sou · GLB3186 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan om denna vilja omsätts i hand- ling, det får vi se. Men jag önskar Småföretagsdelegationen all framgång i att övertyga om att de- ras lösningar är inte bara praktiska och bra utan också att man politiskt vågar ta sig an dem för det är det som är problemet. återkommer senare under . tänkte jag att vi skulle få företagare som kan berätta och ge en bild. och , var så goda kliv fram. som bedriver egen konsultfirma, har även erfa- renhet från större organisationer, senast . driver bygg-, plåt- och Jag tänkte be att allra först ge bilden utifrån småföretagarens horisont och synen på regler och villkor. Jag ska hålla mig till den konkreta myllan och berätta lite grann om min firma och om mina kamraters firmor och nätverk av kon- sultföretag vi håller på att bygga upp och de öden och äventyr vi har. Men jag måste ändå börja med den av kastade handduken, dvs. den svenska fundamentalismen. Jag är ci- vilekonom och började en gång min bana på RRV. Jag är alltså förvaltningsrevisor och har arbetat mycket med den svenska statsförvaltningsmodellen. är väldigt och synnerligen regle- rat. Dessutom har den svenska modellen ett annat särdrag, den svenska styrningen av de statliga myndigheterna med ett väldigt obe- roende tjänstemannastyre. Detta leder till att de svenska myndigheterna i princip bara har betalt för att se över, ta hand om sina egna paragrafer. De skall oförvitligt och i sitt tjänstenit se till den egna verksamhetens paragrafer och har inte betalt för att ta helhetshänsyn eller lyssna på vad säger att vi ska skapa tillväxt, få harmoni i landet eller vinna över konkurrensen med eller . Fundamentalismen sätter krokben för , och den gör att svensk industri har svårt att klara sig mot andra länder. Det märks mer och mer i EU nu hur andra länder har exportfrämjande åtgärder, har myndigheter som hjälper dem och puffar dem över trösklar. och svenska myndigheter har mycket, mycket svårare att göra detta – att kroka arm och hjälpa företagen framåt. Detta gäller i synnerhet de små företa- När kommer och knackar på porten är det lättare att göra undantag, men när jag med mitt lilla företag kommer och försöker åstadkomma någonting så är det väsentligt svårare. Ett typexempel på den här typen av fun- damentalism det tycker jag är en av mina kamrater, lilla verksam- het. driver ett företag som heter , ett företag som utvecklar en verk- samhet på ganska oplöjd mark. Man ska sälja barnomsorgstjänster och städhjälpstjänster åt företags anställda. var osäker på om barnomsorgstjänsterna, dvs. hämta barn på dagis, var momsbefriade. Hon skrev då till den lokala skattemyndigheten och frå- gade är den här tjänsten momspliktig eller inte. Barnomsorgstjänster på daghem är ju inte momspliktiga. Hon kämpade på och frågade. Hon ringde , myn- digheten undersökte och undersökte, det tog hemskt . Hon sa: Men jag har svårt att sälja mina tjänster. Jag har köpt ett stort bokningssystem och jag har mycket fasta kostnader och jag hyr en lokal. Jag måste ju få besked, jag kan ju inte sälja de här tjäns- terna annars. så fick beslu- tet från lokala skattemyndigheterna: Jo det är OK, det här är momsbefriat. Glad och lycklig gick hon till eller och fortsatte sina diskussioner om hur man skulle utveckla den här tjänsten till företa- gens anställda. Men så fick hon beskedet att nu överklagar det här beslutet. Nitiskt, det måste prövas, vi vet inte, det här kan säkert vara fel på lokala skattemyndigheten, alltså måste det överkla- gas. Man ser inte att säger gynna småföretagen, sätt igång, utan man tittar på just sina paragrafer och det är dem man koncentrerar sig på. Jag tänkte fortsätta med att berätta min Jag ska berätta om när jag försökte namnändra mitt bolag. Vi är några stycken som arbetar mycket tillsammans. Vi be- stämde oss för att ha ett gemensamt namn och för att särskilja bolagen så ville vi ha ett tillägg med våra egna namn. Jag skrev till och frågade om mitt bolag kunde få heta , som