sou · GLB3158d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Studiecirklarna ger en möjlighet att känna sig för och pröva på olika ämnen på ett relativt billigt och kravlöst sätt. Det är ett mer avgörande steg att t.ex. välja ett estetiskt program på gymnasieskolan, en musikinriktad kurs på en folkhögskola eller kanske någon privat- utbildning och det kan kännas förödande att misslyckas med en sådan lång, och ibland dessutom dyr, utbildning. Hur kommer studieförbundens innehåll att se ut ? En diskussion om relationen till övrig vuxenutbildning och till arbetsmark- naden har påbörjats inom flera studieförbund, inte minst i förhållande till de strategier för ett kunskapslyft och livslångt lärande som formulerat.14 Trollhättestudien visar att vuxenutbild- ningen alltmer anpassas efter arbetsmarknadens behov och har fått en delvis ny, arbetsförmedlande, roll.15 Att ha goda kontakter med arbetsgi- vare av olika slag och kunna erbjuda utbildning med arbetsplatsförlagd praktik, ses av flera anordnare som betydelsefullt. Studieförbundens cirklar har än så länge inte haft denna karaktär. Frågan är om de orkar behålla mångfalden och vara det utbildningsalternativ som de varit? En studieform byggd på små grupper, där samtalet har stor plats och avsaknaden av prov och betyg är viktigt för deltagarna Det finns ganska tydliga ideal för hur studieförbunden anser att en studiecirkel bör vara utformad. Idealet framträder i handledningar för cirkelledare och innebär att cirklarna skall utgå från deltagarnas erfaren- heter och bygga på en balanserad sammansättning av samtal, övningar och föreläsningar, samt ett undersökande arbetssätt.16 Cirklarna bör inte ställa högre krav än att alla kan känna sig som deltagare i ordets rätta bemärkelse, men skall utmana deras tidigare förståelse av ämnet. För att detta skall vara möjligt är cirklarna organiserade i mindre grupper om fem till högst femton personer.17 I Cirkelsamhället lyfter deltagarna också fram den lilla gruppen som betydelsefull vid valet mellan studiecirklar och andra utbildningsformer. I den lilla gruppen förväntas alla uppträda demokratiskt och ingen tillåtas att dominera samtalet. Avsaknaden av prov och betyg värderas ofta positivt när det gäller cirkelstudier, inte enbart av personer med dåliga erfarenheter från sin tidigare skolgång. I cirkelstudier handlar det om att frivilligt söka sig till studier utifrån ett intresse för ämnet och inte i första hand för att meritera sig.18 Men avsaknaden av betyg kan också vara ett hinder vid rekryteringen av deltagare. De som vill meritera sig för högre studier väljer istället behörighetsgivande utbildningar.19 Jämfört med annan utbildning framstår cirkelstudierna som mindre rangordnande och det blir inte lika viktigt för deltagarna att hävda sig i förhållande till varan- dra. Andra formmässiga karakteristika som studieförbunden själva lyfter fram är friheten och frivilligheten. Alla skall ha tillträde till verksamhe- ten, men ingen skall tvingas dit. Vuxenstudier är i allmänhet frivilliga (bortsett från en del personalutbildning) men det kan ändå vara svårare att avbryta studier som man har investerat mycket tid och pengar i, kanske genom att ta tjänstledigt och studielån. Kraven på att fullfölja påbörjade studier har ökat genom att () har ändrat sina regler så att det krävs heltidsstudier med god- kända resultat för att få nya lån. En studiecirkel är lättare att avbryta, eller avstå från vid enstaka tillfällen, om så skulle behövas. Det skall dock sägas att det finns studiecirklar där frivilligheten kan ifrågasättas, t.ex. cirklar som går på arbetstid eller cirklar som ingår i speciella program för arbetslösa med medel från länsarbetsnämnden. Homogena och heterogena deltagargrupper Cirkeldeltagare återfinns i så gott som alla samhällsskikt. Studieförbun- den riktar också sin verksamhet till breda lager av befolkningen, även om några av dem speciellt har profilerat sig mot vissa deltagargrupper (t.ex. ABF mot lågutbildade och TBV mot