sou · GLB3158d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Den absolut vanligaste kritiken av som delta- garna framförde var den att de inte kunde styra utbildningen. De var missbelåtna med att de aldrig blev tillfrågade om vad de ville lära sig: Det var ingen som lyssnade på vad vi ville med utbildningen. Otaliga gånger när vi frågade om vad betytt för dem själva kom de helt automatiskt in på vad det betytt för . Det var som om det inte ingick i deras förståelse av utbildningen att den kunde vara bra för dem. Eller det verkade så främmande för många att relatera utbildningen till sina egna behov. Den frågan som är elementär och som de flesta ställer sig när de börjar en utbildning nämligen: Varför går jag den här utbildningen och vad ska den leda till?, den frågan hängde i luften och den fick Volvoarbetarna aldrig tillfälle att ställa 264 rekrytering, vägledning och lokal samverkan Vår förhoppning är att de som blir föremål för får tillfälle att ställa den. Det är de lågutbildade som i första hand ska erbjudas utbildning inom ramen för . En grupp som ofta fokuseras i den vuxen- pedagogiska forskningen. Deras negativa utbildningssyn har bland an- nat beskrivits av m.fl.16 som instrumentell eller snäv: Korttidsutbildade saknar utbildning, därför får de arbeten som inte kräver en yrkeskunskap. Arbetena är därför ofta sådana, att någon kunskap inte kan vinnas ur dessa och inte heller något behov av de korttidsutbildade har en snäv och instrumentell syn anser de sig inte behöva yrkesutbildning om inte Det här beskrivs som den onda cirkeln. Den låter sig brytas genom att antingen förändra arbetssituationen, så att den kräver utbildning av instrumentella skäl eller att de lågutbildade bereds plats i utbildning eftersom utbildning i sig förmår bryta den onda cirkeln. Ett syfte med skulle kunna beskrivas som att förmå bryta den onda cirkeln och ge individerna de kunskapsmässiga och andra nödvändiga förutsättningar de behöver för att kunna delta i det livslånga lärandet.18 Utifrån de beskrivningar av utbildning som vi här valt att lyfta fram blir det knappast fruktbart att beskriva deltagarnas utbildningssyn som snäv eller instrumentell. Det är också svårt att föreställa sig vilka onda cirklar som skulle brytas upp tack vare utbild- ningen. Kanske är det så att människor får den utbildningssyn som utbildningen förtjänar? Den fråga som det finns anledning att ställa är vilken syn på utbildning som genereras när människor i så hög utsträckning lyfter fram andra funktioner än den att utbildning ska generera kunskap. Hur påverkar det deras vilja till det livslånga lärandet? Och är det konstigt att de är negativa när de inte uppfattar utbildning som något som är kopplat till deras egna intressen? Utan att göra några generaliseringar eller påstå att den bild vi här valt att belysa är dominerande så vill vi ändå hävda att den här beskrivningen är viktig att lyfta fram. Vad händer med det, så omtalade, kunskaps- rekrytering, vägledning och lokal samverkan samhället om utbildningens syfte mer och mer kommer att förknippas med oro och kris i stället för att uppfattas som ett medel för kunskaps- utveckling? Våra erfarenheter av Volvoundersökningen gör att vi vill betona till synes självklara krav som måste ställas på utbildningsprogram för vuxna men som tenderar att falla bort när företag och institutioners intressen dominerar och inte nödvändigtvis sammanfaller med deltagar- nas. Det borde vara självklart att vuxna människor ska ha rätt att välja sin utbildning utifrån egna erfarenheter, intressen och önskemål. Det torde vara viktigt för motivationen. När det gäller uppdragsutbildning, då flera aktörer är inblandade, måste det också vara viktigt att syften och mål klargörs med ett utbildningsprogram, för att den inte skall leda till besvikelser såväl hos utbildningsdeltagarna som beställare och utförare. Det här är kanske inte så enkelt som det låter. Det handlar inte bara om informationens tydlighet utan lika mycket om att den går fram och är trovärdig. Utbildning under hot är nog alltid problematisk då den kommer att associeras med annat än lärande vilket våra exempel ovan visar19. Följderna av detta kan knappast bedömas som annat än negativa. Ett kunskapslyft som inte beaktar dessa synpunkter befarar vi ha stor risk att missa målet. , A., Wealth of nations, vol 1, s. 1. Pasinetti, L.L., Structural change and economic growth, s. 22. 