sou · GLB3146 · 1998-01-01 00:00:00 — Den års- och kvartalsvisa statistiken utgör både underlag för nationalräkenskaperna och fristående informationskällor. Korttidsstati- stiken är indikatorer för utvecklingen av viktiga ekonomisk-politiska variabler. CFAR är också en viktig grund för skapandet av och sambearbetningen med andra statistiska basregister som bl.a. sysselsättningsregistret och kontrolluppgiftsregistret. 3.2.10Företags- och näringsregistrens finansiella förutsättningar har tidigare beslutat om PRV:s verksamhet för treårsperioden /94-1995/96 (prop. 1993/94:100 bil. 13, bet. 1993/94:LU25, rskr. 1993/94:207). De riktlinjer som därmed gäller för verksamheten är oför- har beslutat om PRV:s verksamhet för (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 24, bet. 1996/97:NU1, rskr. 1996/97:120). Regeringsbeslut angående verksamhet och finansiering har givits . Beträffande återrapportering sägs bl.a. att verkets inves- teringar i IT-stöd och resultatet av dem skall redovisas och kommenteras separat. Verksamheten skall finansieras med avgifter, vars storlek när det gäller myndighetsutövningen bestäms av regeringen och i fråga om uppdrags- verksamhet av PRV. Av regleringsbrevet framgår vidare att PRV inom sitt ansvarsområde får bedriva uppdragsverksamhet även utan samband med ansökningar. Uppdragsenhetens intäkter för har beräknats till 57,7 milj. kr. De totala kostnaderna är 50,394 milj. kr, inklusive del i over-head. Härtill kommer del i räkenskapsenhetens Tre registerområden med basinformation kostnad med 4,8 milj. kr och del i totala kostnad beträf- fande den nya informationsdatabasen. Av totala kostnader hänför sig 70 milj. kr till 1997, varav uppdragsenheten skall belastas med en tredjedel eller 24 milj. kr. Uppdragsenhetens sammanlagda kost- nader uppgår då till 79,194 milj. kr eller av hela bolags- avdelningens kostnad. Resultatet beräknas bli ett underskott på 22,194 milj. kr. Det råder nu en viss balans mellan intäktsslagen på uppdragsenheten. Varje förändring i negativ riktning måste - med oförändrat resultat - motsvaras av en motsvarande ökning i ett annat inkomstslag. PRV skall finansiera sin verksamhet med avgifter. PRV Bolag tillämpar full kostnadstäckning i sina avgifter. Det innebär att all prissättning av- speglar kostnaderna för uppbyggnad av databasen. Avgifternas storlek bestäms av PRV - utom ifråga om de avgifter som regleras i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). Avgiftsinkomsterna får disponeras av verket. Avgifterna skall framgå tydligt i en särskild av- giftslista som skall finnas lätt tillgänglig. Enligt 8 § PRV:s instruktion får verket, utan hinder av vad som anges i 16 § och 21 § första stycket avgiftsförordningen (1992:191), ta ut ·avgift för kopia av allmän handling och för utskrift av upptagning för automatisk databehandling även om en beställning inte omfattar tio sidor, samt ·avgift av staten för kopia eller avskrift av allmän handling, utskrift av upptagning för automatisk databehandling, kopia av video- eller ljud- bandsupptagning eller utskrift av ljudbandsupptagning samt för bevis och registerutdrag. S.k. standarduttag tillhandahålls i form av t.ex. registreringsbevis eller kopior av årsredovisningar. De olika tjänsterna har redan berörts och omfattar ·telefonservice - enligt vanlig telefontaxa eller enligt förhöjd taxa via 071-nummer, ·beställning av utdrag eller kopior samt ·modemuppkoppling till databaser. Någon konkurrens föreligger inte vad gäller standarduttag. Viss konkur- rens finns beträffande förädlad information. Inom ramen för uppdrags- verksamhet görs sammanställningar av information enligt kundens öns- kemål. Tre registerområden med basinformation /CFAR:s finansiella grund Verksamheten inom SCB har informationsspridning som huvud- uppgift och bygger på full kostnadstäckning. Verksamheten är således helt avgiftsfinansierad. 