företrädare för eleverna. De båda grupperna ska ha lika många representanter. ska, i den utsträckning styrelsen för utbildningen bestämmer, besluta i frågor som annars hör till rektors beslutandeom- råde men där beslutanderätten inte i författning har lagts på rektor. Beslutanderätten bör i första hand avse principer och riktlinjer för hantering av frågorna. Beslutsbefogenheterna får inte omfatta frågor som avser enskilda personer eller är begränsade till en enda klass. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) anges mål och riktlinjer för gymnasieskolan. De demokratiska principerna att kunna påverka, vara delaktig och ta ansvar ska omfatta alla elever. Elever- nas ansvar för att planera och genomföra sina studier samt deras in- flytande på såväl innehåll som former ska vara viktiga principer i ut- bildningen. Enligt skollagen åligger det alla som arbetar i skolan att verka för demokratiska arbetsformer. De mål att sträva mot som anges i läroplanen och som anger in- riktningen för skolans arbete, för elevernas ansvar och inflytande är följande: Skolan ska sträva mot att varje elev: ·tar personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, ·aktivt utövar inflytande över sin utbildning, ·utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former, ·utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv och ·stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsam- mans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor. Vidare gäller som riktlinjer för alla som arbetar i skolan att de ge- mensamt med eleverna ska ta ansvar för den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. ·utgå från att eleverna kan och vill ta ansvar för sin inlärning och sitt arbete i skolan, ·se till att alla elever, oavsett kön och social och kulturell bak- grund, får ett verkligt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i undervisningen, ·uppmuntra sådana elever som har svårt att framför sina syn- punkter att göra det, ·planera undervisningen tillsammans med eleverna, ·låta eleverna pröva olika arbetssätt och arbetsformer och · tillsammans med eleverna utvärdera undervisningen. I läroplanerna uttrycks rektorns ansvar som pedagogisk ledare, chef för personalen och ansvarig i övrigt för verksamheten. Rektor har ansvar för skolans resultat och för att detta följs upp och utvärde- ras i förhållande till de riksgiltiga målen och till målen i skolplanen och den lokala arbetsplanen. Rektor har också ansvar för att eleverna får den undervisning som läroplanerna föreskriver, vilket bland annat innebär att samverkan mellan lärare och elever måste komma till stånd om undervisningens uppläggning, innehåll och arbetsformer. Det ankommer på rektor att se till att den samverkan och möjligheter till reellt inflytande för elever, som läroplanen föreskriver, kommer till stånd, både vad avser form och innehåll. I avsnittet om Kunskaper och lärande i Lpf 94 slås fast att skolan inte själv kan förmedla alla de kunskaper som eleverna kommer att behöva. Det väsentliga är att skolan skapar de bästa samlade beting- elserna för elevens bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Där- vid ska skolan enligt läroplanen ta till vara de kunskaper och erfaren- heter som finns i det omgivande samhället och som eleverna har från bland annat arbetslivet. I läroplanen framhålls också att varje elev ska få stimulans att växa med uppgifterna och möjlighet att utvecklas ef- ter sina förutsättningar. Varje elev ska möta respekt för sin person och sitt arbete. Eleverna ska bli medvetna om att nya kunskaper och insikter är förutsättningar för personlig utveckling. Detta ska syfta till att grundlägga en positiv inställning till lärande och att återskapa en sådan inställning hos elever med negativa skolerfarenheter. Skolan ska stärka elevernas tro på sig själva och ge dem framtidstro. Den ovan refererade texten ur läroplanen kan också sägas vara ett uttryck för den aktiva roll som eleverna själva förutsätts spela i lä- roprocessen. Här kan således sägas att en delaktighet och ett infly- tande över undervisningen är inskrivet i kunskapssynen. Formerna för elevinflytandet i kommunen kan bestämmas i skolpla- nen. Enligt skollagen (2 kap 8 §) skall alla kommuner ha en av kom- munfullmäktige antagen skolplan som visar hur kommunens skolvä- sende ska gestaltas och utvecklas. Den reella beslutanderätten i många frågor som rör skolverksamheten har flyttats ned från riks- och länsnivå till kommunerna. Den kommunala skolplanen ska dels fungera som planeringsunderlag för verksamheten i skolorna, dels