sou · GLB384d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Arbetet har från början varit inriktat mot utsläpp, men det inledda arbetet med ett protokoll för långlivade organiska ämnen tar sikte både på utsläpps- och förekomstbegräns- ningar. Det är därför viktigt att utsläpps- och produktin- riktade åtgärder integreras och att berörda myndigheter deltar aktivt i arbetet. På så sätt kan det svenska basarbetet ge ett bättre underlag till kommissionens arbete. Vi noterar att ett protokoll om långlivade organiska ämnen inom om skydd mot långväga trans- port av luftföroreningar snart kan undertecknas. 7.5 Forum för kemikaliesäkerhet blir centrum i det internationella kemikaliearbetet prioriterar arbetet inom det internationella forumet för kemikaliesäkerhet och vidmakthåller en ledande roll inom detta Tillräck liga resurser avsätts vid Kemikalieinspektio- nen för att fylla denna roll stöder att forumet får en stabil ekonomi baserad på en bredare krets av bidragsgivare stöder utveckling mot en sammanhållen kemikaliekontroll av svensk modell i forum för kemikaliesäkerhet. I förarbetena till om utveckling och miljö var ett av de mest aktiva länder på kemikalieom- rådet. På svenskt initiativ fick kemikalier ett särskilt kapitel Åtgärd er på internationell nivå 277 som i allt väsentligt baseras på principer som varit vägle- dande för svensk kemikaliekontroll, t.ex. försiktighets- och utbytesprincipen. medverkade i ett särskilt möte om kemikalier i där idén om ett forum första gången framfördes. Vid , då det ännu var oklart om ett mellanstatligt kemikalieforum skulle kunna bildas, tog initiativet genom att inbjuda till en internationell kemikaliekonferens i . I förbe- redelsearbetet till konferensen genomdrev till- sammans med en aktiv grupp länder att denna konferens också skulle utgöra det första mötet för forumet för kemika- liesäkerhet trots visst motstånd från FN:s berörda organisa- tioner till inrättandet av ett forum. Konferensen i ledde till inrättandet av ett forum för kemikaliesäkerhet. Den ledde också till att de internationella organisationerna bildade en egen samarbetsorganisation för en säker kemikaliehantering. Både forumet och organisationernas samarbetsorganisation har snabbt kommit att få en central funktion för samordning och integration av det internationella kemikaliearbetet. har haft en ledande roll i denna utveckling. Som stöd för agerande har funnits en genomarbetad syn på de internationella kemikaliefrågorna. Ordförandeskapet har givit unika möjligheter att påverka utvecklingen. bör även spela en ledande roll i kraft av sin erfarenhet och förmåga att ge konkreta exempel på en ambitiös kemikaliepolitik. Arbetet inom forum för kemikaliesäkerhet framstår som det mest konstruktiva bidraget till att utveckla kapitel 19 i . För att fungera som planerat behöver forumet både finansiellt stöd och ett aktivt deltagande av medlemsländerna. Det är därför viktigt att resurserna för forumarbetet vid kemikaliemyndigheten är tillräckliga. På måste kostnaderna för forumet fördelas jämnare bland de deltagande länderna. De prin- ciper som tillämpas inom , dvs. 278 Åtgärder på internationell nivå en andel av den totala budgeten i förhållande till sin bruttonationalprodukt, skulle kunna utgöra en förebild. Forum för kemikaliesäkerhet kommer att vara det nav kring vilket det globala internationella kemikaliearbetet cirkulerar. Genom sin policyskapande och prioriterande roll kommer forumet att bestämma den internationella agendan. Forumet är den naturliga mötes- platsen för de organisationer som i praktiken måste åta sig det operativa arbetet för att åstadkomma internationella överenskommelser. I forumet kan olika initiativ diskuteras och koordineras. Forumet kan för upprätta undergrupper vilka för forumets räkning åtar sig speciella uppgifter. Dessa redovisas sedan till forum, som efter diskussion återför frågan till respektive FN-organisa- tion. Ett exempel är arbetsgruppen om långlivade organis- ka ämnen. Genom ett aktivt