sou · GLB3191 · 1998-01-01 00:00:00 — De som är en följd av de sökprocesserna ägnas särskild uppmärksamhet i samarbete med de projektgrupper som finns. De spontant inkomna förfrågningarna sållas och de som bedöms intressanta särbehandlas med särskilt tillsatta resurser. är alltså samordnare och filter i den första inledande fasen och i den fortsatta investeringsprocessen gäller för myndigheten att samarbeta med olika partners, såväl regionala politiska som kommersiella aktörer. Förfrågningarna har mycket olika karaktär och mycket olika värde. I myndighetens uppgifter ingår allt från att besvara frågor med hjälp av det skriftliga materialet eller via Websidorna. Det kan till och med röra sig om icke-investerare som frågar och som måste ha svar eftersom de i annat sammanhang kan visa sig vara värdefulla som opinionsbildare. Som myndighet har dessutom ett visst ansvar för information. ISAs sållningsarbete har olika steg eller skeden, som marknads- förare från de flesta företag känner igen. Den första kontakten mellan en potentiell investerare och myndigheten kallas i ISAs material för "business contact". Det kan vara en fråga av rutin- karaktär, den kan komma spontant eller vara resultatet av myndig- hetens projektverksamhet. Nästa steg heter "enquiry" och handlar om en seriös fråga från ett utländskt företag som har ett genuint intresse att investera. I det tredje skedet kallas frågan "lead", och då börjar det redan handla om informationsutbyte med den verklige beslutsfattaren i företaget. finns kanske med på en lista över tänkbara lokaliseringsländer. Ännu längre fram kallas frågande företag för "". är det frågan om en konkret plan, och är ett tänkbart lokaliseringsland. ISAs verksamhet handlar naturligtvis om att vaska fram så många som möjligt genom att behandla och förädla de andra kontakterna. Sannolikt är det av alla kontakter som kan bli och av dessa i sin tur är det kanske var femte eller tionde som resulterar i en investering. Det gäller att inte drunkna i rutinkontakter, då riskerar man att slarva bort leads och . Problemet är bara att skilja de ena från de andra. Varje fråga kräver, om inte alltid ett snabbt svar, så åtminstone en snabb reaktion, och precis som i vanlig marknadsföring i vanliga företag är kunder som förloras eller på något sätt är missnöjda minst lika intressanta att hantera. Det är de som ger informationen om hur systemet måste förbättras. Ju längre fram i processen en potentiell investerare går förlorad desto värdefullare är han som informationskälla om de konkurrensnackdelar som finns och om det som kanske kan förändras. klassificerar alla förfrågningar i olika grupper och deras status som pågående, vilande, död eller förlorad. Registrering och uppföljning av ärenden sker i en särskild databas. I extremfallet, som på , följer myndigheten den frågande hela vägen till den färdiga investeringen. Detta är mycket resurskrävande. I ISAs fall måste strävan vara att i processen inleda sam- arbete med regioner eller kommuner, i annat fall kommer mycket snart myndighetens resurser att beläggas och utsållningen av nya stannar då av. Det går emellertid inte att generellt säga något om hur länge skall följa med. Överlämnandet av ärendet måste te sig helt problemfritt för kunden, i annat fall kommer ideligen att falla bort i skarven mellan myndigheten och de lokala handläggarna. Vid nästa utvärdering av verksamheten finns förhoppningsvis tillräckligt underlag för att avgöra om organisationen behöver mer resurser för uppföljning. ydningar om detta kan fås vid en närmare analys av de leads och som förlorats. Berodde avhoppen på dålig hantering eller på ofördelaktigt företagsklimat? I idealfallet kan i ett tidigt skede lämna över investerings- ärendet till projektgr upper som i sin tur slussar frågor, idéer och människor vidare till lokala myndigheter och företag. Å ena sidan är det viktigt att de lokala intressena kommer in eftersom det ändå är deras insatser som till slut avgör resultatet. Å andra sidan finns det uppenbar risk för att potentiella investerare som lockas av förstklassiga marknadsinsatser, snabbförmedlas av en stressad mottagningsorganisation och hamnar i en delvis oinformerad och okunnig lokal mottagningskommitté tröttnar och hoppar av. Företag och organisationer som är duktiga på att marknadsföra och sälja projekt brukar tala om den "sömlösa" organisationen, en organisation där kunden inte kan uppfatta när ärendet passerar gränser mellan avdelningar och enheter. Att nå dit är svårt. ISAs engagemang i de olika leden kan inte avgöras från början. Formerna måste successivt prövas ut. Det beror också på hur de mätbara målen för definieras. Ett som mäter sin framgång i antal förfrågningar tenderar att lägga sig tidigare i processen