ge kommunens invånare insyn i, och därmed förutsättningar att påverka de överväganden som kommunen gör beträffande sin skolverksam- het. Av skolplanen ska särskilt framgå de åtgärder som kommunen av- ser vidta för att uppnå de nationella mål som har satts upp för skolan. Kommunen ska kontinuerligt följa upp och utvärdera skolplanen. I och med att ansvaret för skolan har decentraliserats till de enskilda kommunerna har statens detaljplanering av skolan upphört. Vilka former elevinflytandet ska ha avgörs således lokalt och garanteras inte av centrala bestämmelser. fältorganisation samlar in information från kommuner bland annat för att få en bild av hurvida kommunerna har elevinflytande inskrivet i sina skolplaner. Se vidare 6.1.5. Varje skola ska ha en arbetsplan där det bland annat framgår hur skolan ska arbeta med elevinflytande. En genomgång av de kommu- nala skolplanerna och skolors arbetsplaner som har gjort visar att skolplanerna i stor utsträckning berör frågor om elevers in- flytande i någon form42. Många tar upp aspekter om fostran till de- mokratiska medborgare och om elevers deltagande i beslutsorgan. Ofta har man dock bara använt läroplansformuleringar. Ett fåtal kommuner behandlar inflytandet som en pedagogisk fråga knuten till det dagliga arbetet i skolan. I arbetsplanerna förs ofta formuleringar från skolplanen vidare, men innehållet är mer riktat mot elevers sätt att studera, mot arbetsmiljö och arbetssätt. Man diskuterar elevers olikheter och olika behov och förutsättningar. Lärares syn på elevin- flytande förefaller främst handla om försök att anpassa undervisning- en till eleverna så att arbetet ska fungera, så att alla ska vara aktiva och verksamma och att elevers skilda behov ska tillgodoses. 42 Bilden av skolan 1996, nr 100, 6.2.1Ö versyn av elev- och föräldrainflytande I rapporten man inte har något inflytande finns inget person- ligt ansvar (Ds 1995:5) konstaterar utredaren att det formaliserade elevinflytandet (klassråd/ elevråd/ elevkonferens) fungerar relativt bra. Mycket arbete återstår dock och det bör utvecklas mer, framför allt på högstadiet och i gymnasieskolan. Särskilt vad gäller att för- verkliga elevernas ansvar för att planera och genomföra sina studier samt deras inflytande på såväl innehåll som arbetsformer återstår mycket arbete att göra, framför allt i gymnasieskolan. Utredaren me- nar att kontinuerligt och tålmodigt vuxenstöd krävs på alla stadier för att det elevdemokratiska arbetet ska fungera. Utredaren menar bland annat att både kommunernas skolplan och skolornas arbetsplaner måste omfatta inflytandefrågorna och ange hur arbetet med brukarin- flytande konkret ska bedrivas och utvecklas. Kommunerna bör också beakta intresset av samråd på nivå kring kommunens skolplan. Kommunerna bör också initiera och stödja diskussionen i skolorna om elevinflytande och följa upp hur detta förverkligas. Ut- redaren presenterar en underökning om innehållet i klassråden på där man bland annat har funnit att de tre vanligaste sa- kerna som behandlas på dessa är information från läraren, diskussio- ner om skolresa och diskussioner om hur eleverna ska uppföra sig. När det gäller undervisningsfrågor eller till undervisningen mer när- stående frågor som läxor, prov och schema vänder sig eleverna direkt till lärarna och tar inte upp dem i klass- eller elevråd. (dir.1995:19) föresog i sitt betänkande Inflytande på riktigt (SOU 1996:22) följande. En möjlighet ska öppnas för kommunerna och landstingen att in- om gymnasieskolans ram anordna föröksverksamhet, där en rad be- slutsfunktioner som ligger på styrelsen för utbildningen eller på rektorn för en skola, får överlåtas till en lokal styrelse för utbildning- en i vilken eleverna är i majoritet. I korthet hade två viktiga utgångspunkter för förslaget. Den ena är elevernas, det vill säga brukarnas, svaga rättsliga ställning. Den andra är deras kompe- tens. ville åstadkomma en maktförskjutning i skolan så att eleverna får en stärkt ställning och deras rätt till inflytande tas på allvar. De menade också att eleverna i gymnasieskolan är så vuxna och självständiga att de är kompetenta att ta ansvar för sin utbildning och för sin skola samt att deras kompetens bör utnyttjas som resurs för ledningen av skolan. Vidare föreslog att skollagens portalparagraf (1 kap. 2 §) borde omarbetas med ett tydligare elevperspektiv, där ele- ven inte ses som objekt för skolans verksamhet, utan som en av sko- lans viktigaste aktörer. Skollagen har ett myndighetsperspektiv. Det är skolan som ska ge eleverna kunskaper och främja