deltagande i forumet säkerstäl- ler att våra frågor förs ut i bredast möjliga krets. Vissa frågor som diskuterats i forum har berört utsläpp av kemikalier, t.ex. utsläppsregister. Även diskussionerna kring långlivade organiska ämnen har till viss del gällt utsläpp vid tillverkning eller användning. I andra organ där ut- släppsbegränsningar av kemikalier diskuteras, t.ex. inom FN:s ekonomiska kommission för och dess program mot långväga lufttransport av luftföroreningar, blir det allt oftare nödvändigt att inkludera produktrelaterade åtgärder som begränsningar i marknadsföringen m.m. är det nödvändigt med en större integration mellan kemikalie- kontroll i marknadsföringsledet och traditionell utsläpps- kontroll. Forum för kemikaliesäkerhet kan bidra till att främja en sammanhållen kemikaliekontroll av svensk modell Svenskt kemikaliekontrollarbete håller internationellt sett en hög standard. Jämfört med flertalet andra länder har en väl utbyggd kemikaliekontroll med en över- Åtgärd er på internationell nivå 279 gripande lagstiftning om marknadsföring av kemiska produkter. Lagstiftningen ger långtgående integration mellan aspekter på bl.a. hälso- och miljöproblem, på industri- och konsumentkemikalier och på bekämpningsme- del. Av stor vikt är därför att föra ut syn på kemikaliekontrollfrågor samt deltaga i utvecklingen av globala strategier och metoder för riskhantering. Samordnad syn på kemikaliekontroll med tydliga prioriteringar av miljöarbetet och praktisk samordning krävs. Den sammanhållna organisationen av kemikaliekontrollen i en gemensam myndighet för hälso- och miljöfrågor med ansvar för både industrikemikalier och bekämpningsmedel är en viktig förklaring till framgångarna för svensk kemika- liepolitik . Den har visat sin styrka nationellt och internationellt genom aktiviteter och initiativ för att begränsa riskerna med kemikalier, t.ex begränsnings- uppdraget och halveringsprogrammet för bekämpningsme- del i jordbruket. Hälso- och miljöfrågor har kunnat hanteras integrerat, liksom t.ex. bedömningar av bekämpningsmedel och allmänkemikalier. Enligt vår uppfattning bör denna organisatoriskt sammanhållna kemikaliekontroll vara en bärande princip för det internationella arbetet, liksom arbetet i länder som ännu inte utvecklat sin kemikaliekon- troll. bör genom forum för kemikaliesäkerhet stödja att denna modell får genomslag internationellt. 280 Åtgärder på internationell nivå 7.6 Stöd för särskilda aktiviteter under , kapitel 19 om kemikalier prioriterar internationellt accepterade korta dokument för utvärdering av kemikalier. Fullstän- d iga kriteriadokument bör av resursskäl reserveras för kemikalier som kan bli föremål för internatio- nella åtgärder stöder uppdateringen av den databas över utförda, pågående och planerade utvärderingar som FN:s miljöprogram och den europeiska kemiindu- strins utredningsinstitut gemensamt ger ut stöder framtagandet av en internationell överens-kommelse om harmonisering av klassifice- ring och märkning verkar för en utvidgad information om produkter och varor i internationell handel, in- k lusive märkning och innehållsdeklaration i berörda internationella organisationer. Fler och bättre harmoniserade utvärderingar Det är väsentligt att det tas fram ett stort antal faro- och riskbedömningar för olika kemikalier. Behovet av internatio- nellt accepterade bedömningar är stort, särskilt i utveck- lingsländerna. De tillgängliga resurserna räcker dock inte till för fullständiga kriteriedokument för alla ämnen som används i större omfattning. Inte ens för de tusen volym- mässigt största ämnena kommer fullständiga internationellt accepterade utvärderingar att kunna göras under överskåd- lig tid. Det är därför angeläget att utveckla enklare former för riskbedömning och mindre resurskrävande procedurer Åtgärd er på internationell nivå 281 för att ta fram internationella utvärderingsdokument. Det pågående arbetet att utveckla korta utvärderingsdokument i en förenklad procedur bör stödjas. Ansträngningar