och ett som bedöms efter hur många projekt som verkligen genomförs tenderar att gallra hårdare från början och försöka lotsa riktigt seriösa kunder genom hela processen. Utredaren har genom intervjuerna försökt skapa sig en uppfatt- ning om hur kännedomen om utvecklats . Den bilden är positiv framförallt när det gäller de svenska kompetensblocken. Det är en av de viktigaste slutsatserna i hela utredningen av ISAs verksamhet men så viktiga bedömningar kan knappast baseras på ett fåtal intervjuer. Därför kommer den formella delen av utredningen i detalj att beskriva de aktiviteter som myndigheten gör och har gjort. Sådana aktiviteter och insatser skall inte förväxlas med att verkliga resultat nåtts. Men i ett skede då det ännu inte går att få fram objektiva och mätbara resultat finns det ändå i själva verksamhetens innehåll indikationer på hur väl organisationen sköter sig. Det är ju troligt att en organisation med många och väl koordinerade insatser kommer längre än en som åstadkommit mindre i den vägen. De frågor som skall besvaras handlar om huruvida haft rätt typ av aktiviteter och rätt organisation för att klara dessa och nå sina uppsatta mål på . Invest in har gått igenom sin första uppb yggnads- fas. Arbetet har pågått på tre huvudfält. 1.En helt ny faktabas om som investeringsland har byggts upp och getts presentationsform. 2.Ett stort arbete har ägnats åt att bygga upp en portfölj med ett femtontal konkreta projekt med samarbetspartners och utom- stående utredare. 3.Den internationella organisationen har byggts ut till en del i experimentella former. Informationen är det som synts mest utåt och därmed fått mest uppmärksamhet och positiva omdömen. För att informationen skall fungera måste det finnas broschyrer, foldrar, faktablad, nyhetsbrev och annat i ett stort antal språkversioner, och det gäller att ha en IT- baserad informationsbas som är lättillgänglig. Antalet trycksaker är förvisso inget mått på hur väl en organisation sköter sin uppgift, men ett bra och professionellt informationsmaterial är själva förutsättningen för arbetet. Därför är det av intresse att redogöra för vad som gjorts. Invest in Report har kommit ut två gånger, 1996 och 1997. Det är en sorts basdokument som sammanställer med ambi- tionen att ge en bred bild av som investeringsland och göra internationella jämförelser. Den kommer ut på sex språk. in Fact är en kortversion i fickformat av Invest in Report. Invest in at är en presentationsbroschyr i fickformat som presenterar myndighetens verksamhet. Investors Guide är en som vill utvärdera som investeringsalternativ och behöver basfakta. Establishing a Business in är en handbok om svensk bolagsbildning. to är en som arbetar med utländska investeringar i kommuner, län och andra organ. Till det tryckta informationsmaterialet finns också en sats så kallade overheadbilder på engelska som kan användas i olika pre- sentationssammanhang. Till bilden av ISAs informationsmaterial hör också fyra nummer av nyhets- och informationsbladet Investnytt. En av de viktigaste komponenterna i informationsverksamheten är de så kallade websidorna. har färdigställt websidor som framstår som tekniskt väl framme. Dokumenten förmedlas i den hastighet som de flesta informationsleverantörer tillhandahåller. Utvecklingen kommer här att gå snabbt, men ISAs hemsidor kan redan nu nås av vem som helst i världen när som helst. Snabbt och enkelt går det att skapa sig en överblick av det informationsmaterial som finns. En fördel med websidorna är att de kan härbärgera fler språk än trycksakerna. Invest in finns helt eller i valda delar på språk som franska, tyska, japanska, koreanska och kinesiska till inga andra kostnader än själva översättningen. Websidorna kan också avlasta en del manuellt arbete, eftersom det finns så kallade interaktiva funktioner, där användare kan beställa trycksaker eller göra förfrågningar via Internet. Det går till och med att hävda att fått ett försteg framför konkurrenterna, eftersom allt kunnat göras från grunden i en sam- manhållen och genomtänkt stil. Informationen står också väl i samklang med de strategier som myndigheten valt. En bieffekt av myndighetens informationsarbete är att har ett brett och professionellt ekonomiskt presentationsmaterial, som kan användas av andra myndigheter, av svenska företag och av utländska opinionsbildare. kan därför påräkna en viss gratishjälp från dem som använder materialet. Utredningsarbetet handlar om att löpande följa och analysera svensk och internationell ekonomi. Huvuduppgiften för det löpande utredningsarbetet är att bevaka och analysera investeringsutveck- lingen ur såväl ett svenskt som internationellt perspektiv, att analysera konkurrenskraft, att ta fram information om ISAs prioriterade