tjänstemän). I studieförbun- dens cirklar deltar också grupper som inte så ofta deltar i annan utbild- ning. Det gäller exempelvis pensionärerna, som både går cirklar riktade till allmänheten och cirklar inom ramen för pensionärsorganisationer och föreningar. Andra deltagargrupper, som inte har någon självklar anordnare förutom studieförbunden att vända sig till, är småföretagare och bönder. För dessa handlar det om fortbildning i arbetslivet. Småfö- retagarna ses av flera studieförbund (men även av en del privata utbildningsanordnare) som en ny marknad, speciellt när det gäller uppdragsutbildningen. har det kommit in nya grupper i studieförbundens verk- samhet. Studiecirklar var en utpräglad vuxenutbildnings- form. finns återigen en hel del ungdomar i verksamheten, bl.a. genom musik, teater och data/IT-cirklarna. En del förbund satsar till och med på cirklar för barn. I och med att arbetslösheten har stigit kraftigt har många cirklar och även längre kurser eller cirkelprogram riktats speciellt till arbetslösa. Dessa cirklar har ofta subventionerade deltagar- avgifter, antingen av studieförbunden själva, av någon facklig medlems- organisation eller med hjälp av stöd från länsarbetsnämnden. Alltfler invandrare hittar också till cirklarna, både genom att det har startats flera samarbetsprojekt mellan studieförbunden och invandrarföreningarna och t.ex. genom de speciella cirklar för arbetslösa som bland annat erbjuds på ALU-centren. Grupper, som av studieförbunden anses svåra att nå ut med informa- tion till, är bl.a. ensamstående mammor och personer med missbruks- eller andra sociala problem. Detta är grupper som lätt blir isolerade hemma, eftersom de av praktiska eller sociala skäl har svårt att komma ut. I den tidigare refererade SCB-undersökningen fann man att det är fler icke-aktiva i vuxenutbildningssammanhang bland äldre och bland per- soner med okvalificerade arbetaryrken än vad det är i andra grupper. Likaså är fler ensamstående icke-aktiva. Det finns exempel på att cirkel- deltagare i t.ex. cirklar för arbetslösa gått runt och knackat dörr för att få med sig nya deltagare. Detta är förmodligen en ganska ovanlig strategi, men den har varit framgångsrik där den prövats.20 Deltagarsammansättningen i cirklarna kan vara både homogen och heterogen. I cirklar inom ramen för föreningar har deltagarna alltid någon gemensam utgångspunkt. I själva verket finns ingen annan anord- nare där studier kan förekomma i så homogena grupper som hos studie- förbunden. Det har förstås både fördelar och nackdelar. Medlemmarna i en homogen grupp förstår varandra utifrån sin gemensamma erfarenhets- bakgrund och kan utveckla en egen identitet. Å andra sidan kan dialogen i en sådan grupp bli snäv eftersom synpunkter som går på tvärs mot gruppen inte har någon företrädare. Detta medför i sin tur en risk för att den kritiska potentialen i cirkeln går förlorad. Men det finns också många cirklar med en heterogen sammansättning av deltagare. I de fritidscirklar som riktar sig till allmänheten kan deltagarna ibland ha väldigt olika bakgrunder och erfarenheter även om man har ett gemen- samt intresse för ämnet, antingen det handlar om ett språk, om navige- ring eller om akvarellmålning. Det finns dessutom cirklar där själva ämnet är kulturmöten, t.ex. mellan olika invandrargrupper och svenskar. Etniskt blandade cirklar finns även i kärnämnena, vilket inte alltid varit så lätt att hantera för deltagarna som kommer från länder med olika utbildningstraditioner och olika sätt att se på värdet av utbildning. Intressefördjupning, lärande och gemenskap Studiecirklar kan ha en hel rad olika betydelser för enskilda deltagare. En del av dessa betydelser är gemensamma för många typer av vuxenut- bildning, andra är mer unika för studieförbundens verksamhet. Beto- ningen på lärandet och sakorienteringen finns i cirklar, liksom i all utbildningsverksamhet. Men cirkelstudier innehåller dessutom ofta ett inslag av vardaglighet och intresseförankring som kanske särskiljer