4En annan beskrivning av motiven till folkskolans framväxt är att den ersatte kykans roll att ge massorna en social fostran. , E, Från till social fostran. Häften för kritiska studier nr 5–6 1973. Janossy F. (1968) . Brody, A. (1985) Slowdown: Global economic maladies, . 266 rekrytering, vägledning och lokal samverkan 7 , M. (1965) Intelligentian som överklass. 8Bluestone, B., The inequality express, The American , no 20 (1995), s. 81–93. 9 , C./Soete, L., Work for all or mass unemployment. 10Wever/, Human resource development in the US and , Inter- national contributions to labour studies 3 (1993). 11Carlén, M./, U., I väntan på nästa modell. En studie av Övervintrings- projektet för Volvoanställda vid , 1996. 12Det som kom att kallas labour-hoarding dvs det förhållandet att industriföretag under lågkonjunkturer försöker behålla delar av arbetarna i väntan på bättre tider då det är förenat med stora kostnader att skaffa ny arbetskraft har ibland associerats med att företagen värnar om arbetarnas kvalifikationer. Detta är nu ingen ny företeelse i svensk ekono- misk historia. Redan under den s.k. bomullshungern under det då de svenska bomullsspinnerierna stod stilla p.g.a. råbomullsbrist var det många spinnerier som lät sina spinnerskor gå kvar – till starkt reducerad lön – och städa, laga och reparera i fabrikerna just för att de inte ville bli av med sina spinnerskor. (Se T , Industria- lismens samhälle, 1942, s. 362) I regel har vi associerat det med studier och förklarat det med att spinnerskor som tog jobb som piga fick sin industriella arbetsmoral fördärvad (E. P. , Herremakt och folklig kultur. 14Här blir det tydligt att den flexibilitet i utbildningen som efterfrågas i om att undvika oönskade inlåsnings- efekter av dem som går utbildningen står i strid med deltagarnas och utbildningsarrangörens krav om kontinuitet och planering av utbildning. 16Larsson, S m.fl.: Arbetsupplevelse och utbildningssyn hos icke facklärda. 17Larsson, S m.fl.: 1988. 18En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. SOU 1996:27. s. 10 19jämför användandet av termen kriminalvård där vård kommer att uppfat- tas som straff av vårdtagaren. rekrytering, vägledning och lokal samverkan 268 rekrytering, vägledning och lokal samverkan SSVH i samverkan med skogsindustrin – distansutbildning för lågutbildade genomför för vuxna i (SSVH) ett projekt tillsammans med skogsindustrin, vilket huvudsakli- gen finansieras av och Kompetensutveckling (). Investeringar i teknisk utrustning bekostas av delta- gande företag. Här nedan beskrivs projektets idé och upplägg samt gjorda erfarenheter. Utifrån detta ges avslutningsvis några mer generella syn- punkter på distansutbildningens möjligheter i företagens interna kompetenshöjning. Med skogsindustrins tekniska och organisatoriska utveckling och allt- mer decentraliserade arbetsformer ökar kraven på såväl ansvar och kreativitet som bredd- och spetskompetens. Medarbetarkompetens är en mycket viktig förutsättning för det totala kvalitetsarbetet. Anpassning till den teknologiska utvecklingsprocessen är liksom förståelse för det alltmer betydelsefulla miljöarbetet viktiga motiv. Den fort- och vidare- utbildning som bedrivs i branschen förutsätter i huvudsak att de anställda har en gymnasial utbildning. Brister i baskunskaper medför svårigheter för dem att tillgodogöra sig vidareutbildning och därmed kompetenshöjande åtgärder. Många inom skogsindustrin, vilka ansvarar för kvalificerad datorstödd övervakning av tillverknings- processer, har endast grundskoleutbildning. En lärande organisation och Livslångt