sou · GLB3173 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare att föreslå en metod för hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet. Genom beslut förordnades civilingenjören som särskild utredare i Utredningen om miljöhänsyn i det svenska standardiseringsarbetet. Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. chefskonsulten , departementssekreteraren , direktören , departementssekreteraren , programchefen , civilekonomen , civilingenjören , verkställande direktören , verkställande direktören och verkställande direktören . Till sekreterare förordnades fr.o.m. laboratorn . Utredningens assistent är . Utredningen har inte behandlat rena arbetsmiljö- och hälsofrågor. Härmed överlämnar utredaren betänkandet Miljöhänsyn i standarder (SOU 1997:173). Utredaren har därmed slutfört sitt uppdrag. Fackordlista och förkortningar....................................................... Bokmärket är inte definierat. Arbetets planering och genomförande .............................. Utredningens förslag att föra in miljöhänsyn i Förslagens konsekvenser och kostnader ...................................... Bakgrund till utredningens förslag ............................................... Miljöaspekter och miljöhänsyn ......................................... Miljökompetens för standardiseringsarbete ...................... Att medverka i standardiseringsarbetet....................................... Hur standard kommer till .................................................. SIS och standardiseringsorganen ...................................... Standardiseringens finansiering och statens stöd.............. 6 Fackordlista och förkortningar 5.4Internationellt arbete, ISO, IEC, , CENELEC, ETSI och ITU .................................................................... 5.5EU:s regelverk och samarbete med , CENELEC Standardisering och handel ............................................... Fackordlista och förkortningar 7 är ett handlingsprogram för miljö och utveckling som antogs vid om miljö och utveckling i . Auktoriserat standardiseringsorgan för byg- Comité Européen de Normalisation. Svarar för allt västeuropeiskt standardiserings- arbete inom alla områden utom elektroteknik Leder och samordnar CEN:s miljöarbete. Standardization and Research, kommitté inom från CEN:s tekniska kommittéer och svarar för kontakterna till EG:s forskningsprogram Stan- dards, Measurement and Testing. Svarar för västeuropeiskt standardiseringsar- bete på elområdet. Environmental Aspects in Product Standards, arbete inriktat mot ISO 14060 - Guide for the inclusion of environmental aspects in product Jämför ISO Guide 64 1997, med 8 Fackordlista och förkortningar EG:s miljöstyrnings- och miljörevisionsförord- The Eco-Management and Audit Scheme (EMAS or the Scheme) is a voluntary scheme introduced to Community Mem- ber States by Council Regulation (EEC) No 1836/93. Environmental aspects in product standards, arbetsgrupp inom , /PC7/WG Svarar för västeuropeiskt standardise- ringsarbete på telekommunikationsområdet. om en helhetssyn på bedömning av överens- global approach to conformity assessment (90/C 10/01). Resolutionen formulerar EG:s helhetssyn på provning och godkännande. Den syftar till att uppnå ömsesidigt godkännande av provningar och certifieringar inom såväl det frivilliga som det obligatoriska området. Hälso- ock sjukvårdsstandardiseringen. Auktoriserat standardiseringsorgan för hälso- International Electrotechnical Commission. Svarar för global standardisering på elområdet. Kran- och Hisstandardiseringen. Fackordlista och förkortningar 9 Auktoriserat standardiseringsorgan för områ- dena informationsteknik och telekommunika- Är en av de svenska medlemmarna i Omgivningar där organisation verkar, vilket omfattar luft, vatten, mark, naturresurser, flora, fauna, människan samt samspelet mellan des- Anm. - I detta sammanhang sträcker sig om- givning inifrån en organisation och ut till det Surroundings in which an organization opera- tes, including air, water, land, natural resour- ces, flora, fauna, humans, and their interrela- NOTE-Surroundings in this context extend from within an organization to the global sys- ISO 14004 och ISO/14050. Delar av en organisations aktiviteter/verk- samhet, produkter eller tjänster som kan inver- ka på miljön. Element of an organization´s activities, pro- ducts or services that can interact with the en ISO/14050. Varje förändring i miljön, antingen negativ eller positiv, som helt eller delvis är ett resultat aktiviteter/verksamhet, produkter eller tjänster. 