deras ut- veckling till ansvarskännande människor. Den som verkar inom sko- lan ska främja vissa beteenden och hindra andra. Med andra formule- ringar skulle paragrafen i stället kunna ges ett klart elevperspektiv och utgå från barns och ungdomars rättigheter. föreslog vidare att genom ett tillägg i läroplanerna ska ett särskilt ansvar läggas på rektorn för att skolans besluts- och arbetsformer utvecklas på ett sådant sätt att eleverna får ett verkligt inflytande. I och med införandet av en mål- och resultatorieterad styrning i skolan togs mycket av regleringen kring olika organ i sko- lan bort och därmed också bestämmelserna om formen för elevernas rätt till deltagande. Ansvaret för den lokala utformningen av besluts- och arbetsformer i skolan ligger nu i första hand på rektorn. Därför är det viktigt att rektorn i läroplanerna åläggs ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformer gynnas genom ett aktivt elevin- flytande. föreslog också en skärpning av grundskoleförord- ningen stadgande att eleverna i varje klass eller undervisningsgrupp ska ges tillfälle att tillsammans med läraren behandla frågor som är av gemensamt intresse för eleverna (3 kapitlet 6 §). Det ska klart framgå att man lokalt i måste ta ställning till i vilken form som tid och utrymme ska avsättas för eleverna att tillsammans med lärarna behandla frågor som rör undervisningens utformning och andra frå- gor som kan vara av gemensamt intresse för eleverna. Ä ven gymna- sieförordningen (4 kap. 3 §) ska ändras enligt ovan. En skola ska så- ledes vara skyldig att i arbetsplaner eller på annat sätt ange den när- mare utformningen av det klass- eller gruppvisa elevinflytandet, så att både former och innehåll blir synliga och går att utvärdera. stödjer i sitt remissvar till betänkandet till fullo idén med elevmajoritet i skolornas styrelser. Elever är kapabla att fatta beslut som rör den egna skolan. Det är rimligt att eleverna inte bara ska ha stort inflytande över det som sker i klassrummet utan även över de beslut som fattas formellt. uppfatt- ning i inflytandefrågor är att det är en stor skillnad mellan de officiella styrdokumenten och skolans verklighet. Organisationen tror att man måste närma sig problemen med den odemokratiska skolan även från andra håll. Det första är ojämlikheten i skolan. anser att skolans klara och tydliga hierarki, där grupper som finns i skolan be- handlas olika, gör att det finns en stor ojämlikhet i skolan. Eftersom eleverna betraktar lärarna som mer värda och auktoriteter som är bä- rare av sanningen har läraren ett oerhört överläge i klassrummet. Ett stort steg på vägen mot en demokratisk skola skulle vara att utjämna ojämlikheterna. När det inte längre finns några ojämlikheter mellan lärare och elever kommer det vara självklart att lärarna och eleverna tillsammans bestämmer över undervisningen. Det andra är betygen. Den kanske viktigaste kritiken som elevor- ganisationen har mot betygssystemet är det sätt på vilket elevernas jakt på bra betyg och lärarens plikt att sätta betyg styr undervisning- en. All betygssättning förutsätter att någon annan än eleven bestäm- mer vad som är viktigt att kunna. vill ha en skola som utgår från varje elevs förutsättningar och önskemål. Man vill därför att betygen avskaffas. Monopolet på vad som är viktigt att lära sig ska tas ifrån centralbyråkrater, experter och lärare och ges till ele- verna. Det tredje är ämnessplittringen. Uppdelningen i olika ämnen rym- mer enligt många saker som är helt och hållet oförenliga med en demokratisk skola. I och med ämnessplittringen slår skolan fast den verklighetssyn som man hävdar är objektivt sann, undervisningen snuttifieras och man sätter ämnen och inte eleven i centrum. Det fjärde är ekonomin. Skolan har drabbats av hårda nedskär- ningar . Detta påverkar och begränsar elevinflytandet. Vill man ha elevinflytande innebär det också att man vill ha ett ele- vaktivt arbetssätt. Skolan är dock inte för ett sådant arbetssätt. Det kostar mycket att kunna studera en rik flora av läromedel, att datorisera, bygga om skolorna och så vidare. elevråds samarbetsorganisation () är i sitt remissvar överlag positiva till betänkandet uppläggning, andemening och för- slag. ställer sig mycket positiv till försöksverksamheten med lokala styrelser i gymnasieskolan. Vad gäller den föreslagna ändring- en av klassrådens ställning har inget att invända men påpekar att ett av organisationens krav är att förekomsten av ett elevråd på varje skola ska garanteras i grundskole- och gymnasieförordningarna. Elevinflytandet ska inte