måste göras för att undvika dubbelarbete. Det finns ett stort antal utvärderingar av ämnen som gjorts nationellt eller regionalt. Det finns också många internatio- nella utvärderingar över en enskild aspekt t.ex. miljöeffekter av ett ämne. Sammanställningen över utförda, pågående och planerade utvärderingar som FN:s miljöprogram gjort tillsammans med den europeiska kemiindustrins utred- ningsinstitut är av stort värde för att motverka dubbelarbete och identifiera ämnen som borde utvärderas. Den kan också användas för att identifiera dokument som kan utgöra underlag för produktion av internationellt producerade korta utvärderingsdokument. De korta utvärderingsdokumenten är tänkta att kunna produceras i en högre takt än de nuvarande omfattande dokumenten och med lägre resursåtgång. För många ämnen är ett sådant dokument helt tillfyllest. Det gäller t.ex. ämnen som används huvudsakligen industriellt och där produk- tionsprocesserna är relativt likartade världen över. Farliga, långlivade ämnen med diffus och spridd användning kan i högre grad förväntas bli föremål för gemesamma internatio- nella åtgärder. För sådana ämnen bör ett fullständigt kriteriadokument utarbetas. Detta kan ligga till grund för en internationell diskussion om behovet av åtgärder. har en viktig pådrivande roll för att tillse att den internationella samordningen vid valet av ämnen för olika typer av dokument främjas. Genom vår starka ställning inom , FN:s kemikalieprogram och forum för kemika- liesäkerhet har vi unika möjligheter att påverka arbetssätt och prioriteringar. Genom vårt medlemskap i den Europeis- ka unionen kan vi också påverka urvalet av ämnen i EU:s program för existerande ämnen och verka för att befintliga internationella utvärderingar utnyttjas till fullo. Vi bör också verka för att internationella organisationer och andra, t.ex. 282 Åtgärder på internationell nivå EU, som utför bedömningar kommer överens om harmoni- serade riktlinjer för bedömningen. En internationell överenskommelse om harmonisering av klassificering och märkning upprättas. har uppställt som mål att det ska finnas ett globalt harmoniserat system för klassificering och märkning av kemikalier . Det pågår ett arbete, främst inom , med att ta fram harmoniserade kriterier för klassifi- cering av olika effektområden som t.ex. akut giftighet, allergiframkallandeochcancerframkallandeegenskaper.Det tekniska och vetenskapliga arbetet löper enligt planerna. En av grundprinciperna för arbetet är att harmonisering ska ske på bästa skyddsnivå. På några punkter finns ännu olika uppfattningar om hur kriterierna ska se ut, t.ex. för akut giftighet. har ett intresse av att man når enighet om kriterier som omfattar även måttligt farliga ämnen. I detta arbete kan vi få stöd av bl.a. . Det är viktigt att driva på arbetet inom och FN i denna riktning. Det kan underlätta de fortsatta diskussionerna med EU-kommissio- nen om undantag på klassificerings- och märk- ningsområdet. Innan ett globalt harmoniserat system kan bli verklighet återstår bl.a. att ta fram förslag på en harmoniserad märk- ning, liksom på andra informationsåtgärder som kan underlätta hanterarens förståelse av riskerna med en viss produkt. har arbetet endast i ringa grad inbegripit stora länder som , , , m.fl. I vissa av dessa länder pågår nationellt arbete i syfte att ta fram system för klassificering och märkning. kan flera av länderna förväntas spela en viktig roll i världsekonomin. Det är därför angeläget att dessa länder kommer med i de pågående internationella ansträngningar- na att åstadkomma ett globalt harmoniserat system innan de skapar egna nationella system. Åtgärd er på internationell nivå 283 Ökat informationsutbyte om farliga kemikalier och kemiska risker Vi har föreslagit en utökad information om kemiska ämnen i varor främst avseende innehåll av vissa miljöfarliga kemikalier. Denna fråga avhandlas närmare i avsnitt 5.17. Eftersom de flesta varor på den svenska marknaden har sitt ursprung i andra länder är det nödvändigt att nå överen- skommelser i denna fråga internationellt. I första hand kommer att driva dessa frågor inom EU som utgör en tillräckligt stor marknad för att kunna påverka handeln globalt. bör frågan väckas i andra organisationer somt.ex.deninternationellastandardiseringsorganisationen. 