sou · GLB3147 · 1998-01-01 00:00:00 — Många har personliga erfarenheter av nära anhörigas död eller allvarliga sjukdomar som kommer att leda till döden. Hotet, att man väntar på döden, är svårt att förstå. De allra flesta tänker på detta med bävan. Att döden kan drabba mitt i en vanlig och trevlig vardag är märkligt och skrämmande. Men det finns också de som ser mer naturligt på döden och som tror att de riktigt gamla kanske längtar efter att få sluta sina dagar. Att berätta minnen om den som dött är en lättnad för flera barn Morfar ska dö snart. Han har cancer och tar cellgifter. Jag fick reda på det för en månad Jag träffar honom . Han vill inte dö, det är hemskt. Han är och har ett nytt barn, som är ! #HARLOTTA ¥R. Min låtsasfarfar fick cancer i magen. Jag satt i hans knä. Jag visste inte att han var sjuk Jag minns begravningen. Vi brukade vara mycket i trädgården han och jag. Min morfar dog . Han var med på mitt kalas och sen åkte -ARKUS ¥R. Gammelmormor var jättesnäll, hon gav mig saker. Hon dog på ett sjukhus för att hon var gammal. Jag var då, men jag kommer ihåg henne mycket. *ULIA ¥R. Morfar rökte och hostade mycket. när mormor var ute och handlade fick han Jag blev ledsen när mamma ringde och berättade att morfar dött. är mormor sjuk. Hon ligger på lasarettet och har cancer. Jag har hälsat på henne en gång. *ENS ¥R. När sjuårige ska tala om hur det är att bli gammal, hittar han inget bra svar. Efter en lång paus säger han att han inte vill dö, att det är otäckt att tänka på det. Sedan berättar han att farmor är död och att han och mamma brukar gå och lägga blommor på graven. Det känns sorgligt. minns sin gammelfarfar. Han hade lite hår och dog för att han var så gammal. Tolvårige mormor är också död. Hon var rökare och dog i lungcancer: Men hon bakade goda chokladmuffins. Jag träffade henne mycket när hon var sjuk. Jag var med på begravningen. Jag kommer ihåg när ambulansen kom. Morfar bodde hos oss och fick en blodpropp i hjärnan. Han dog inne på sjukhuset. Farfar dog när jag var . Ändå tycker jag att jag kände honom väl, farmor och hennes föräldrar talar så ofta om honom att han nästan känns levande. -ISCHA ¥R. Jag tror att det är ganska skönt för vissa gamla att veta att snart ska jag dö. längtar nog lite efter döden eller så är hon rädd. Det verkar tråkigt, hon är ensam. Det vore bättre om hon hade en katt, eller så. *OHANNES ¥R. Alla blir äldre - vad gör Du när Du blir gammal Den egna ålderdomen då? Tanken på att åldras försöker barnen skjuta undan. Jag vill vara barn hela livet. Särskilt de små tror sig veta att gamla egentligen vill vara unga. Att det syns på dem. Men andra tror att det kommer att bli ganska skönt att bli gammal , , ska vila och ha skoj med sina barnbarn, gå på marknad och bada i sjön med dem. Hon har också en plan för sin ålderdom - hon ska dela lägenhet med en kompis, så vi får sällskap. Hon fortsätter och så är jag snäll, jag ger bort mycket, så jag tror att jag kommer att få mycket hjälp. Litet tröstande säger , , det är nog roligt att få bli gammal. Det händer mycket då också. Om man är gammal och sjuk, kanske man tänker att man har gjort sitt, är man pigg vill man fortsätta leva. #HARLOTTA ¥R. Många tycker annorlunda. När de bedömer hur de kommer att bli som gamla, jämför barnen med vad de tycker är roligt . De flesta barn jag träffar gillar liv och rörelse, lek och spring och många av dem omges av äldre som lever ganska lugna och stillasittande liv. Det är få som reflekterar över om gamla väljer en stilla tillvaro eller om krämpor eller brist på ork tvingar gamla ner i fåtöljerna. Många kopplar det stillsamma till tråkighet och därför finns det ett slags trist begränsning i att bli gammal: Man kan inte springa och busa så mycket. Någon ska komma och hälsa på så att man får sällskap och prata. Jag är lite rädd för att bli sjuk, att inte må bra. -IKAELA ¥R. Det verkar jobbigt att vara gammal. Man kan inte direkt springa. Det är trist att man har levt sitt liv. Men mina släktingar är nöjda, fast de inte har levt perfekta liv. -AGDALENA ¥R. Att bli gammal blir nog svårt på ett sätt. Då orkar man inte lika mycket. Man blir sämre. Vissa äldre är jätterika. Jag vill ha det normalt, ha pengar till det jag behöver. Jag vill behålla kontakten med . -ISCHA ¥R. Det är nog inte så roligt att vara gammal. Man saknar ungdomskompisar, allt roligt , det är svårare att springa runt om man är gammal. Jag vill vara tillräckligt stark för att klara att laga min egen mat och inte behöva ha en läkare som sköter mej. Jag vill bli gammal i . #ASSANDRA ¥R. Man ska vara glad för att man lever, så att man inte tycker att livet är för trist. Några tycker