cirkelstudierna från annan utbildning. Likaså poängterar deltagarna den sociala gemenskapen som betydelsefull. Ur deltagarperspektiv förefal- ler just denna kombination av intressefördjupning, lärande och gemen- skap som cirklarnas kännetecken. Försvinner någon av delarna har cirklarna mist mycket av sin karaktär. Att kopplingen till vardagslivet, liksom möjligheten till intresse- fördjupning, är viktig för deltagarna finns det många exempel på i Cirkelsamhället. Vi har lantbrukaren som går en cirkel om min gård i , en pensionerad kvinna som går en demens-anhörig-cirkel, en ung hästintresserad flicka som går en cirkel om travsport osv. Men vardags- anknytningen finns för många av deltagarna också i de cirklar som har mer skollika ämnen. De läser t.ex. engelska för att klara sig bättre på resor, för att barnen flyttat utomlands eller för att förstå filmer på . I valet mellan flera anordnare kan man tänka sig att deltagarna väljer cirkelformen just när studiemotivet är vardagsnära och intresseförankrat, medan de väljer behörighetsgivande utbildningar för sin meritering om det finns sådana att tillgå.21 Deltagarna lyfter också fram den gemenskap som utvecklas i cirklarna som betydelsefull. Cirkelgemenskapen har en speciell karaktär, som utmärks av att kraven på umgänge är begränsade.22 Man umgås i cirkeln och har t.ex. inte något krav på sig att bjuda hem de andra deltagarna eller träffas utanför cirklarna.23 För några av dem ligger det dessutom ett värde i att komma hemifrån under legitima förhållanden, som de kommer ut och träffar andra. Gemenskapen förstärks av det gemensamma intresset för ämnet som också verkar vara det som huvudsakligen präglar samtalen i cirklarna. Man kan fundera på om deltagarnas förväntningar på gemenskap inverkar begränsande på cirkel- samtalen. Av rädsla för att störa gemenskapen väljer man kanske neu- trala samtalsämnen och cirkelämnet är då ofta ett sådant. Del i kulturlivet, identitetsbyggande, främjande av självdisciplinering och folkhälsa, samt indirekt stärkande av demokratin Studieförbunden har en rad kulturarrangemang på sina program och en del av dessa är grundade i studiecirklar. Det kan vara körer som uppträ- der, teatercirklar som ger föreställningar, cirkeldeltagare i oljemålning och akvarell som ställer ut sina konstverk osv. Eftersom det är fråga om amatörverksamhet har dessa kulturyttringar ofta en folklig karaktär och vänder sig till människor på orten. Man skulle nog kunna säga att det gäller även för en del av rockbandscirklarna som skriver texter och musik som avspeglar deltagarnas uppväxtmiljö, drömmar och funde- ringar över tillvaron. En grupp cirklar med ett stort samhälleligt värde är de hembygdscirklar av olika slag där deltagarna inte bara ägnar sig åt att studera, utan också åt att dokumentera och föra ut, delar av den svenska kulturhistorien. På liknande sätt arbetar ibland naturcirklar som kartläg- ger växter och djurarter inom något område. Cirklar kan således sägas fylla både en kulturskapande och en kulturbevarande funktion. Denna ambitionen, att vara utåtriktad, finns hos de flesta utbildningsanordnare som arbetar med estetiska och kulturvetenskapliga ämnen. På mindre orter är dock studieförbunden ofta ensamma om att ha den här typen av utbildningsinnehåll. Identitetsbyggande, självdisciplinering och folkhälsa Identiteten är i industrialiserade samhällen nära förknippad med positio- nen i arbetslivet och utbildningsväsendet är inriktat mot att kvalificera de studerande för ett inträde på arbetsmarknaden. De arbetslösa lever därför i en situation där deras identitet lätt blir hotad, vilket gäller även för pensionärer och ungdomar. Cirkelstudier kan vara ett sätt att bygga upp en identitet på andra grunder än arbetslivets. För pensionärerna kan cirkeln hjälpa till att hålla gamla traditioner och umgängesformer vid liv, som man håller sig ajour med vad som händer i samhället. För ungdomar, som är i en identitetsdanande period, kan cirkelstudier vara en väg att pröva sig