kunde särskiljas då från , eller osv. som är ett hyvens verk, ni- tiskt, bra, toppen, vi har generaldirektören här, detta hyvens verk tog sig an uppgiften att pröva mitt ärende och man kämpade på, jag tror man var uppe i så där . Jag ringde själv upp till . Det var aktivitet, man prövade, man kämpade på. Man var litet osäker på var ärendet låg, men jag skulle snart få besked. ungefär fick jag beslutet och det var ganska svårt att läsa. Det framgick i alla fall alldeles tydligt att jag hade fått avslag. Jag tyckte det var sorgesamt, för jag tyckte det var ett bra namn och som gammal konsulträv vet jag att det inte är upptaget. När jag tittade jättenoggrant i texten fram- gick det att det var avslag därför att jag hade satt ordet AB fel. AB får absolut inte, abso- lut inte finnas mitt i ett namn. Kan ni tänka er, jag hade skrivit . Det var ju helt fel. Det skulle vara antingen först eller sist och det hade jag inte tänkt på. Jag ringde och sa: Djäklar då sätter vi det sist! Men då sa handläggaren: , det går inte, det måste vara skriftligt på det. Jag fick författa en ny promemoria och skicka in och sa: Men kan väl beskedet komma ! De svarade: Men det vet vi inte, vi har inte gjort någon sak- prövning . Då återstod debaclet med att kolla om Källskär var ett bra namn eller inte. Då tycker jag att om man har betalt för att hjälpa företagarna att byta namn, då kan man, när man uppmärksammar att ett AB står fel, lyfta luren och fråga. Det hade ju snabbat upp handläggningen högst avsevärt. Så hade man kunnat börja sakprövningen på en gång. Om man inte står på paragrafernas sida utan på företagarnas sida, så gör man så. Då tänker man utifrån och in som alla företag börjar göra i , t.o.m. SJ serverar ju hyvens mackor . Det finns jät- temånga sådana här exempel på ärenden som tar oändlig tid, myndigheter som ägnar sig åt det allra inre egnaste livet. Jag har ett ärende på nu som är en över- klagan av ett beslut att jag inte får bygga till. Det har legat nu på länsstyrel- sen och det prövas på olika sätt. Man tänker absolut inte på mig och på min snickare som heter , på som hjälper mig att rita och på glasmästaren som heter . Sedan måste jag också ta tag i de här F- skattefrågorna. För det är en riktig rysare. Här har jag några kompisar som sitter där uppe. och , till- sammans med 16-17 andra ungdomar som precis håller på att gå ut , tekniska högskolan i och Universitet systemlinjen, hjälpte mig i ett stort projekt . Ni utbildade 200 småföretag i informationsteknik, informa- tiosnteknologi och i en kunskapsdatabas på Internet som heter SME-link. Många av er försökte tillsammans med mig och med flera av mina uppdragsgivare och mina nätverks- konsulter att bygga små egna firmor. F-skattsedel-debaclet, vad handlar det om. Jo, man har ett starta eget-paket. Skri- ver till lokala skattemyndigheter. förnedrande frågor om antalet uppdragsgi- vare. Man känner sig rannsakad, sorgsen och eländig. Man måste absolut ha fler än en uppdragsgivare. Får jag fråga er: hur många kun- der hade de i sin begynnelse? En, Telever- ket. Hur många storföretag har inte börjat med en kund? Varför kan inte och få börja med en uppdragsgivare. Du har inte förstått att Du med en kund är anställd. I det moderna samhället så är anställning inte alls detsamma som . Då hade man en livstidsanställning. är livet ett enda projekt. Jag vill återknyta till det här eländet med uppbördsdeklarationer, momsdeklaratio- nen. Jag betalar till min konsult varje gång hon deklararerar. Jag kla- rar det inte och jag är ändå en människa som har ett hyfsat allmänförstånd. Det är allde- les för krångligt! , jag tycker du har otroligt rätt i hela din syn på den fundamentalism som ligger i att den svenska staten helt undan- drar sig all risk vad gäller företagande. Vi förhandsinbetalar preliminärskatt fast vi inte ens vet om vi får någon vinst. Vi betalar moms trots att vi inte har fått betalt. Det är i konkurs i andra sammanhang så att staten har företräde, trots att staten och vi alla som