lärande är redan begrepp som omfattas av de flesta företagsledare och fackliga organisationer. Problemet är att organisera utbildnings- och utvecklingsinsatserna så, att de tillsammans med en omfattande motivationsprocess skapar förut- sättning för detta lärande i direkt anslutning till och som en naturlig del rekrytering, vägledning och lokal samverkan För detta krävs nya studieformer som bland annat innebär distansutbildning med hjälp av modern informationsteknik. Idén till det projekt som beskrivs föddes , då SSVH anordnade en utbildning i Drift och underhåll för skiftgående personal i Husumfabriken (MoDo). Medarrangör var i . Resultatet blev lyckat och kursdeltagarnas vilja att fortsätta studera väcktes. Många av kursdeltagarna upptäckte då också att de skulle ha klarat kursen med betydligt bättre resultat, om de haft bättre grundkunskaper. Skiftgående personal borde alltså erbjudas möjlighet att studera kärnämnen för att de därmed bättre skulle kunna tillgodogöra sig fram- tida vidareutbildning och fortbildning. Svårigheten för denna kategori att studera traditionellt var – och är fortfarande – framför allt att de på grund av sin arbetstid utestängs från studieformer med schemalagd återkommande lärarledd undervisning. Detta tillsammans med det fak- tum att SSVH arbetat med distansutbildning ledde till att projektet utformades så att utbildningen skulle vara till- gänglig för den studerande och anpassad efter individens behov och kunskapsnivå. Projektets övergripande mål är att utforma och utvärdera IT-pedago- giska arbetssätt och arbetsformer för utbildning av skiftgående personal inom processindustrin via distansutbildning. I målet ingår att ge delta- garna kunskaper på gymnasienivå i ett antal allmäna ämnen, i första hand matematik, kemi, fysik, engelska och svenska. Det gäller A- kursnivå i samtliga kärnämnen. I projektet ingår tretton pappers- och pappersmassebruk i . Bruken är geografiskt spridda från () i norr till () i söder och är representativa för branschen beträffande kapacitet och antal anställda. Tio till femton deltagare per ämne och arbetsplats ges tillfälle att inom projektets ram delta i utbildningen. Kursdeltagarna nivåplaceras ämnesvis med hjälp av tester. Samtliga deltagare studerar på sin fritid. För att nå målet om en tillgänglig utbildning anpassad efter individens behov och kunskapsnivå kan användande av teknik vara ett sätt. Med teknik avses här dator och hjälpmedel till denna, video- och 270 rekrytering, vägledning och lokal samverkan telefonkonferenser m.m. För SSVH:s del är denna studieform en ut- veckling av den studieform som skolan använt i sin distansutbildning. SSVH har utvecklat studieformer baserade på dator- kommunikation. I samband med kursstart ges kursdeltagarna en grundläggande kurs i datoranvändning med huvudsaklig inriktning på kommunikation. Det är då viktigt att markera att uppbyggnaden av grundkompetens i dator- användning inte är något som kan ske enbart via en eller flera korta kurser utan är en process som med nödvändighet måste få ta . Individernas olika livssituationer omöjliggör alltför lång bortavaro från arbete och familj. Skiftgående personal har dessutom sådana arbetstider att traditionell utbildning är omöjlig. För att realisera största möjliga inlärning på arbetsplats eller bostads- ort sker större delen av inlärningen med hjälp av ny teknik i kombination med handledning. Därmed ger vi lärarrollen en ny innebörd. Med hjälp av teknik och lärcentrum kan också inlärning och studieinsatser ske med stort tidsoberoende. Tekniken är framför allt avsedd för kommuni- kation mellan kursdeltagare och handledare mellan de återkommande träffarna. Dessa träffar sker – förutom en första personlig kontakt på arbetsplatsen mellan kursdeltagare och lärare – med hjälp av video- konferensuppkopplingar. Projektet leds av en styrgrupp som består av representanter för Skogs- industrins i , SSVH, och arbetsgivareorganisationen . Förutsättningar för en bra distansutbildning Eftersom användning av ny teknik är ett av projektmålen, är det intres- sant att det finns olika tekniklösningar inom projektets ram. De flesta bruk har byggt upp lärcentra där kursdeltagarna har tillgång till datorer, videokonferensutrustning, fax osv. Men på något bruk har man inte byggt upp ett lärcentrum utan i stället sett till att de studerande har dator i hemmet. På flera ställen kan kursdeltagarna också studera från sin arbetsplats i manöverrummen vid exempelvis låg arbetsbelastning. Fö- retaget har då installerat särskilda utbildningsdatorer för detta ändamål. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Teknik och tekniklösningar spelar vid sidan av arbetssätt och arbetsfor- mer en betydelsfull roll i distansutbildning överhuvudtaget och speciellt i detta projekt. Pappers- och pappersmassebruken är ansvariga för anskaffningen av nödvändig utrustning, dvs. videokonferensutrustning, multimediaförsedda datorer, fax och telefon samt internetabonnemang med bl.a. First Class. Beslutet att lägga ansvaret för anskaffning av teknik på företagen grundar sig på tanken att det bör vara företagens uppgift att skapa de yttre förutsättningarna för en positiv attityd till livslångt lärande hos sina anställda. Av den anledningen har därför företagen tillsammans med SSVH skapat ett lärcentrum där utrust- ningen placerats. Många talar om lärcentrum och tillmäter dem med rätta stor betydelse i det nationella . Genom att bygga upp lärcentra ökar tillgängligheten för vuxna att genom modern teknik få tillgång till utbildning. Det är särkilt viktigt för alla som står utanför arbets- marknaden. Men även för dem som har arbete och då i synnerhet för dem som genom oregelbundna arbetstider har svårt att hitta passande utbildningsformer utgör närheten till ett lärcentrum en ny och stimule- rande möjlighet. SSVH har sett stora fördelar med att inreda ett lärcentrum på ett trivsamt och studiemotiverande sätt, med en miljö som passar så många som möjligt. Geografiskt har vi i detta projekt försökt lägga lärcentret i direkt anslutning till fabriksområdet, så att de anställda har tillgång till lokal, utrustning och övriga läromedel i princip dygnet runt. Eftersom deltagarna studerar på sin fritid, är det ett ytterligare argument för att lärcentret bör lokaliseras så nära arbetsplatsen som möjligt, så att den anställde kan gå dit på väg till eller från sitt arbete. Elva av tretton bruk har iordningsställt lärcentra som uppfyller dessa krav. Det har dock inte varit helt lätt att engagera företagen i att tänka på den inre miljön, det vill säga betydelsen av att ge rummen en varm och avkopplande färg, passande gardiner, ändamålsenliga möbler och kan- ske till och med en kaffeautomat i närheten m.m. Det kan tyckas trivialt att påpeka detta, men det finns klara belägg för att motivation och resultat höjs i en trivsam miljö. Det är alltför lätt att invagga sig i tron att nu har vi ordnat det bra – med datorer och allting och därmed nått målet att skapa ett lärcentrum. Så enkelt är det inte! Hur var det då med det tolfte bruket? Där har man valt att utnyttja ett i kommunen redan befintligt lärcentrum, som ligger på gångavstånd från 272 rekrytering, vägledning och lokal samverkan fabriken och därmed uppfyller kravet på lättillgänglighet. Där har man också funnit en miljö som stimulerar till lärande. Ytterligare en fördel med att använda ett redan etablerat lärcentrum är att man därigenom får tillgång till kunnig och serviceinriktad personal. Ett av bruken hade låtit sina anställda hyra datorer för studier i hemmet. Denna lösning utnyttjas nu även för detta projekt. Det ställer vissa andra krav på studieupplägg och lärarroll. Anledningen är att större delen av kommunikationen sker virtuellt och att antalet fy- siska träffar kraftigt reduceras. Denna studievariant ställer också större krav på individen i och med att det traditionella stödet i klassrummet inte längre finns. Å andra sidan medför studievarianten större flexibilitet och anpassning till individens