3.3Register om fastigheter och grundläggande geografiska data Information i samhället har ofta en lägeskomponent. över personer och företag kan därför ses som geografiska register. Det är dock registren över fastigheter, byggnader och de databaser som motsva- rar mer traditionella kartor som är av utpräglat geografisk karaktär. 3.3.1Samhällets register om fastigheter Samhällets system för lagring och presentation av information om fastigheter utgörs av fastighetsdatasystemet (prop. 1968:1 bil 4, bet. 1968:3LU5, rskr. Fastighetsdatasystemet innehåller uppgifter om bl.a. fastigheter, byggnadsinformation, taxeringsuppgifter, ägarför- hållanden, inteckningar, samfälligheter och planer. I systemet ingår även en digital fastighetsregisterkarta som är en geografisk redovisning av fastigheter samt planer och bestämmelser. Fastighetsdatasystemet är rikstäckande med undan- tag för adressinformation, kvartersregister och den digitala register- kartan. Systemet är ett av de första och största ADB-satsningarna i landet. Uppbyggnaden har tagit närmare . Systemet har en bred och mångsidig användning i hela samhället. ansvarar för fastighetsdatasystemet. är central förvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. I detta ligger bl.a. ett ansvar för att effektivt försörja samhället med denna informa- tion. Fastighetsdatasystemet består av flera delregister (se figur 3.3.1a). De två huvudregistren är ett fastighetsregister och ett inskrivningsregister. Dessutom finns ett basregister över byggnader. I övrigt sker också redo- visning av vissa taxeringsuppgifter. Fastigheternas unika beteckningar är det övergripande identitetsbegreppet. Tre registerområden med basinformation Figur 3.3.1a Fastighetsdatasystemet med delregister Fastighetsdatasystemet regleras främst av fastighetsdatakungörelsen (1974:1058). Kungörelsen är inte anpassad till dagens informationssam- hälle. Regeringen har därför låtit en utredning (dir. 1995:120) se över regleringen. Utredningen som antog namnet , har lämnat ett betänkande Fastighetsdataregister (SOU 1997:3). I be- tänkandet föreslogs bl.a. en lag och en förordning för fastighetsdata- registret. Frågan om en ny lagstiftning bereds i (). innehåller uppgifter om fastigheter, samfälligheter, planer m.m. är uppdelat i olika delregister. ·registerkarta (digital), ·gemensamhetsanläggningsregister (GA-register). I fastighetsregistret utgör varje kommun ett registerområde. Fastighets- register förs av den statliga lantmäterimyndigheten i länet eller, i före- kommande fall, den kommunala lantmäterimyndigheten. Lantmäteriver- ket ansvarar för drift och förvaltning av fastighetsregistret som en del i Tre registerområden med basinformation fastighetsdatasystemet och statens system för digitala registerkartor. Kommunala lantmäterimyndigheter som inte använder det statliga sys- temet för automatisk databehandling av registerkartor ansvarar dock själva för drift och förvaltning av det egna systemet. Kvartersregister och adressregister är frivilligt och förs endast om en kommun begär det. regleras av fastighetsregisterkungörelsen 1974:1059. innehåller uppgifter om ägarförhållanden, inteck- ningar m.m. innehåll redovisas i sex avdelningar. De olika avdelningarna har information om lagfart, tomträttsupplåtelse, tomträttsinnehav, inteckningar m.m., anteckningar och äldre förhållan- den. Registret består av beslut och anteckningar ifrån inskrivningsmyndig- heterna vilka är förlagda till vissa tingsrätter. Inskrivningsregister förs för varje inskrivningsmyndighets område. Fastighetsdatasystemet har kompletterats med ett basregister över bygg- nader, byggnadsregistret (prop. 1992/93:100 bil 15, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217). Registret innehåller beteckningen på den fastighet där byggnaden är belägen, ett särskilt enhetsnummer för byggnaden, byggnadens belägenhet i form av bl.a. koordinater och adress samt en koppling till fastighetstaxeringsuppgifter. Det är möjligt att föra tilläggs- information som t.ex. uppgifter om komplementbyggnader, ytterligare uppgifter angående läge (t.ex. statistikområde) och av vissa specifika