fram till grupper och verksamheter som passar de egna idéerna och livsstilen. Det ordinarie skolsystemet innehåller en rad disciplinerande drag som brukar gå under beteckningen den dolda läroplanen.24 I denna ingår en tids-, rums- och ämnesmässig uppdelning av studierna, liksom ett bedömningssystem för att sortera de studerande i en hierarki av dugliga och mindre dugliga individer. De studerande reagerar, ofta omedvetet, så att de antar ett instrumentellt förhållningssätt till studierna. Betygen blir viktigare än att tillägna sig kunskaper i ämnet. Studiecirklar innehål- ler också disciplinerande moment, men inte av samma karaktär som i annan utbildning. Den dolda läroplanen är en annan. Deltagandet i en studiecirkel ställer visserligen krav på deltagarna. Det handlar om att passa tider, komma hel, ren och nykter, begära ordet och vänta på sin tur i diskussionerna, vara engagerad och bidra med egna erfarenheter till gruppen osv. Denna disciplinering är dock självpåtagen och kontrolleras av den egna gruppen. Man kan säga att studiecirklar fortfarande präglas av samma skötsamhetsideal som var framträdande redan vid starten i början av århundradet. Alla samhällen strävar efter att bevara en ordning och för detta krävs ett visst mått av kontroll över medborgarna. Behovet är störst när det gäller de människor som riskerar att hamna vid sidan om i samhället, som exempelvis de arbetslösa. Medlemmar i föreningar har själva tagit på sig denna kontroll, en sorts självdisciplinering, som ofta bedöms som positiv av de involverade. Studiecirklarna fungerar också ofta på det viset. Deltagarna ringer t.ex. varandra om någon är borta och dessa små sociala nätverk ger en trygghet som andra studieformer lätt kan förlora då lärarna där har betydligt fler studerande att hålla reda på och där den sociala gemenskapen inte betonas som betydelsefull på samma sätt. Ur ett samhällsperspektiv är det av värde att medborgarna känner trygghet och delaktighet i grupper av olika slag. Att hålla sig igång, fysiskt och psykiskt, är ett viktigt förebyggande inslag för folkhälsan. Trivsel, gemenskap och lagom svåra utmaningar är också betydelsefullt ur hälsosynpunkt. Många deltagare talar också om cirkeln som avkopp- ling, som en miljö fri från stress. Speciellt för människor som har få andra tillfällen till aktiviteter, t ex många pensionärer, kan cirklarna vara en möjlighet att komma hemifrån till en meningsfull sysselsättning. De arbetslösa pekar på liknande betydelser. Det är lätt att bli sittande hemma framför TV:n, med försämrade mat- och sovvanor som följd, om det inte finns någonting som strukturerar dagarna. Cirkelstudier, även om det bara rör sig om en eller , kan medverka till att ge en sådan struktur i tillvaron. Indirekt stärkande av demokratin Utbildningsinstitutioner tenderar lätt att bli isolerade från samhället runt omkring. Studieförbundens övergripande målsättning poängterar att verksamheten skall ...möjliggöra för människor att påverka sin livssi- tuation och till att skapa engagemang för att delta i samhällsutveck- lingen. 25 Målen pekar alltså i riktning mot handling och deltagande i samhällslivet. Frågan är hur man skall tolka denna formulering? Trycker man på möjliggörandet, lägger man ansvaret för deltagandet hos indivi- derna, dvs. Men man kan också läsa målen så att det är cirklarna (gruppen, kollektivet) som skall vara aktiva i samhällslivet. Deltagarna pekar på värden som cirklarna gett dem i form av ett förbättrat självförtroende och nya eller mer nyanserade uttrycksmedel. Cirklarna är dessutom mötesplatser för en dialog om samhället där deltagarna kan utbyta åsikter och erfarenheter. Dessa indirekta värden ger förutsättningar för människor att kunna ta tillvara sina medborger- liga rättigheter och bli aktiva subjekt i samhällsutvecklingen. Även andra utbildningsformer ger dessa möjligheter, men kanske är studieför- bunden speciellt bra på att stärka självförtroendet för dem som inte värderats så högt i sina tidigare studier. Studieförbunden