7.7 Samordningen mellan internationella kemikaliepolitik och det svenska miljöbiståndet förbättras internationella kemikaliepolitik koordine- ras bättre med det svenska miljöbiståndet Sida får i uppdrag att tillsammans med Kemikali- einspektionen och lägga förslag till hur miljöbiståndet kan anpassas till en global arbetsplan för genomförande av Esbjergdeklaratio- nen. Förslaget ska beakta hur biståndet kan stödja genomförandet av en kommande global konvention om långlivade organiska ämnen. Förslaget ska också beakta olika lösningar för att öka effektivite- ten och resursutnyttjandet i användandet av den svenska resursbasen 284 Åtgärder på internationell nivå stöder medverkan av utvecklingsländer i det globala förhandlingsarbetet på kemikalieom- rådet bör överväga att ge finansiellt stöd för att underlätta övergången till hälso- och miljömässigt bättre alternativ i några av Sida:s programländer identifierar i biståndsarbetet länder som kan fungera som drivkrafter och initiativtagare i ett ökat regionalt samarbete på kemikalieområdet prioriterar i sitt kemikaliebistånd förvalt- ningsstöd till uppbyggnad av en sammanhållen kemikaliekontroll. Vi ska verka för att våra sam- arbetsländer tar fram en nationell profil, dvs. en beskrivning av sitt kemikaliearbete i termer av lagstiftning, mynd ighetsorganisation m.m. verkar i FN för att finansiering av indu- striinvesteringar m.m. i utvecklingsländer kopplas till begreppet hållbar utveckling och tar hänsyn till globala överenskommelser på kemikalieområdet. I detta arbete är det viktigt att beakta rättvisefrågor- na mellan rika och fattiga länder liksom inom länderna bör stödja frivilligorganisationer på miljöns område i deras u-landsinriktade arbete. Utvecklingsländernas speciella förhållanden måste beaktas bättre i kemikaliearbetet Många farliga kemikalier används i utvecklingsländerna. Hanteringen av dem är annorlunda än i industriländerna och ofta otillfredsställande på grund av bristande skyddsut- Åtgärd er på internationell nivå 285 rustning m.m. Användarnas möjligheter att skydda sig mot kemikaliers negativa effekter begränsas av bl.a. bristande information, analfabetism, låg kunskapsnivå och svag infrastruktur. De yttre förhållandena, som t.ex. temperatur och luftfuktighet, skiljer sig också jämfört med huvuddelen av den industrialiserade världen. Tester och uppgifter om exponering som ligger till grund för internationella faro- och riskbedömningar är ofta utförda vid förhållanden som inte liknar dem i många utvecklingsländer. Ett aktivt deltagande i det internationella utvärderingsarbetet från utvecklingsländerna hämmas av bristen på resurser för deltagande. Det är angeläget att en del av biståndsresurser- na på kemikalieområdet kan användas för att möjliggöra ett ökat deltagande av utvecklingsländerna i processen för att ta fram internationellt accepterade riskbedömningar av kemikalier. Ett ökat deltagande kan också förväntas leda till att mer data genereras från dessa länder. Kemikalie- och biståndspolitiken måste stödja varandra Ett antal globala initiativ har tagits på kemikalieområdet. Vissa kommer att leda till globala överenskommelser om begränsningar av farliga kemikalier som fortfarande används i utvecklingsländerna, t.ex en framtida konvention om långlivade organiska miljögifter. Användningen av dessa ämnen leder till skador på människors hälsa, samt förorening av livsmedel, vatten- resurser och den miljön i kustnära hav. Kemikalie- frågorna har således en stor betydelse för flera av de områden som Sida prioriterar. Användningen av långlivade organiska miljögifter är störst inom jordbruket, men även inom skogsbruket förekommer spridning av sådana ämnen som kan komma att omfattas av framtida begräns- ningar. Utvecklingsländernas möjligheter att med bibehållen produktionskapacitet genomföra de förändringar som behövs är begränsade. En övergång till hälso- och miljömäs- sigt bättre alternativ kommer att kräva omställningar som i en del fall blir omfattande och kostsamma. 