bygglovuppgifter, uppgifter om energianvändning, antal lägenheter m.m. Beslut om att föra tilläggsinformationen fattas av respektive kommun. Ajourföringen regleras genom samverkansavtal mellan och respektive kommun. Kommunernas deltagande är frivilligt men i princip medverkar samtliga kommuner. har reglerats genom införandet (1995:1477) av bestämmelsen i 4 a § fastighetsdatakungörelsen (1974:1058). I fastighetsdatasystemet redovisas uppgifter ur skattemyndigheternas taxeringsregister. Dessa uppgifter knyts till fastighet och byggnad och används bl.a. i utdata från fastighets- och byggnadsregistren. Det gäller uppgifter som t.ex. taxeringsvärden, taxeringskoder och ägaruppgifter. Tre registerområden med basinformation Register i anslutning till fastighetsdatasystemet I anslutning till fastighetsdatasystemet har det byggts upp ett antal register. Dessa ingår dock inte i själva systemet (se figur 3.3.1b). Figur 3.3.1b Register i anslutning till fastighetsdatasystemet I fastighetsprisregistret lagras uppgifter om alla fastighetsköp i . Registret håller på att utvecklas vilket innebär att andra typer av fång kommer att registreras först . Fas- tighetsprisregistret innehåller uppgifter om köp (köpeskilling, datum, m.m.) uppgifter från taxeringsregistret (taxeringsvärde, storlek, ålder och standard hos byggnaden) samt uppgifter om adress och koordinater. Upp- gifterna används för urval och beräkningar, t.ex. vid arbete i samband med fastighetstaxering. Vidare används basen för upp- datering av externa system som används för t.ex. fastighetsvärdering och prisanalyser. är inte författningsreglerat. innehåller uppgifter om ändringar i fastighets- datasystemet, t.ex. att en fastighet har bildats eller bytt lagfaren ägare. Genom ändringsdata uppdateras lokala system hos främst kommuner. Pantbrev kan numera utfärdas genom registrering i pantbrevsregistret (prop. 1993/94:197, bet. 1993/94:LU33, rskr. 1993/94:349). Sådana pant- brev benämns datapantbrev. I pantbrevsregistret anges bl.a. datum för ansökan och inskrivningsmyndighetens aktnummer, pantbrevshavarens namn och datum för registreringen. Tre registerområden med basinformation regleras i lagen (1994:448) om pantbrevs- register och förordningen (1994:598) om pantbrevsregister. Samfällighetsföreningar registreras hos lantmäterimyndigheten i länet. Hos varje sådan myndighet skall föras ett samfällighetsföreningsregister för införing av de uppgifter som enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter eller annan författning skall anmälas för registrering eller annars tas in i registret. Bestämmelser om detta finns i förord- ningen (1993:1270) om användning av automatisk databehandling vid förande av samfällighetsföreningsregister m.m. Även de förteckningar som förs över vägföreningar och vägsamfälligheter eller över samfällig- heter som bildats med stöd av lagen (1966:700) om vissa gemensam- hetsanläggningar skall registerföras med stöd av ADB. Registret innehål- ler uppgifter om föreningsnamn, förvaltningsobjekt, säte, ändamål, orga- nisationsnummer, styrelse, firmatecknare m.m. beslutade om ett lägenhetsregister (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU06, rskr. 1995/96:17). skall inrättas i anslutning till fastighetsdatasystemet. och kommunerna för bl.a. folkbokförings- och statis- tikändamål skall föra ett lägenhetsregister. Registret skall omfatta samtliga lägenheter som helt eller till en inte ovä- sentlig del är avsedda att användas som bostad (bostadslägenhet). Re- gistret skall få innehålla uppgifter om fastighet, byggnad, lägenhetsbe- teckning och övriga uppgifter om lägenheten. Det finns närmare precise- rat av regeringen vilka uppgifter som skall ingå såvitt gäller ägare/upplåtelseform, byggnadstyp och slag av lägenhet, byggnadens ålder m.m., lägenhetsutformning, belägenhet samt identifikationsupp- gifter. I uppläggningen hämtas uppgifter dels från byggnadsregistret, dels från fastighetsägarna. bygger på att unika adres- ser till alla bostadsenheter