är också bättre än andra utbildningsanordnare på att rekrytera kortutbildade personer, men trots detta finns en överrepresentation av högutbildade i studie- förbundens verksamhet.26 En del cirklar är också på ett mer direkt sätt involverade i samhället. Det gäller t.ex. arbetsmiljöcirklar, vissa cirklar inom ramen för fackför- eningar och politiska partier, men också exempelvis cirklar som har som mål att starta väntjänster eller andra verksamheter i lokalsamhället. Hur hårt man skall ställa kravet på kollektivt deltagande i samhällslivet inom ramen för cirklarna och vad man vill lägga i demokratibegreppet är en fråga för studieförbunden att ständigt hålla vid liv. 1Med studiecirklar menas här den verksamhet där ett antal personer, vanligen mellan fem och femton stycken, möts , en till för att studera något ämne. Cirklarna har en ledare och oftast något studiematerial att utgå från. En del av studieförbunden anordnar också kurser, som skiljer sig från studiecirklarna genom att de är mer sammanhållna, t.ex. att de går på heltid eller sträcker sig över en hel termin och inkluderar flera ämnen. bedriver också uppdragsutbildning, exempelvis i form av personalutbild- ning för näringslivet. Då studiecirklar tydligare skiljer sig från andra typer av utbildning än vad kurser och uppdragsutbildning gör, är det främst cirklar som kommer att behandlas här. 2Jonsson, J. & Gähler, M. (1995). Studien bygger på telefonintervjuer utifrån ett omfattande frågeformulär till ett riksrepresentativt urval av 3 000 perso- ner i åldrarna 18–och ett tilläggsurval om 1 000 individer från tre orter i . 3Andersson, E., Laginder, A-M., , S. & , G. (1996). Studien ingår som ett delprojekt i statens utvärdering av folkbildningen (SUFO 96). & , S. (1997). Synpunkterna här bygger främst på det empiriska material som ligger till grund för Cirkelsamhället och Trollhättestudien. Ett mer teoretiskt resone- folkbildningens särart i förhållande till annan vuxenutbild- (1995). 6Kombinationen intressefördjupning, lärande och gemenskap kan förvisso ha en betydelse även för deltagare i andra utbildningsformer än studie- cirklar. I cirkelstudier framstår dock denna kombination som den tydligaste gemensamma betydelsen, dvs. så gott som alla deltagare lyfte fram samtliga dessa tre aspekter. 7På orter med en folkhögskola kan liknande ämnen finnas, men då i form av längre sammanhållna utbildningar, t.ex. över en termin. Detsamma gäller de estetiska programmen på ungdomsgymnasierna. Det finns också privata utbildningsföretag som ger undervisning i instrumentspel, dans etc. 8Skolöverstyrelsen (1982). Enligt den aktuella propositionen (1990/91:82) skall studieförbunden medverka till att utveckla en folklig kultur. 9 Proposition (1990/91:82, s. 6). 10Ambjörnsson, R. (1988). Frågan om studiecirklarnas populärvetenskapliga innehåll diskuteras också i (1996c). 111947 startades (), som tidigare hade varit en samarbets- organisation för Kursverksamheten vid universiteten. har särskilt inriktat sig på att göra vetenskapliga resultat tillgängliga för den breda allmänheten. Denna ambition finns dock även hos flera andra studie- förbund. Se t.ex. , I. (1985). 12Se t.ex. , R. & Levihn, U. (1991). 13Detta skötsamhetsideal beskrivs i , R. (1988). 14SOU (1996:27). 15Anpassningen till arbetsmarknaden har blivit alltmer tydlig sedan arbetsför- medlingarna fick nya direktiv som innebär att de nu har krav på sig att hålla ett visst antal personer i åtgärder . Eftersom utbildning är en förhållandevis dyr åtgärd köper arbetsförmedlingarna nu- mera enbart in korta arbetsmarknadsanpassade kurser för personer som är mer eller mindre garanterade arbeten efter utbildningen. 16Se t.ex. (1979), (1983) och (1991). 17Det finns även större grupper som är registrerade som cirklar. Som exempel kan nämnas körer och cirklar som ingår i speciella program för arbetslösa. 