att det till och med verkar skrämmande att bli gammal. De har sett gamla som de tycker förlorar kontrollen över sina liv, som börjar minnas sämre och som kanske kan uppträda lika värdigt som . När man är gammal har man inte lika mycket kontroll som när man är ung, man kan ha problem med minnet. Jag vill ha lugn och ro när jag blir gammal, så inte barnen skriker och har sönder huset. Man kanske känner att man snart ska dö? 3UE %LLEN ¥R. Det verkar tråkigt att bli gammal. Man har inget att göra. Man väntar på sin grav. ha lugn och ro, ingen ska störa mig. Men jag tror att jag kommer att få oväsen runt mig för jag kommer att bo i stan. Det verkar tradigt att vara gammal. Man har ont överallt, , det har mormor, hon talar om recept och sånt . Jag vill ha det bra när jag blir gammal, men jag vill inte ha ont. Och jag vill inte ha rynkor. Det verkar jobbigt att bli gammal. Man ska snart dö. ,OUIS ¥R. Han har få kontakter med äldre. Mamman och mormodern har brutit med varandra och farföräldrarna lever i ett annat land. Han vet att farmodern är döende. , däremot, har nära relationer till flera äldre. Han lever i en värld med mycket stim och stoj och ser att ålderdomen ger en hel del nya möjligheter. och , 8 och , kan se fördelar med att bli gamla även om det är allra roligast just . De tänker sig en ålderdom med ett skönt vardagsliv, fina hus och god mat. Våfflor allra helst, tycker . Ensamhet är inte något som uppskattar. Hon vill ha många som hälsar på när hon blir gammal. Men tycker att man kan behöva vara lite ensam ... Olika erfarenheter speglas också i svaren från och Per : Man kan sitta inne och vila hur mycket man vill. Jag vill ta det lugnt när jag blir gammal. Jag tänker inte så mycket på det. Jag vill inte bli gammal, det är så kul . Det blir kul att bli gammal om man har pengar och är frisk. Inte om man är ensam. Den kanske svåraste frågan barnen fick var hur de föreställer sig sin egen ålderdom. Vad kommer du att göra? Hur vill du ha det? Fram matas ljuva bilder av landsbygd och djur, stora trygga familjer, en vänlig make. Andra utgår ifrån hur de har det och sina intressen. De vill fortsätta så också . När jag frågar de mindre barnen vad de tror att de ska göra som gamla, tystnar flera av dem och börjar fundera. Jag försöker hjälpa dem på traven och säger: Klättra i träd? Nej, ropar alla samfällt. Varför inte det? De är rörande eniga att sånt gör inte gamla. Hoppa rep, då? Neej, det går inte för sig. Gjorde gamla människor såna saker skulle de bli betraktade som tokiga. Samma barn tycker att det verkar lite trist att bli gammal. Men så finns de som har en morfar som gör vad som faller honom in. De barnen tycker att det ska bli ganska roligt att bli gamla. De som har sjuka äldre släktingar återkommer mycket till att det är viktigt att få vara frisk och inte behöva hjälp av andra. Att vara hjälplös och t.ex. inte kunna laga sin egen mat som man vill - det är ett särskilt sorgligt perspektiv för några. Ju äldre barnen är desto mer ovilliga är de att måla upp bilder . När man är gammal vet man att livet snart är slut. Om man är sjuk längtar man efter att dö. -Y ¥R. Jag ska försöka att inte bli dålig. Om jag blir som farmor, som har cancer eller farfar, som behöver rullator, är det inte så roligt längre. Helst skulle jag vilja spela golf, om jag kan. blir jag rädd när jag tänker på att bli gammal. Då har man ju levt klart. Jag vill bo i villa när jag blir gammal. Gå på bilmässa. Jag kanske vill köra snowboard när jag blir gammal, det gillar jag . Jag vill bo i en lägenhet i stan när jag blir gammal, vill lata mig och titta på teve och se hur det går för alla hockeylag. Jag vill bo på landet eller något varmt ställe, som . Jag ska ha det jättetrevligt, bada, röra på mig och så ska jag träffa barn och barnbarn mycket. *OHANNES ¥R. Somliga flickor, som sjuåriga , har lagt märke till praktiska svårigheter som uppstår när man blir gammal: Jag vill bo litet, inte ha för mycket arbete med huset. Jag kommer nog att behöva lite hjälp, mina barnbarn får hjälpa mig. Det kommer de att göra. Det verkar vara jobbigt att vara som morfar. När jag blir gammal kommer jag att sitta hemma och göra sånt som jag vill ha gjort. Och så vill jag resa lite till olika länder. Många pensionärer är ju pigga. Mormor var i och red på kameler i bergen. När jag blir gammal vill jag ha ganska mycket pengar, så att jag kan göra något om det händer mig något. Jag vill bo i ett hus i , jag är rädd för att det ska bli krig i Bosnien igen. *OZEF ¥R. Det blir kul att bli gammal om man har pengar och är frisk. Inte om man är ensam. Då måste man ha kompisar i sin egen ålder. Jag vill resa, se mig omkring. Jag