medborgare får njuta frukten av ett duktigt företagande. Vi får se om vi hinner med kom- mentarer och frågor. , NN- bolagen, var så god. Jag är en småföretagare som håller på med tak och fasader av plåt. Även jag har startat med en kund och sedan har jag vuxit och blivit upp till 80-90-100 när det var som bäst i byggbranschen. så har det rasat och är vi nere i 30. Jag måste säga att jag beundrade . Han pratade alldeles utomordentligt bra. Tänk om han har fortsatt att vara ledare i ett parti som verkar sakna ledare. Det är ojust med ojusta regler och där har man momsen t.ex. Jag har minskat an- talet anställda på grund av att byggbranschen har gått ned, så har jag fått en liten favör: jag slipper nu betala in momsen i förskott. Men det finns 7 000 andra företag som är de som ska växa som får betala in momsen i förskott. Det verkar ohållbart. Sedan sjuklönen så tycker vi att det är en halv seger. Jag har t.ex. av olika skäl haft 5 anställda som har varit långtidssjuk- skrivna. En kille han vrickade knät illa och är fortfarande borta på grund av fotbollen. Då frågar man sig, är det här rätt? Först och främst så har han ju fått den här månads- sjuklönen från mig, sedan får han sjukpen- ning. På sjukpenningen betalar jag semes- terlön och på det betalar jag dessutom för privilegierad frånvaro. Det verkar snurrigt. Den andra killen fyllde och när han satt och täljde korvpinnar märkte han inte att pekfingret var i vägen. Jag fick betala för det också. Där kan man tänka sig att det borde vara lämpligt med t.ex. någon form av privat försäkring. nämnde också det här med turordningsreglerna. Jag har ett kom- pisföretag nere i . De klarade inte av att driva företaget på grund av den enor- ma nedgången i byggbranschen. De gick i konkurs. De tänkte, vi startar upp igen och tar två av de bästa grabbarna, vi bildar ett gäng på fyra! Stopp, stopp kom facket och sa: Det här godtar vi inte. Det där är ett sätt att försöka kringgå turordningsreglerna. Just nu så har man tagit upp det, det håller på att avgöras i AD. Jag hade som hastigast sex socialdemo- kratiska riksdagsmän hemma hos mig, satte upp en punkt: Går för långt? håller de på att inrätta skattebrottsenheter som kan få göra överraskningstillslag. Jag menar att om det är kriminella är det OK. Men ge er på de kriminella och ge fan i oss övriga som sköter sig. För att tala om hur illa just sådana här saker kan vara: period- iseringsfel av momsen. En kompis hade gjort ett jobb i storleksordningen 37 milj. Så rå- kade han glida med att be- tala momsen. Det som hände då det var att han fick ett straffskattetillägg på ! Man undrar ju om det är rimligt. Hur ser det ut för mig? Om jag gör ett jobb för 1 miljon, vad är det som händer då? På den där miljonen så drar jag in 250 000 i moms. Jag skaffar en gubbe 1,5 års arbetslön ca 300000. Sociala kostnader drar jag in på ungefär 135 000 och skatt på 110 000. Själv har jag ett ungefärligt täckningsbidrag på , det är alltså 200 000. På de 200000 ska jag driva företaget! Om det går riktigt bra för mig så kan jag få vinst på själva täckningsbidraget. Det ver- kar ju idiotiskt! Jag skulle hellre ha ägnat mig åt pengar! I stället har jag försökt att satsa på företaget seriöst – jag har lärt mig begreppet skomakare bli vid din läst. Om jag skulle åka på motsvarande smäll, så skulle jag göra ett jobb för en miljon och om jag försköt momsen felaktigt så skulle jag få betala 21 000 för att jag gjort det här jobbet! Då säger de här socialdemokratiska riksdagsmännen till mig: Ja, men det kan ju inte vara så här. – Nej det är just det jag säger. Det kan inte vara så här, men det är så här det är. När man då säger som vi småfö- retagare gjort att det enda vi vill är att av- veckla företagssubventionerna. Det är ojust med subventioner av olika slag. Jag har sökt mål4, för man måste ju hänga med. Då jag har ett företag som har 30 anställda har jag råd att tänka på det här själv. De som har en-två anställda, de ligger och dunkar i taket och har inte en suck att