marknader och att kartlägga utländska företags bedömning av investeringsklimat och att följa den ekonomiska forskningen på särskilda områden. Även här handlar det till stor del om pionjärarbete. Debatten om svensk ekonomi har i mycket liten utsträckning förts från företagsperspektiv tidigare. Utredningar av den sorten har snarare genomförts av privata forskningsinstitutioner, sådana som Indu- striens och av i . De närings- och industripolitiska utredningarna har ofta haft bransch- perspektiv och nationellt perspektiv. in forskningsverksamhet växer en delvis ny bild av företags-Sverige fram. Bland de externa forsk- ningsuppdragen kan nämnas kompetenskartlä ggningen kring flygindustrin, som gjorts av forskare på och den rapport om existerande utländska företag i som gjorts på i . Konsult- och revisionsfirman har gjort en utredning om amerikanska direktin- vesteringar på ISAs uppdrag. En rad svenska forskare har deltagit i en specialstudie om hälso- och sjukvårdsindustrin. Revisions- och konsultfirman , har utrett hur andra länders investeringsfrämjande myndigheter agerar. som internationella call centers, förhandsbesked i skattefrågor, skattelättnader för utländska personer som tillfälligt vistas i och beskattning av personaloptioner har utretts antingen av ISAs utredare eller på ISAs uppdrag. har också lämnat en rapport till regeringen om klimatet för utländska investeringar i . Ytterligare utredningar som pågår är The IT/Software cluster in . Utredningsarbetet belyser de svagheter som statistikinsamlandet har när det gäller utländska direktinvesteringar. De statistik- insamlande myndigheterna gör sina registreringar av helt andra skäl än att se i detalj hur den utländska aktiviteten i utvecklas. Det är viktigt för den framtida uppföljningen av det investerings- främjande arbetet att kvaliteten här förbättras. Utredningsenheten spelar en viktig roll som brobyggare mellan Närings- och och den privata industrin. Den viktigaste uppgiften är att följa upp och hålla regeringen informerad om klimatet i för utländska investeringar. En särskilt viktig del av denna utredningsverksamhet blir efterhand uppföljning av de projekt som misslyckas. Varför gick just detta projekt till i sista omgången och varför föll det amerikanska företaget bort så tidigt i processen? Det är svaren på sådana frågor som ger möjlighet att ständigt förbättra politiken på områden och de organisatoriska ansträngningarna. De kommande lagförändringarna om skatteundantag för utländska specialister som tillfälligt arbetar i och för personaloptioner är delvis resultat av myndighetens arbete. Projektverksamheten är ett uttryck för strategin att bearbeta selektivt och riktat. Projekten utgår från sådana områden där har komparativa fördelar och arbetet sköts av särskilda projektorganisationer där bidrar med en liten fast basorgani- sation och där andra intressenter bidrar med extraresurser i form av personal och anslag. Samarbetet betyder att de olika intressenterna (, regionala aktörer, organisationer och företag) äger projektet. För att ge projektet affärsmässighet och industriell kompetens finns en ordförande med branscherfarenhet. När ett projekt konstituerats genomförs vanligen en förstudie där en inhyrd konsult utreder vilka förutsättningar branschen och projektet har och vilka marknader som ser mest lovande ut. Om resultatet anses motivera en aktiv sökprocess tas informationsmaterial fram och en eller flera personer med erfarenhet från branschen och berörda länder engeras för aktivt marknadsarbete i perioder varierande mellan och . En särskild poäng är att regionala aktörer som samarbetar i första fasen i ett senare skede kan uppträda som konkurrenter om att få investeringarna. Både denna konkurrens och erfarenheterna från projektarbetet ökar successivt kompetensen hos aktörerna. Successivt har myndigheten tagit fram en rad så kallade projekt- publikationer, där särskilda avgränsade områden, lämpade för utländska investeringar presenteras. Health Care är en presentationsbroschyr om läkemedels- och hälsovårdsbranschen i . Exploration and Mining är en presentation av gruvprospekteringen i och de företag som finns i och runt gruvbranschen. är en folder om skogsindustrin med tonvikt på träförädling och det kunnande som finns där. presenterar de svenska lokaliseringsorterna för informationsföretag och branschens förutsättningar. , Your Northern European Connection presenterar förut- sättningarna för så kallade call centers, dvs fristående serviceföre- tag som sköter telefonisttjänster, telemarketing etc. Direct Marketing är en presentation av förutsättningar som marknadsföringskanal mot den baltiska regionen. presenterar företagen i bilindustrin och deras förutsätt- ningar. Av de aktiva projekten