vara begränsat till grupp- eller klassnivå utan gälla hela skolan. Att införa en bestämmelse om elevråd innebär en- ligt inte att man återgår till en detaljreglering av skolan. Med elevråd avses organ som på ett demokratiskt sätt företräder samtliga elever på skolan. De övergripande målen för är att som statlig sektorsföre- trädare på skolområdet genom uppföljning, utvärdering, tillsyn, ut- vecklingsinsatser samt genom nyttjande av forskningsresultat aktivt verka för att de mål och riktlinjer för skolan förverkligas som riksda- gen och regeringen har fastställt. verksamhetsmål för uppföljning och utvärdering är att tillgodose statsmakternas behov av analyserad kunskap om skolans och vuxenutbildningens villkor, kostnader och resultat. skall ansvara för utredningar och analyser som utgör underlag för regeringens bedömningar och beslut. Verkets insatser skall också syfta till att stödja skolhuvudmännens och skolornas arbete för upp- följning och utvärdering av skolans resultat. Verksamhetsmålet för utveckling är att aktivt stimulera skolvä- sendets utveckling mot de nationella målen. skall därvid bidra till verksamhetens utveckling genom insatser som är särkilt in- riktade på aktuella skolproblem. Verket ska prioritera sådana insatser som kan utveckla det inre arbetet och medverka till utveckling av na- mål- och styrdokument. De statliga insaterna bör i första hand inriktas mot bland annat områden som lyfts fram i läroplanerna, t.ex. elevaktiva arbetsformer, jämställdhet, miljö. Vidare ska vidta åtgärder för att stödja genomförande av de mål och riktlinjer för skola och vuxenutbildning som riksdag och regering beslutat. Insatserna skall redovisas, liksom de hinder som finns för genomförande av skolreformerna. bevakar på en mängd sätt elevinflytandets utveckling. Ett antal projekt som rör såväl inflytandefrågor som kommunernas uppföljning och utvärdering av skolplanerna och arbetsplanerna pågår i verkets regi. Rapporter om elevinflytande publiceras också löpande. driver också ett projekt med ett fyrtiotal skolor för att implementera läroplanen i skolorna. , tidigare , drev ett projekt, . Ambitionen med demokratiprojektet var att utveckla metoder för att öka ungdomars delaktighet i kom- munal verksamhet, främst inom skola, fritidsverksamhet och kommu- nal planering. I alla de 13 pilotkommuner som utsågs att delta i pro- jektet fanns skolan med på ett eller annat sätt. Ett antal skolor arbe- tade med elevaktiv och ämnsesövergripande temaundervisning med ett stort mått av elevinflytande vid planering och genomförande. Andra projekt var mer inriktade på att öka elevernas inflytande över skolmiljön. I idéskrift om ungdomars delaktighet och inflytande, Makt och möjligheter, redovisas de olika projekten. Flera av projekten har också utvärderats av fristående utvärderare. Ett exempel på ett lyckat skoldemokratiprojekt är arbetet med elev- demokratiska grupper på Nyvångskolan i . Arbetet startade som ett projekt men har vuxit till en reguljär verksamhet som in- nefattar 12 olika råd (elevdemokratiska grupper) som träffas regel- bundet under skoltid. Här diskuteras allt från ordningen i matkön till schemaläggningen och mobbning. I vart och ett av råden finns cirka tio elever och en eller flera vuxna. Eleverna utses under demokratiska former av klassråden vid höstterminens början. Ordförande är alltid en elev. Samtliga ordförande samlas till en elevrådsstyrelse. Cirka en fjärdedel av skolans elever deltar i rådens arbete. Under sin skoltid beräknas ungefär varannan elev ha deltagit i något råd. I utvärdering- en av de elevdemokratiska grupperna Skola i demokrati43 har utvär- deraren funnit att eleverna genom råden har både insyn i och visst ansvar för delar av den verksamhet som bedrivs på skolan. Arbetet med de elevdemokratiska råden har förändrats från att i början enbart betona trivselfrågor till att nu fokusera inflytandeformer. Utvärdera- ren framhåller att de allra flesta som kan jämföra situationen på sko- lan med hur det var upplever att skolan är triv- sammare . Mindre nedskräpning, vandalisering och stök. Relatio- nerna mellan elever och vuxna beskrivs som bättre i flera avseenden. är relativt nytt och har tillkommit på grund av intresse från eleverna att kunna påverka även undervisningen eller 43Skola i demokrati - utvärdering av de elevdemokratiska grupperna på Nyvångsskolan i , , i , 1996. åtminstone delar av den. Utvärderaren har inte haft möjlighet att iaktta vad som sker då elever möter tydligt motstånd från skolled- ningen eller lärarna när det gäller en undervisningsfråga.