hinna med och tänka på mål4 och sådant. Det är väl- digt ojust. Om vi säger att vi inte vill ha bidrag, vi vill ha lägre arbetsgivaravgifter i stället. Varför inte ta det, det är väl en häftig morot. Det borde väl regeringen kunna ta direkt och acceptera! pekade på traditionen från myndighetsutövning och som mynnar ut ner mot den lille företagaren. Myndighe- terna är relativt många, reglerna är relativt omfattande och varje myndighet i sin syn säger: Här finns vi, här är våra regler och paragrafer som vi ska se till att de där nere följer. Varje enskild myndighet ser på sitt regelsystem. Längst där nere finns företaga- ren! Varje regel kan ju motiveras utifrån nå- gon slags logik. Men kanonaden där nere blir ju rätt omfattande. Delar du också upp- fattningen, , att det är bristen på sam- ordning som är viktig. En symbolfråga kan då vara att det finns en punkt varifrån man ska kunna starta och utveckla ett företag, namn, skattefrågor och allting sådant. Ett annat område det är hela inno- vationsområdet och företagsutvecklings- området. Det finns massor med verk som är proffs på olika aspekter men det finns ingen aktör som har som uppgift att så att säga ställa sig på innovatörens sida och hjälpa och dra honom. Det finns oerhört många ex- empel på det söndertrasade, högspeciali- serade, nitiska svenska statsmaskineriet. Ett annat exempel på myndigheternas nitiskhet det är myndigheternas förtjusning i de egna reglerna. Förslagen om förenklingar av regelsystemet som Småföretagsdelega- tionen har fått: Nästan ingenting av försla- gen kommer från myndigheterna själva. Nästan allting kommer från olika organisa- tioner och privatpersoner. De svarade inte. Nej, många svarade inte. Myndigheternas arbete med avreglering har vi några representanter för svenska myndigheter och svenska myndigheters ar- bete med regelfrågor här framme. Jag tänkte att de väldigt kort var och en får redovisa här hur deras arbete med avreglering och förenkling går och vad som har hänt. Tre viktiga insatser: som är vice generaldirektör, , , generaldirektör , och , som är överdirektör, . du får allra först börja, var så god. Det sas att myndigheterna lite grann lyst med sin frånvaro. Det gäller inte oss! I de 131 tipsen förekommer faktiskt Konkur- rensverket ganska väl representerat. Ni frå- gar kanske, varför är just småföretagen vik- tiga för . Man kan tycka att vi egentligen borde verka för att alla fö- retag behandlas på lika sätt, både stora och små. Men vår utgångspunkt är i första hand konsumentintresset. Som vi ser det måste det finnas en reell valmöjlighet för konsu- menten på marknaden mellan olika tävlande produkter. Det är då som det uppstår konkurrenstryck som höjer effektiviteten, höjer välfärden och driver på utvecklingen och garanterar att det blir konsumenternas behov som styr produktionen och distribu- tionen. Det är så i ekonomin att det är vanligare att företag växer än att de krymper, det är vanligare att företag slås ihop än att de splitt- ras upp. Detta innebär att det finns en ten- dens till koncentration på alla marknader. Koncentrationen hotar att begränsa valmöjligheten för konsumenten. Därför är det viktigt att fylla på nedifrån med nya fö- retag på alla marknader. Att små företag vi- dareutvecklas menar vi är avgörande för att hålla liv i en effektiv och dynamisk konkur- rens. Vi får många brev från företag och pri- vatpersoner som handlar om konkurrens- problem. Ungefär 2/3 av de breven kom- mer från företag och i de flesta fall är det små företag som skriver till oss. Det man klagar på är väldigt mycket. En kategori av det man klagar på är sådant som andra före- tag gör. Företag som är dominerande kan utnyttja sin styrka för att slå ut små kon- kurrenter, andra företag kan komma över- ens om att tillsammans försvåra för uppstick- ande företag, t.ex. att de trycker på leveran- tören att han inte skall leverera till den som priskonkurrerar. De här problemen, som gäller andra företag, har vi chans att komma åt genom att tillämpa