kan nämnas Träförädling, Distanshandel, , Prospektering, Digital bild, Livsmedel, , Health Care, Call Center och Investerarsamverkan. Alla har arbetsgrupper och samarbetspartners allt från , där länsstyrelserna i , , , och samverkar, till där de svenska bilföretagen är med som aktivaste partners. Den egna organisationen har 14 anställda i på huvud- kontoret, två anställda i och två i . i arbetar tre med investerarservice och fyra med olika projekt, två sysslar med utredning och en med informationsmaterial. Övriga resurser gäller ledning och administration. Kontoren i och är fullservicekontor och driver verksamheten med egen personal. Det finns tio representationskontor. Närvaro i utreds också. Representationskontoren drivs medvetet med olika samar- betsavtal. eller ambassadernas personal representerar Invest in i , , , och . De svenska handelskamrarna i och har fått uppdragen i sina respektive länder. På andra håll prövar myndigheten helt nya vägar. I , , och är det stora inhemska banker (DDB, ABN , och ) som driver de svenska investeringsprojekten. ISA-ledningen går vidare med samarbeten med olika organisa- tioner som visserligen inte har särskild anknytning till men sitter på intressanta upparbetade kontaktnät. ISAs fristående roll gentemot annan svensk utlandsrepresentation skapar här möjligheter till större flexibilitet och till konkurrens mellan organisationer. Det är troligt att detta leder till bättre effektivitet i de olika insatserna och det är lättare att variera insatserna över tiden. Det framstår som ett klokt beslut att etablera den nya myndigheten fristående från tidigare utlandsrepresentation med allt vad det skulle ha fört med sig av låsningar och traditioner. Invest in har för en budget iljo- ner kronor. Ungefär en tredjedel av detta går till fasta kostnader av olika slag och en annan tredjedel till organisationens operativa verksamhet exklusive projekten. Den återstående tredjedelen går till projekten men dessa har också ytterligare anslag från de olika myndigheter, organisationer och företag som deltar i varje pro- jektorganisation. Fördelningen verkar mot bakgrund av de förda strategierna vara rimlig. Det är inte särskilt svårt att motivera en satsning av den här storleken särskilt som den leder till den höga aktivitetsnivå som beskrivits. Det är dock anmärkningsvärt att anslaget redan under investeringsfasen skurits ned med . Varje nytt "kompetensjobb" i genererar ju med nuva- rande skatteuttag i runda tal en halv miljon i skatteintäkter. Om detta skatteuttag är rimligt kan som framgått av tidigare avsnitt ifrågasättas. Men skatter mer i nivå med övriga skulle ju öka möjligheterna att styra kompetensinvesteringar hit. Om ISAs verksamhet skulle generera mellan 50 och 100 kompetensarbeten skulle satsningen framstå som utomordentligt framgångsrik med nya skatteflöden som efter uppbyggnadsfasen skulle vara mångd ubbelt större än organisationens budget. Men detta är inte den allra viktigaste effekten. Den handlar istället om att upprätthålla den kompetens som redan finns. Om de svenska storföretagen flyttar ut kompetensarbetare i den takt som planeras, kan detta få närmast katastrofala följder med många tusen förlorade kompetensjobb. Men även utan en sådan "utvand- ring" kommer de att anpassa sig till den internationella arbets- fördelningen genom att flytta en del av kompetensen. De svenska kompetensblocken tunnas antingen ut drastiskt eller långsamt. I det ena fallet hjälper inga motåtgärder men i det andra går det att upprätthålla en "kritisk massa" genom att utländska företag träder 66 ISAs aktiviteter SOU 1997:191 in i de svenska företagens ställen. Detta är Invest in viktigaste uppgift. Statistiken över de internationella investeringsflödena blandar äpplen och päron och det är svårt att reda ut riktigt vad som är vad. Men ett är säkert, investeringarna över gränserna ökar mycket snabbt. 1988 var bruttoflödet i världen 150 m iljarder dollar och 350 m iljarder dollar. Det land eller den region som inte kan försvara sin andel av ett sådant tilltagande flöde med anpassad politik och aktiva insatser riskerar att hamna utanför välstånds- utvecklingen. Resonemanget leder inte nödvändigtvis till att det skulle vara lönsamt att satsa i större skala på ISAs verksamhet. Dels kan inte en verksamhet byggas upp hur snabbt som helt dels finns det ännu inget som tyder på att större och kraftfullare insatser automatiskt skulle leda till fler projekt i de nischmarknader som myndigheten valt att verka i. Förslaget i den här utredningen är att den satsning som påbörjats fullföljs utan nedskärningar och att dimensioneringen av fortsatta verksamheten närmare utreds eller 2001. Men besluten om hur skall få en större del av de inter- nationella