finns i fastighetsdatasystemet. Registret regleras genom lagen (1995:1536) om lägenhetsregister som trädde i kraft i fråga om kommun och i . I dessa kommuner har registren upprättats och det bedrivs provverksamhet. I övrigt trä- der lagen i kraft den dag regeringen bestämmer. Den närmare regle- ringen ges i en förordning (1996:435). En översyn av regleringen bereds i (). Tre registerområden med basinformation På uppdragsbasis har det utvecklats ett datorstöd för Statens bostadskre- ditnämnd, BKN-systemet. Genom systemet får banker och andra kredit- institut, i samband med låneutbetalningar, kreditgarantier från enligt förordningen (1991:1271) om statlig kredit- garanti för bostäder. Systemet bygger bl.a. på att uppgifter om ägarför- hållanden m.m. kontrolleras mot inskrivningsregistret. Långivarna är registeransvariga. sköter teknisk drift och förvaltning. BKN-systemet har kopplingar till det av utarbetade FENIX- systemet. Detta system innehåller uppgifter till grund för bostadssubven- tionering. Subventioner betalas ut av . För att säkerställa att utbetalningen görs till rätt ägare sker en avstämning mellan FENIX-sys- temet och fastighetsdatasystemet före utbetalningen. Denna del regleras genom avtal mellan och . har ett fastighetstaxeringsregister. I registret registre- ras de uppgifter som behövs för fastighetstaxeringen. Utbyte av uppgifter sker mellan fastighetstaxeringsregistret och fastighetsdatasystemet. 3.3.2Samhällets grundläggande geografiska data Uppbyggnaden av basdata med geografisk inriktning har pågått länge i . Utvecklingen av geografiska basdata befinner sig nu i ett inten- sivt skede. Det sker en övergång från konventionella kartor till data- baser. Detta är en betydligt mer komplicerad process än överföring av register till databaser. Databaserna skall nämligen kunna ligga till grund för såväl traditionell kartproduktion som för direkt utnyttjande i olika former av informationssystem. Det finns ett trettiotal myndigheter som producerar geografiska data. är central förvaltningsmyndighet för frågor om grund- läggande landskaps- och fastighetsinformation. I övrigt bör särskilt nämnas , geologiska undersökning, Statens mete- orologiska och hydrologiska institut (), , , Riksanti- kvarieämbetet, och Rymdbolaget/. Dessutom sker en omfattande produktion hos kommunerna. Det finns en mängd olika databaser och andra produkter från dessa och andra producenter. I det följande ges en översikt över vissa av de större pro- dukterna. Tre registerområden med basinformation All lägesangivelse förutsätter någon form av referenssystem. I geogra- fiska sammanhang brukar dessa delas upp i plan (triangelnät) och höjd. Riksnätet i plan utgörs av ett antal punkter definierade i ett gemensamt koordinatsystem. Höjdnätet består av ett antal punkter som är bestämda i höjd över havet. Uppgifterna om de moderna näten finns lagrade i digi- tal form. Det pågår en modernisering och komplettering av näten. ansvarar för de geodetiska rikssystemen och stöd för mätning som även innefattar satellitbaserad lägesbestämning och navi- gering. Geografiska Sverigedata och allmänna kartor tillhandahåller geografiska data under samlings- namnet Geografiska Sverigedata (GSD). GSD omfattar i första hand den grundläggande landskapsinformation som normalt redovisas i de all- männa kartorna men avser också annan geografisk information som efterfrågas av många användare i samhället. Databaser med grund- läggande landskapsinformation byggs upp med sikte på att vara rikstäckande . avser att ta fram och ajourhålla en rikstäckande geo- grafisk databas med grundläggande geografiska data (GGD) för använd- ning i databasuppbyggnad (GSD m.m) och för kartframställning. Data- basen kommer att byggas upp i etapper och anpassas för geografiska informationssystem. De av producerade allmänna kartorna ges ut i tryckta kartserier som benämns Gula (ekonomiska) kartan, Gröna (topografiska) kartan, Blå (väg) kartan, Fjällkartan och Röda kartan. producerar också