konkurrenslagen. Det är svårare att komma åt konkurrens- begränsningar som det allmänna är upphov Och där finns det två huvudgrupper av problem som kommer igen i anmälningarna till . Den första kategorin av problem är konkurrens från företag som på något sätt får ekonomiskt stöd från of- fentliga medel. Bland exemplen finns det företag som kan utnyttja gratis arbetskraft eller där en del av lönekostnaden är subven- tionerad. Ett annat exempel är när stat, landsting eller kommun själva uppträder som företagare. Den säkerhet i kapitalför- sörjningen som offentliga näringsidkare har innebär alltid i realiteten en ekonomisk för- del jämfört med dem som arbetar med pri- vat riskkapital. Vi har fått många sådana exempel. För det mesta är det tjänsteföretag och småföretag som drabbas av den här kon- kurrensen på olika villkor. Den andra kate- gorin av problem som man skriver till oss om gäller det offentliga regelverket. Där finns dels regler som direkt diskriminerar småföretag jämfört med större, dels regler som mera allmänt försvårar etablering i bran- scher där småföretag är vanliga. Sedan bör man också vara medveten om att reglernas själva existens, mängden av regler och deras krånglighet kan vara ett stort hinder just för mindre företag. De har inte råd att ha sär- skild expertis och det är väldigt svårt. Småföretagsdelegationen riktade ett upp- rop till en massa myndigheter. Det gav oss anledning att ställa samman våra erfarenhe- ter. Dessa erfarenheter finns i rapporten som ni kan hitta utanför dörrarna. Där har vi redovisat ett 30-tal konkreta förslag, vad man kan göra för att förbättra situationen för småföretag. Det gäller t.ex. etableringshinder eller etableringsreglerna i vissa branscher, skattereglerna, konkurrenssnedvridande stödgivning. Det är småföretagens chanser vid offentlig upphandling, det är frågor om konkurrensen mellan offentliga och privata aktörer på marknaden. En av de uppgifter som regeringen har lagt på är att vi ska lämna förslag för att få bort hinder för en effektiv konkurrens i både privat och offentlig verk- samhet. Vi tror att åtgärder för att under- lätta småföretagens utveckling är bland de viktigaste vi kan göra för att vitalisera konkurrensen och på det sättet få fart på till- växt och sysselsättning. Detta är då i sin tur en förutsättning för att vi ska få en hållbar förbättring av konsumenternas situation. Vi tackar dig och återkommer med frågor och diskussionspunkter. ger jag ordet härnäst. Generaldi- rektör PRV. Dina tre bästa insatser framöver för avreglering, förenkling! Vad har Du? , Patent- och registre- ringsverket Vi har hand om stora lagstiftningskomplex som är internationellt reglerade/harmoni- serade. Patentlagen och varumärkeslagen är typiska exempel på detta. Där är det svårt att göra direkta förändringar i denna lag- stiftning. Jag ser ändå två omedelbara förändringar som vi bör kunna genomföra: Administrativ omprövning av patent (man ska inte behöva gå till domstol) Det vet jag är någonting som företagare efterfrågat. Det kommer vi att lägga ett förslag till regeringen om. Varumärkesområdet, förenklad hante- ring av förprövningen av varumärken. Man ska kunna få varumärken på ett enklare sätt. Gör man inte förpröv- ningen går det visserligen snabbare och kan bli billigare men det är större risk att någon annan har det där varumär- ket. Förväxlingsrisk – det är den andra sidan av saken. Sedan är det som företrädarna för företa- garna kommer mest i kontakt med PRV om –bolagssidan, den verksamhet som bedrivs uppe i . Där har vi faktiskt lagt ett antal förslag som dessutom har genomförts. Jag har en lista på tio punkter på sådana förslag typ att styrelseprotokoll för att styrka val av VD inte behöver ges in, två bestyrkta avskrifter av bolagsstämmoprotokoll behövs inte osv. Det finns en rad sådana här små, men som jag hoppas, ändå förenklingar som faktiskt har genomförts. Vi har också tittat på de här 131 punk- terna, tipsen som Småföretagsdelegationen kom med. Det var ju väldigt få som