18Larsson diskuterar i termer av folkbildningens grammatik betydelsen av frivilligheten i cirkelstudierna. Inom folkbildningen, speciellt studiecirk- larna, har man etablerat andra vanor i sättet att använda tiden, vad som utgör innehåll, avsaknaden av prov och examinationer, en delvis mer jämlik relation mellan deltagare och ledare etc. menar att kombinationen av frivillighet och avsaknad av bytesvärde i studiecirklarna, gör att relatio- nen mellan deltagarna inte präglas av samma systemrationalitet som den obligatoriska skolan gör. Istället kännetecknas ordningen av att ...männis- kor tillsammans resonerar ig fram till vad som är sant, riktigt och anständigt och baserar koordinationen av handlingarna på detta. (1995, s. 19Vissa studieförbund, som TBV i , har löst detta problem genom ett samarbete med Statens skola för vuxna dit de deltagare som så önskar kan vända sig för att bli examinerade efter genomgången cirkel i t.ex. något språk. Det finns också exempel på att studieförbunden ger certifierande utbildningar där examinationen sker externt, t.ex. via som ger certifikat i engelska. 20I , som var en av orterna i Cirkelsamhället, användes dörrknack- ning som rekryteringsmetod av folkhögskoleföreningen som anord- nade cirklar för arbetslösa i samarbete med ABF. 21Larsson (1996) diskuterar vardagslärandet och dess förhållande till vuxen- studier. För att vuxenutbildningen skall kunna utmana vardagsföre- ställningarna måste den vara autentisk och relevant, dvs. den måste vara förankrad i människors genuina intresse för ämnet och på ett naturligt sätt vara kopplad till deras livssammanhang. Frivilligheten i studiecirkel- deltagandet, liksom avsaknaden av prov och betyg, bäddar för båda dessa kvaliteter, menar . 22Sundgren (1996a, 1996b) diskuterar i två papers den begränsade intimiteten i cirklarna. 23Det finns också exempel på deltagare som funnit vänner för livet i cirklarna, även om de utgörs av ett fåtal. 24Snyder, B. (1971), Broady, D. (1981). 25SFS (1991:977 §2). 26Svensson, A. (1994). Om behovet av folkhögskolepedagogik I seklets början fick eleverna på vara med om att skolan för omvandlades till en kommunalstämma. Eleverna tillde- lades olika roller och fick tillämpa sina kunskaper om kommunen i detta pedagogiska experiment. Man kan tänka sig att skolans grundare och rektor och hans lärare hade flera syften med denna praktiska lektion i kommunalkunskap, som också förekom på andra folkhögskolor. Säkert ville man förbereda eleverna för en framtid som aktiva, kunniga samhällsmedborgare, kanske även med kommunala förtroendeuppdrag. Kampen för demokrati var ju en central fråga . Det är också troligt att detta djärva metodiska grepp var ett sätt att skapa den pedagogiska profil som var folkhögskolans. Teorin och praktiken fördes samman. Elevernas självverksamhet var i centrum. För eleverna måste kontrasten mot den auktoritära katekesskola de tidigare mött ha varit hissnande. Här på folkhögskolan förväntades de ta aktiv del i skolans verksamhet och fick kunskaper som de kunde använda även senare i livet. Jag kommer i den här artikeln att ta fasta på fyra faktorer i folkhög- skolepedagogiken som alla har historisk förankring i folkhögskolan, men som jag menar är av minst lika stor betydelse i den samhälls- förändring som pågår. –sambandet mellan teori och praktik –demokrati och medborgaranda Vilka utmaningar innebär tillämpningen av dessa grundläggande vär- den för folkhögskolan och vad innebär utifrån detta perspektiv? Dessa frågor tas upp i den senare delen av artikeln. När jag började arbeta på 1979 var det i när gamla pedagogiska modeller var ifrågasatta. var den traditionella ämnesuppdelningen borta, med undantag för färdighets- ämnen. En modell som baserades på problemorienterade studier hade införts efter långvariga diskussioner. Vad var bakgrunden ? Om man vidgar perspektivet till hela den svenska folkhögskolevärlden, hade den pedagogiska praxisen på folkhögskolorna enligt (Folkhögskolans pedagogiska praxis, 1992) känne- tecknats av –samtalslektioner (fråga-svar av förhörande karaktär), –diskussionslektioner (en utveckling av samtalslektionerna),