förutsättningar och livssituation. Eftersom arbetsbelastningen i manöverrummen kan vara mycket in- tensiv under långa perioder, måste den utbildningsdator som placerats där, kompletteras med datorer i antingen lärcentret eller i hemmet för att eleven skall kunna genomföra sina studier. Kontaktperson, handledare och IT-assistent För att förhindra att tekniken ska upplevas som ett hinder och störnings- moment för inlärning i stället för hjälpmedel, utser företagen en eller flera kontaktpersoner som blir SSVH:s förlängda arm på företaget. Dessa personer känner kursdeltagarna i deras arbetsroller och är ange- lägna om att företagens satsning på utbildning skall bli så bra och effektiv som möjligt. Till sin hjälp har de en tekniker, som dels kan vara behjälplig vid introduktionsutbildningen, dels åtgärda eventuella tek- niska fel. Kommunikationen mellan å ena sidan projektledare och kon- taktperson och å andra sidan mellan lärare/handledare och kontaktper- son är oerhört viktig. Undervisningen bygger i huvudsak på att deltagarna studerar på hem- orten med hjälp av handledare (lärare) från SSVH. Det gör handledarens uppgift annorlunda – jämfört med den vanlige lärarens. Handledarna arbetar till på distans via videokonferenser, kommunikation via datornät, datorstöd och elektronisk post. De struktu- rerar kursen och förbereder kursdeltagarna inför studierna. De hjälper kursdeltagarna att bearbeta stoffet, att via olika databaser söka kunskap, att via exempelvis insändningsuppgifterna ge kursdeltagarna återkopp- ling i deras arbete och värderar till slut resultatet i form av betyg. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Inom ramen för projektet har SSVH anställt en särskild IT-assistent vars huvudsakliga uppgift är att på respektive lärcentrum stödja kurs- deltagaren i användandet av IT-tekniken. Det är många grundläggande användarfrågor som möter IT-assistenten; exempelvis Hur skickar jag en e-post? Hur bifogar jag ett dokument? Var hittar jag webbkursen? Anledningen till att SSVH anställt en IT-assistent är att behovet av användarstöd är mycket stort och att bruken inte har personal som alltid hinner ge detta stöd till kursdeltagaren. Tillvägagångssättet vid rekryteringen har varierat från bruk till bruk. Tio till femton anställda kan delta per ämne och arbetsplats. Några bruk har valt att informera genom en artikel i personaltidningen och har i sam- band med detta skickat en blankett för intresseanmälan till all personal. Andra har valt att ligga lågt dvs. enbart riktat informationen till fackliga organisationer, arbetsledare, gruppledare och skiftledare. Avsikten har då varit att dessa skall sprida informationen vidare till sina medarbetare. På så sätt har man nått den målgrupp som projektet riktat sig till, skiftgående personal i processen. Vissa bruk har dock fått ett oerhört gensvar, medan andra fått tillgripa lock och pock för att få ihop femton deltagare. Vi kan dock redan nu ana att de bruk som redan före kursstart givit möjlighet till omfattande information från projektledningens sida har fått intresserade kursdelta- gare med positiv attityd till att använda tekniska hjälpmedel. I övrigt återstår många frågor att besvara just vad gäller rekryteringsprocessen och dess påverkan på det slutliga studieresultatet. Styrgruppen har valt att i första hand erbjuda vissa kärnämnen. Det beror helt enkelt på att det är i dessa ämnen som de anställdas grund- kunskaper är dåliga. Goda matematikkunskaper är till exempel ofta en förutsättning för att kunna tillgodogöra sig kemi och fysik. Båda dessa ämnen ingår i de flesta branschspecifika fortbildningsprogram. Intresset för studier i matematik blev också mycket stort. En förklaring till detta är att pappers- och pappersmassaindustrin i sig är naturveten- 274 rekrytering, vägledning och lokal samverkan skapligt inriktad och traditionellt fokuserad på hårdvara. En annan förklaring kan vara det faktum att av målgruppen är män, vilka av tradition hellre valt naturvetenskapliga