kompetensinvesteringarna handlar inte om några tiotal miljoner hit eller dit i ISAs budget utan om miljardflöden i margi- nalskatter. Hotet kommer som nämnts från de högutbildade svenskar som vill ta sin kompetens med sig och flytta utomlands. har det handlat om individer men kommer i värsta fall hela industrior- ganisationer med många decenniers kompetens att omlokalisera för att medlemmarna i organisationerna skall kunna få ut en större del i den förädling de aktivt bidrar till. Det är en utveckling med större konsekvenser än de utslagningar som skedde . För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir.1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:24) samt redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). I de båda första avseendena har ISAs arbete redan diskuterats. Åtagandet är som konstaterats mycket marginellt i jämförelse med de skatteflöden som står på spel. När det gäller de regionalpolitiska konsekvenserna har det konstaterats att de selektiva strategierna från har vissa målkonflikter inbyggda på det regionalpolitiska området. När det gäller de jämställdhetspolitiska konsekvenserna har sannolikt investeringsverksamheten snarare positiva än negativa konsekvenser, eftersom de kompetensarbeten som kan tänkas bli resultatet av de flesta av ISAs projekt är sådana som passar båda könen lika. Om konsekvenserna för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet är inte mer att säga än att fler jobb och bättre företagande sannolikt leder till mindre brottslighet. Det finns också en ekonomisk internationell brottslighet som tar fasta på stora skillnader i skattenivå mellan olika länder. Ett i "EUs mitt- fåra" skull få mindre av sådan brottslighet. Anpassningar till det internationella investeringsklimatet leder till minskade skatteintäkter och sämre möjligheter att upprätthålla den sociala servicenivån. Detta får negativa effekter för många människor. Men en närmare diskussion om dessa effekter är tämligen meningslös att föra i denna utredning eftersom något "status quo" inte existerar som realistiskt alternativ. Skatteunderlaget kommer att minska på ena eller andra sättet, antingen genom att näringslivet förlorar kompetensarbetare eller genom att dessa kompetensarbetare stannar och betalar lägre skatt. Den som i likhet med denne utredare har en optimistisk syn på marknadsekonomins förmåga att lösa olika problem förespråkar det senare alternativet som det minst smärtsamma. En stor del av utredarens källor är nämnda i texten. Särskilt gäller det ISAs olika skrifter och utredningar som alla lästs och beaktats. Eftersom och de olika intervjuerna gjorts i anony- miserad form anges här inte företagen och intervju-personerna. Till bakgrundsmaterialet hör tre böcker i en serie om svenska företag som utredaren skriver och delvis har publicerat. (Företagsledarnas århundrade 1-3 ). De bygger i sin tur på ett mycket omfattande källmaterial. Utredaren har också gjort en faktasökning i den internationella finansiella pressen, i tidningar som , , och Handelsblatt. Utvärdering av verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en utvärdering av verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i , Invest in , , som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. Myndigheten har endast bedrivit operativ verksamhet . Det är därför för tidigt att göra en regelrätt utvärdering av dess resultat i fråga om utländska nyinvesteringar och nyetableringar i . Däremot är det angeläget att med hjälp av kvantitativa och kvalitativa mått och metoder värdera de arbetsmetoder och den strategi som myndigheten valt. Jämförande studier bör göras med motsvarande organ i andra europeiska länder. Utredaren skall värdera och, när så bedöms motiverat, föreslå förändringar av verksamheten och dess inriktning, resurser, uppbyggnad, organisa- tion, bemanning och genomförande med avseende på myndighetens uppdrag. Utvärderingen skall avse verksamheten - . Utredaren skall avsluta sitt arbete . inrättades och har t ill uppgift att genom information och kontakter aktivt medverka till att utländska företag i olika former investerar i eller samverkar med svenska företag för att få till stånd nyetableringar och nyinvesteringar. var ISA:s arbete främst inriktat på att inrätta myndigheten och att rekrytera personal till kontoren i , och . 1996 har huvudsakligen haft karaktären av ett uppbyggnadsår för att myndigheten successivt bl.a. skulle kunna inleda den internationella sökprocessen för att attra- hera utländska investerare. Omfattningen och betydelsen av utländska investeringar i världs- ekonomin, och följaktligen i enskilda länders och regioners eko- nomier, ökar oavbrutet. Internationaliseringen har lett till omfat- tande svenska investeringar utomlands.