286 Åtgärder på internationell nivå att utvecklingsländerna kan medverka fullt ut i förhand- lingsarbetet för en konvention om långlivade organiska miljögifter så att deras särskilda problem och behov till- godoses vid utformningen av konventionen. De medel som disponeras för uppföljning av och därmed sammanhängande konventioner bör kunna användas för detta. Avvecklingen av långlivade organiska miljögifter drabbar många välkända, billiga produkter för vilka nya, dyrare och mer komplicerade alternativ finns. I vissa fall handlar det om att lära sig en ny teknik vid användning av alternativa bekämpningsmedel eller metoder. I andra fall, t.ex. PCB handlar det om att omhänderta och byta ut ett stort antal transformatorer, av vilka många är ofullständigt märkta. Omhändertaget PCB behöver förstöras på ett säkert sätt osv. I fråga om dioxiner och furaner handlar det om att identifiera de stora källorna och tillämpa en ekonomiskt tillgänglig och resurseffektiv teknik. För vissa träskyddande bekämpningsmedel kan alternativen handla om andra och dyrare byggnadsmaterial. Dessa omställningar kommer att kräva resurser. I ett längre perspektiv kommer fler kemikalier att uppfylla Esbjerg- deklarationens kriterier. För att möta de behov som kan uppstå när utvecklingsländerna ska avveckla billiga men miljöfarliga kemikalier behövs en genomtänkt plan. kan inleda det nödvändiga internationella arbetet på en gemensam plan genom att utveckla en nationell plan för hur biståndet ska kopplas till globala åtgärder mot kemikali- er. Kemikalieinspektionen har i sitt arbete kommit i kontakt med flera av programländer som uttryckt ett starkt behov av samarbete på kemikalieområdet. Kemikalieinspek- tionen bör tillsammans med Sida identifiera de länder där ett genuint intresse föreligger. Ett eller flera sådana länder kunde ingå i ett pilotprojekt för att pröva hur ett eventuellt finansiellt stöd till en omställning kan kopplas med för- valtningsstöd till lagstiftning, kontrollverksamhet m.m. för att ge samordningsvinster. Detta kan rymmas inom det Åtgärd er på internationell nivå 287 ramavtal som Sida slutit med Kemikalieinspektionen. Även mellan och Sida har ett samarbetsavtal upprättats. Inom ramen för detta avtal har bl.a. projekt, som rör stöd till avveckling av ämnen som skadar ozonskiktet, kommit till stånd. De flesta problemen med kemikalier i biståndsländerna beror på användningen av farliga bekämpningsmedel. har byggt upp mycket god kompe- tens kring växtskydd och bekämpningsmedel, bl.a. vid , och . Kompetensen är spridd på olika huvud- män. För att kunna utnyttja de samlade resurserna effektivt i arbetet kan man t.ex. bygga upp nätverk med kompetens. En lämplig nod för ett sådant nätverk är lantbruksuniversi- tetet, där det finns bred erfarenhet av biståndsarbete inom jordbruket. Det finns goda förebilder som arbetat på detta sätt t.ex. det 25-åriga internationella programmet för kemivetenskap vid . Ett internationellt centrum för integrerat växtskydd med som nod och med bl.a. Kemikalieinspektionen som kun- skapskälla för hälso- och miljöproblem skulle verksamt kunna bidra till utvecklingen av ett kemikalieprogram inom biståndet. Ett sådant program kunde också med utbildning av nyckelpersoner i administration och forskning i sam- arbetsländerna. Föregångsländer i det regionala samarbetet underlättar biståndsarbetet Inom forum för kemikaliesäkerhet har ländernas eget regionala arbete kommit att utvecklas mycket snabbt. I flera regioner finns nyckelländer som självpåtaget initierar och koordinerar aktiviteter i sin region eller subregion. Goda exempel är och . Båda har ordnat särskilda regionala möten under forumets beteckning för att diskutera gemensamma