ämnen än huma- nistiska. Det vanligaste argumentet för att välja matematik är dock att arbetsuppgifterna kräver goda matematikkunskaper. Engelska och svenska väljer kursdeltagarna ofta också för sin egen utvecklings skull. Det är roligt att förbättra sina kunskaper i engelska inför utlandsresor men de har också ett behov av att kunna uttrycka sig enkelt och vårdat i rapporter, protokoll, instruktioner m.m. Utbildning i kemi och fysik erbjuds också. Eftersom dessa ämnen, som tidigare nämnts, förutsätter goda matematikkunskaper så har inte den undervisningen kommit igång förrän . De flesta kursdeltagare som studerat matematik har antytt att de har för avsikt att fortsätta med just dessa ämnen. Här är några exempel på hur den konkreta undervisningen bedrivs i olika ämnen. Kursupplägg och studieform varierar naturligtvis men är i huvudsak överförbara till andra närbesläktade ämnesområden. I exempelvis matematik används förutom lärobok och lösnings- kompendium även webburen undervisning. Webben innehåller själv- rättande övningar och tester, förklarande texter, studieanvisningar, elek- troniska postsystem, konferenssystem, m.m. Dessutom sker regelbundna lektioner via videokonferenssystemet. I ämnet svenska har vi sökt anpassa kursens innehåll till den verklighet som målgruppen arbetar i. Kursdeltagarna har själva tagit fram relevant material som speglar deras vardag. Detta material används i stället för den traditionella läroboken. Läraren och kursdeltagarna använder konfe- renssystemet First Class där hela deras gemensamma kursmaterial åter- finns. I engelska används traditionella läroböcker som grundstomme i kur- sen. Dessa kompletteras med självrättande övningar samt frågor och diskussioner via dator. Av stor vikt är de länkar till extra webbar som lärarna tagit fram särskilt för denna kurs. I språk spelar den muntliga kommunikationen en mycket viktig roll. Det behovet tillgodoses genom video- och telefonkonferenser samt genom besök av läraren på respek- tive bruk. Som framgår av ovanstående förändras lärarrollen i denna form av distansutbildning från att vara styrande och aktiv till att bli handledande och flexibel. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Vårt projekt är ett pilotprojekt i så måtto att det är första gången som SSVH samverkar med så många företrädare och arbetsplatser inom skogsindustrin. Det är också första gången som SSVH med hjälp av avancerad IT distansutbildar anställda i samarbete med företag. Ett projekt av detta slag är därför mycket stort för SSVH dels därför att vi får möjlighet att utforma, dels utvärdera arbetssätt och metoder som är lämpade för en utbildning som till största delen sker per distans. Det är en studieform som uppmuntrar och uppmanar kursdeltagaren att själv ta ett större ansvar för studierna med stöd av läraren, och där kommuni- kationen sker via datornät och med flertalet lärarträffar på videokonferens. SSVH är naturligtvis också intresserad av att veta om denna utbild- ningsform är effektiv och om studieresultatet skiljer sig från SSVH:s andra studieformer. En jämförelse mellan varvade studier och projek- tet kommer givetvis att ske. Andra frågor som vi vill ha svar på är: –Är datorn ett hinder eller en möjlighet? –Hur skapa en bra lokal motivationsprocess på respektive bruk? –Hur kan teknikimplementeringen ske på ett bra sätt? –Vilka grundläggande datakunskaper måste kursdeltagaren ha för att klara denna studieform? –Hur kan läraren stödja den virtuella gruppen? –I vilka moment behövs lärarkontakt i realtid? –Kostar denna studieform mer än den smakar? –Passar studieformen alla kategorier studerande? –Finns det ämnen som fungerar bättre/sämre med detta upplägg? Många andra liknande frågor väcks också vid användandet av ny teknik i utbildningen. För att få ett mer systematiskt svar på dessa frågor görs en löpande utvärdering av projektet. Redan nu kan vi konstatera att projekt av den här typen med många olika parter inblandade är mycket spännande och intressanta.