direkt berörde bolagsområdet och väldigt lite på patentområdet. När det gäller samordning vill jag gärna säga att jag tycker att det som har kommit fram här, och som ställde sig bakom, att man via en registre- ring hos PRV (alla företag måste registreras hos PRV) även skulle kunna lösa andra frå- gor. Det skulle vara väldigt lätt för oss med uppkopplingar mot andra myndigheter, ut- färda F-skattsedel eller se till att man i varje fall inte behövde lämna in en ansökan. Detta skulle vi kunna göra på andra områden också. Vi skulle kunna sitta som spindeln i nätet. Det tror jag faktiskt är det som skulle kunna vara till störst praktisk nytta. Även statistikuppgifter skulle kunna lämnas till ett ställe, t.ex. till oss. Man ska inte behöva gå både till SCB och PRV osv. Samordningen mellan myndigheter, som har kommit fram i diskussionen här, det skulle jag vilja sätta upp som en första punkt –som vi skulle kunna jobba med konkret för företagen. Sedan vill jag gärna lägga till att vad redovisade hur hon har blivit bemött och hennes ärende handlagts – så ska det förstås inte gå till. Jag hoppas att det är, trots allt, ett undantag, ett olycksfall i Vi predikar nu väldigt mycket och har fått påtaglig omläggning av PRV:s ar- bete i riktning mot en ökad kundorientering. Vi har också formellt lagt fast att vi fr.o.m. ska jobba med kvalitetssäkringsarbete enligt stiftelsen svensk kvalitetsmodell – där kundorientering är punkt nr ett i de grund- läggande värderingarna. Allt vårt arbete det ska vara inriktat på att kunderna ska få den hjälp de behöver. Vi ska bort ifrån det introverta, som jag uppfattade att pratade om, för att i stället se till vad kunderna behöver. Handläggaren hos oss som hade firmagranskningsärende borde ha gett dig tips om vad det var som var fel, i stället för att bara låta det ligga till sig och sedan komma med en formalistisk invändning. Får jag ändå lägga till att myndigheterna är nitiska, javisst. Men ibland är vi för lite nitiska. De knappt som jag varit chef för har jag haft att ta ställning till en 15-20 anmälningar till JK – där något före- tag begärt skadestånd av PRV för att vi släppt fram firmanamn någon annan har ansett är förväxlingsbara. En viss prövning måste trots allt ske. Men jag tror att långsiktigt så kom- mer även firmaprövningen, dvs. prövningen av bolagens namn, att förenklas och bli mera en prövning i efterhand. Det går i längden inte att sitta med de väldiga mängder det är frågan om utan att förenkla hanteringen. Vi har 400 000 verksamma företag och 900000 registrerade objekt. Vi är tvungna att förenkla, dvs. ändra firmalagen så att man har förenklad pröv- ning. Snabbhet och kostnadseffektivitet är antagligen trots allt viktigare för vår del i varje fall än att ändra regler. Vi jobbar mycket med detta. Vi sätter upp tider för hur snabbt saker och ting ska vara hand- lagda. I princip ska man, om papperen är i ordning, få ett företag registrerat . Vi får 10 000 telefonförfrågningar per dag. Målsättningen är att de ska besvaras omgående eller senast . Vi kom- mer nu att göra en stor IT-omläggning med möjligheter att koppla upp sig via Internet, ta del av alla våra uppgifter i alla register. Det sker väldigt mycket för att snabba på, förenkla och förbilliga. Vi tackar dig så . , Arbetarskyddsstyrelsen, vad har ni gjort och ska göra för att uppnå större enkelhet, av- reglering, ökad effektivitet? Jag förstår varför jag är här. Vi svarade på Småföretagsdelegationens upprop att vi re- dan 1990 hade insett att vi har för mycket regler. Vi har satt ett internt mål om att minska regelmassan fram . Vi har halverat våra handläggnings- tider på överklagningsärenden, vilket na- turligtvis för småföretagaren är viktigt. Det gjorde vi – det kostar kraft men det är viktigt att man gör det. Det står både regelförbättring och avreg- lering i papperen till den här hearingen och jag föredrar regelförbättring. Jag tror vi be- höver regler! Men vi har sagt att vi måste ha dem därför att de ger konkurrensneutralitet.