översiktskartor i mindre skalor. Kartornas innehåll blir genom GSD i allt större omfattning tillgängligt också i digital form. geologiska undersökning (SGU) har som övergripande mål att undersöka, dokumentera och beskriva geologi. Av tradition har informationen presenterats på kartor med tillhörande beskrivningar t.ex. berggrunds-, jordarts-, grundvatten-, maringeologiska och geokemiska kartor. En stor del av den geologiska informationen som samlas in på land och till havs lagras i någon form av databas. Baserna innehåller uppgif- ter om olika geologiska data knutna till geografiska lägen. Det finns databaser som motsvarar de traditionella kartorna men också s.k. tabell- Tre registerområden med basinformation databaser som innehåller uppgift om olika geologiska objekt och invente- ringar m.m. Det övergripande målet har av konkretiserats till bl.a. att geo- logisk information skall finnas för av landyta och för av kontinentalsockeln (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU18, rskr 1994/95:300 och rskr 1994/95:301). För täckning av de prospekteringsintressanta delarna av och med information om berg, jord och markgeokemi har delmål satts för ett heltäckande geologiskt underlag. håller på att bygga upp sjökortsdatabaser. Ur dessa databaser skall generera traditionella tryckta sjökort och digitala sjökort. skall nyproducerade sjökort framställas digitalt som digitalisering av befintliga sjökort skall vara avslutad. har upprättat en djupdatabas som bl.a. innehåller en kon- tinuerlig kust- och kurvbild som omfattar ett 30-tal objektklasser. En översiktlig redovisning av samhällets geografiska data kräver en redogörelse av kommunernas insatser. Mellan staten och kommunerna råder ett delat ansvarsförhållande när det gäller grundläggande geogra- fiska produkter. Kommunerna svarar för de detaljerade grundläggande geografiska databaserna och kartorna. Dessa brukar benämnas stor- skalig information och har av tradition ansetts utgöra produkter i större skala än 1:10 000. Den kommunala databas- och kartframställningen om-fattar i regel tätbebyggda områden eller sådana områden som avses tas i anspråk för bebyggelseändamål. Det kommunala ansvaret grundar sig på kommunernas uppgifter inom samhällsplaneringen och den tekniska försörjningen med gator, vatten och avlopp, el m.m. Kommunernas omfattande verksamhet inom samhällsbyggandet leder till att en mängd databaser med geografisk information etableras. En huvudprodukt är primärkarteverken som ofta helt föreligger i digital form. Som följdprodukter kan nämnas grundkarta, nybyggnads- karta och förrättningskarta samt olika översiktskartor. Andra kartpro- dukter som ofta framställs är ledningskartor och turistkartor. Regeringen har givit i uppdrag att upprätta en nationell digi- tal vägdatabas som i sin helhet skall vara etablerad . Tre registerområden med basinformation databasen kommer att omfatta det statliga och kommunala vägnätet samt i viss utsträckning även skogsbilvägnätet. Det finns en lång rad aktörer som bidrar till produktion av geografiska data. Många av dessa producenter har påbörjat en anpassning av sina produkter för att göra dem generellt användbara i informationssystem. Uppgifternas omfattning, förutsättningar och resurstillgång varierar och därmed också tidpunkterna för när en övergång till helt digitala system kan vara genomförd. I det följande ges en översiktlig lägesbild. producerar planerings- och beslutsunderlag för väder- och vatten- beroende verksamheter. Ett exempel är Svenskt vattenarkiv (SVAR) som är en databas med beskrivning över avrinningssystemen i . Geo- grafisk koppling finns genom lagring av koordinater. SVAR håller på att utvecklas till en informationsbank över vattenförhållanden. Ur databasen tas fram statistik och kartor. SCB kan leverera statistik till geografiska informationssystem. Informa- tionen lagras i en statistikbas och en geografidatabas. Statistikbasen innehåller uppgifter om befolkning, företag, fastigheter och jordbruks- data. Geografidatabasen