problem. Även utanför forum finns behov för denna typ av aktiviteter. En ökad kunskap om forumets 288 Åtgärder på internationell nivå aktiviteter kan ge det nödvändiga incitamentet till ett sådant arbete. kan också i sin närregion utveckla arbets- former som i högre grad bygger på regionens egna resurser och i mindre grad på stöd från internationell nivå. Det är angeläget att identifiera länder som vill åta sig att leda en sådan utveckling i sin region, särskilt bland utvecklingslän- derna där Sida:s programländer återfinns. Många länder saknar en ändamålsenlig infrastruktur för att åstadkomma en effektiv kemikaliekontroll. Relevant lagstift- ning saknas. Samordningen mellan ministerier och myndig- heter är bristfällig. Det finns ett stort behov av kvalificerade laboratorieresurser för att skaffa sig en bild av förorenings- situationen i landet. sker en stor och okontrolle- rad import av farliga kemikalier. Användningen av kemika- lier är långt ifrån betryggande. Produkter förvaras så att vem som helst kan komma åt dem. Bekämpningsmedel i brukslösningar tappas om på läskedrycksflaskor osv. Kunskapen om kemikalier är ofta begränsad hos hanterarna. Viss kunskap kan finnas centralt, men den når inte ut. I de regionala mötena inom forum för kemikaliesäkerhet har dessa problem diskuterats. Ett sätt att börja angripa problemen är att ta fram så kallade nationella profiler. Ett mål för detta sattes upp vid det första forummötet i 1994. för utbildning och forskning, UNITAR, har tillsammans med några länder i ett pilotpro- jekt utvärderat upprättandet av nationella profiler. I arbetet med den nationella profilen identifieras ministerier, myndig- heter och andra institutioner med ansvar på området, ansvarsområden klarläggs, överlappningar kan undvikas liksom luckor och samarbetsformer kan växa fram. Arbetet med en nationell profil skapar därmed förutsättningar för ett bättre, mer samordnat, framtida kemikaliearbete. Det är viktigt att också utveckla nationell lagstiftning som sätter stopp för olaglig handel med farliga kemikalier. Åtgärd er på internationell nivå 289 arbete kan en organisatoriskt sammanhållen kemikaliekon- troll av svensk modell bli ett effektivt redskap. Alla aktörer måste hjälpa till En fråga som kommit att uppmärksammas i samband med diskussionerna om globala överenskommelser om av- veckling av långlivade organiska miljögifter är de internatio- nella finansiella institutionernas roll. I det förflutna finns exempel på stöd till uppbyggnad av kemifabriker för produktion av DDT i utvecklingsländer. Forum för kemika- liesäkerhet uppmärksammade frågan vid sitt andra möte i . Finansiella investeringar i industristruktur från , den globala miljöfonden m.fl. måste vara förenliga med en hållbar utveckling. De måste också ta hänsyn till befintliga och kommande globala överenskommelser som innebär begränsningar i använd- ningen av vissa kemikalier. bör i dessa organ också hävda principen om kretsloppsanpassning av samhället vid finansiering av industriinvesteringar i utvecklingsländerna. En viktig roll inom biståndet spelas av enskilda organisa- tioner som genom sin särskilda småskalighet och flexibilitet kan göra pilotinsatser, överbrygga och komplettera vad som görs från myndighetshåll och på den mindre flexibla, storskaliga globala arenan. T.ex. har frivilligorganisationer som (nätverk för arbete om bekämpningsmedel) arbetat med integrerad bekämpning i flera utvecklingsländer, parallellt med andra bi- och multi- laterala biståndsgivare. Sida kommer att ägna miljöfrågorna och det femte biståndsmålet särskild uppmärksamhet i kontakten med de enskilda organisationerna. 290 Åtgärder på internationell nivå 7.8 stöder en ökad samordning och arbetsfördelning mellan olika internationella och regionala organisationer verkar för att forum för kemikaliesäkerhet samordnar det internationella kemikaliearbetet Produktrelaterade och utsläppsrelaterade åtgärder ska ses i ett sammanhang i såväl det nationella, regionala som internationella arbetet