behöver inte ha mycket pengar, först så sparar jag, sen reser jag. Att vara gammal är ganska likt hur det är att vara när man är . -ARKUS ¥R. Några ord om utredningen Sedan regeringen fattat beslut om att frågor om BEM¶TANDE AV ¤LDRE skulle utredas fick , kommunalråd i , uppdraget som särskild utredare . Företrädare för pensionärsorganisationer, fackliga organisationer, forsknings- och utbild- ningsinstitutioner, , , och förordnades att som sakkunniga biträda i utredningsarbetet. Utredaren har även en referensgrupp med företrädare för handikapporganisationerna liksom ett sekretariat. Utredningsuppdraget (dir. 1995:159) är omfattande. Det har motiverat en förlängning av utredningstiden t.o.m. . Utredaren skall då presentera sina förslag i ett slutbetänkande. I uppdraget ingår att –kartlägga och analysera brister i bemötandet av äldre inom omsorg och vård och i annan offentlig verksamhet, –belysa vilka faktorer hos personalen som påverkar bemötandet av äldre (exempelvis betydelsen av kön, ålder, utbildning, socioekonomisk och kulturell bakgrund), –belysa på vilket sätt dessa faktorer hos äldre har betydelse för hur den äldre upplever bemötandet och hur den äldre låter sig bemötas, –kartlägga och analysera faktorer i organisation och struktur som bidrar till brister i kvalitet och bemötande, –belysa internationella erfarenheter och kunskaper på området, –beskriva pågående utvecklingsarbete i kommuner och landsting som rör kvalitets- utveckling och utveckling av innehållet i omsorg och vård. Bland de uppgifter som särskilt kommenteras i uppdraget finns frågan om äldres möjlighet att flytta till en särskild boendeform i en annan kommun samt frågan om bemötandet av äldre från andra länder. Hela uppdraget finns återgivet bl.a. som bilaga i delbetänkandet Rätt att flytta –en fråga om bemötande av äldre (SOU 1996:161). Detta delbetänkande, som remissbehandlades, inne- håller förslag om en rättslig reglering för att underlätta äldres möjligheter att flytta till en annan kommun när de är i behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser. Med smärre förändringar ingick förslaget i den proposition om ändring i socialtjänstlagen (reg.prop. 1996/97:124) som beslutade om . Beslutet träder i kraft . Sedan delbetänkandet Brister i omsorg – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:51) och rapporten med kunskap och inlevelse – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:52) överlämnats till socialministen har utredaren inbjudit till en bred diskussion om bemötande av äldre. Materialet skickades till enskilda, organisationer, myndig- heter, verksamheter m.fl. med uppmaningen att presentera synpunkter och förslag på förbättrande förändringar i bemötande av äldre. Det mycket rika och inspirerande material, som blev gensvaret på utredarens inbjudan till diskussion, har sammanställts (stencil, ). I det samlade kartläggningsmaterialet ingår också en rapport om bemötandet av äldre från andra länder (SOU 1997:76) samt en sammanställning av goda exempel på utvecklingsarbete i kommuner och landsting (stencil, ). Den senare utgör ett av flera sätt på vilka utredningen visar hur innehållet i vård och omsorg om äldre är föremål för kvalitetshöjande processer på många håll i landet. 1.Rätt att flytta – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1996:161) 2.Brister i omsorg – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:51) Omsorg med kunskap och inlevelse – en fråga om bemötande av äldre (SOU 199752) Barns bilder av äldre – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:147) Invandrare i vård och omsorg – en fråga om bemötande av äldre (SOU 199776) kan beställas från 106 47 , orderfax , ordertel. Kvalitetsutveckling i vård och omsorg om äldre – Exempel från kommuner och landsting (Utredningen om bemötande av äldre, ) Tankar och förslag om bemötande av äldre – sammanställning av yttranden över Brister i omsorg – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:51) och Omsorg med kunskap och inlevelse – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:52). (Utredningen om bemötande av äldre, ). Stenciler enligt ovan samt delbetänkanden och rapporter på kassett, i lättläst sammanfattning och i punktskrift för personer med olika funktionshinder kan beställas från Utredningen om bemötande av äldre, , 103 33 (fax eller från (utredningssekretariatet), tel. . En intervjustudie redovisad i 1997:17 under titeln – går det att lära? är resultatet av ett samarbete mellan Utredningen om bemötande av äldre och . Rapporten behandlar bl.a. hur personalens teoretiska kunskaper omsätts i äldreomsorgens praktik. Denna skrift kan köpas från , orderfax tel. .