innehåller gränskoordinater för ett antal områ- desindelningar. Genom att kombinera dessa baser uppstår möjligheter till geografiska analyser. producerar en databas med vegetationsinformation som med nuvarande produktionstakt blir rikstäckande i mitten av nästa sekel. Miljödatacentrum har drivit en del av EU programmet Land Cover vilket ger en uppbyggnad av miljödatabaser med vegetations- och markanvändningsklasser som för del blir klar . är ett gemensamt projekt mellan , (), Rymdbolaget och Miljödatacentrum och med som huvudman. handhar frågor om miljövård. över riksintressen för naturvård och friluftsliv enligt lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. för skyddad natur ger en övergripande och rikstäckande bild av läget när det gäller områden som är skyddade enligt naturvårdslagen (1964:822). arbetar bl.a. med att bevara och levandegöra kulturarvet. innehåller beskrivningar av fornläm- ningar och övriga kulturlämningar som registrerats. Dessutom finns en kartdatadel med geografisk information om läge och geometrisk repre- sentation som lagras i databas . Ett urval av den geografiska informationen sprids på de tryckta allmänna kartorna. Av- sikten är att digitaliseringen skall vara färdig . Tre registerområden med basinformation Arbete pågår med att utveckla ett bebyggelseregister för kulturmiljö- vården i syfte att dels beskriva landets bebyggelse, dels lyfta fram den bebyggelse som är kulturhistoriskt värdefull. Registret avses kopplas till fastighetsdatasystemet. är en databas över de områden som är av riksintresse för kulturmiljövården enligt lag (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Till varje område är knutet lägesdata i form av tyngdpunktskoordinater och polygonnät som beskri-ver områdets gränser. En databas håller på att byggas upp om det historiska odlingslandskapet anpassad till geografiska informations- system. kommer basen att innehålla av det historiska jordbrukslandskapets totala areal. 3.3.3Samhällets användning av och samverkan kring landskaps- och fastighetsinformation Den aktuella informationen har en bred användning i olika sektorer i samhället. Särskilt kan nämnas samhällsplanering, kommunikationer, försvar, miljövård, natur- och kulturvård, jord- och skogsbruk, energi, skatte- och taxeringsverksamhet samt statistik. Delar av näringslivet är beroende av informationen. Fastighetsdatasystemet är ett bassystem för fastighetsmarknaden, d.v.s. för kreditgivning, fastighetsförmedling och försäkring samt ADB-stöd för fastighetsbildning och inskrivning. För företags- och sysselsättningsutveckling inom nya verksamheter grundade på geografisk informationsteknik m.m är lätt tillgänglig geografisk information en förutsättning. För allmänheten är såväl smidig tillgång till fastighetsinformation som en god försörjning med kartor m.m. av stor betydelse. De offentliga registren och databaserna innehåller ett urval av informa- tion på riksnivå. Det är därför vanligt att innehållet bearbetas tillsam- mans med andra databaser på lokal eller regional nivå. Genom detta kan informationen användas i en mängd olika verksamheter och tillämpas direkt i olika typer av produktion. Studier som genomförts angående nyttan av den aktuella informationen tyder på att den i färdig form kan generera stora samhällsekonomiska vinster. Den kostnads/nyttokvot som ofta nämns i sammanhanget ligger i storleksordningen 1:4. Det innebär att en investering på en krona leder till en samhällsekonomisk intäkt på . Det bedrivs ett omfattande samarbete med information om fastigheter och geografiska data mellan organisationer på olika nivåer i samhället. Tre registerområden med basinformation Kommunerna är en av flera aktörer som levererar data till statliga sys- tem. Detta behandlas i avsnitt 3.3.4 nedan. I det följande redovisas arbe- tet från en av regeringen tillsatt samverkansgrupp, ett projekt inom ramen för Toppledarforum och det samarbete som de tre största produ- centerna av geografiska data bedriver.