10 Fackordlista och förkortningar change to the environment whether adver- se or beneficial, or partially resulting from an organization´s activities, products or ISO/14050. Rådets beslut av om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbring- ande och användning av CE-märkning om överensstämmelse, avsedda att användas i tek- (93/465/ EEG) Decision of 22 1993 concerning the modules for the various phases of the con- formity assessment procedures and the rules for the affixing and use of the CE conformity marking, which are intended to be used in the technical harmonization directives. (93/465/EEC). Rådets resolution av om en ny metod för teknisk harmonisering och standar- der (85/C 136/01). Council resolution of 7 1985 on a new approach to technical harmonization and standards (85/C 136/01). Den nya metoden innebär att endast väsentliga krav till skydd för liv, hälsa, miljö anges i direktiv. kationer anges i harmoniserade europeiska Svenska Elektriska Kommissionen. Auktoriserat standardiseringsorgan inom det Centralorgan för standardiseringen i . Fackordlista och förkortningar 11 Svensk Material- och Mekanstandard. material- och mekanområdet. Auktoriserat standardiseringsorgan för ett större antal branscher och teknikområden, som exempelvis allmänna grunder och tvärteknik, arbetsmiljö, personlig säkerhet, bränslen, för- packningar, hem, sport och fritid, kvalitetstek- nik, livsmedel och foder, miljöledning, yttre miljö och bioteknik. Styrelsen för ackreditering och teknisk kon- Ageement on Technical Barriers to Trade. Auktoriserat standardiseringsorgan för tryck- 12 Fackordlista och förkortningar Utredningens huvuduppgift är att överväga och föreslå en metod för hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardiseringsarbetet. Vi skall föreslå hur svenska standardiseringsorgan och svenska teknis- ka experter kan bidra till att miljöhänsyn tas i allt standardiseringsar- bete. Därutöver skall vi särskilt definiera miljöaspekter, utarbeta en handlingsplan och utpeka prioriterade områden. av all standard som fastställdes i har utvecklats i internationellt samarbete. Våra förslag syftar därför främst till att bygga upp en stark nationell basverksamhet som kan bli en grund för effektiva svenska insatser för miljöhänsyn i europeiskt och internatio- nellt standardiseringsarbete. Utredningen har haft fem sammanträden. Arbetet har bedrivits . Utredningen har haft underhandskontakter med SIS, de åtta standardiseringsorganen samt med och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, SWEDAC. Det inter- nationella arbetet med miljöhänsyn i standarder har studerats i rappor- ter och protokoll samt vid ett besök i hos DIN, für Normung e.V. Målsättningen har formulerats i två grundtankar, vilka har styrt utred- ningens arbete. En första grundtanke är att arbetet med miljöhänsyn i standardise- ringsarbetet skall leda till miljöbedömda standarder. Varje standardförslag skall genomgå en miljöbedömning, en definierad process, exempelvis fastlagd i ett standarddokument som ISO Guide 64, IEC Guide 109, eller en checklista. Resultatet av miljöbedömning- en skall redovisas i standarden. Miljöbedömningen kan exempelvis införas som informerande text, som alternativa material- eller process- val, som varningstext eller på annat sätt. Vi föreslår att en särskild rubrik – Miljöbedömning eller Environmental Assessment – införs i standardiseringsorganisationernas redigeringsregler. En andra grundtanke är att miljöbedömningen skall bli en lika nor- mal som självklar del i allt standardiseringsarbete. Miljöbedömningen görs i linjeorganisationen, i den vanliga kommittén. Där finns teknisk kompetens och där finns miljökompetens, vilken också måste vidareut- vecklas. Information och utbildning i miljöfrågor är därför en stor post i våra konkreta förslag. Vi ser detta som en effektiv och kostnadsbespa- rande väg till miljöbedömda standarder. Våra förslag måste ses i sammanhang med standardiseringens kultur och tradition. Standardiseringen är av princip frivillig och b ygger på samförstånd. Standardiseringsorganen, nationellt, europeiskt eller globalt, tillhandahåller en arbetsprocess. Standardiseringen görs av de som använder processen. Dessa användare, intressenter, bestämmer standardens tekniska innehåll och står för resurser och kostnader för arbetet. Att i vårt fall påverka standardiseringen, särskilt internationellt, handlar i hög grad om att engagera, stimulera och övertyga de skilda intressenterna om nyttan av miljöhänsyn. Det åligger utredningen att definiera miljöaspekter. Vi har stannat för att ge miljöaspekter och miljöhänsyn en så bred definition som möjligt, helt i anslutning till . har en miljösyn som präg- las av stor bredd, den innefattar hela den yttre miljön och alla mänskli- ga aktiviteter. Den innefattar också den sociala miljön och kulturmil- jön. Det handlar här om en fortgående utvecklingsprocess. Vi är också övertygade om att miljöaspekter är ett begrepp som fortlöpande får förskjutningar i sitt betydelseinnehåll. Miljöhänsyn kan ges en snävare definition. I den här utredningen avser vi med miljöhänsyn alla aktivi- teter som begränsar miljöpåverkan. arbetsmiljöfrågor och hälsofrågor har vi inte behandlat, då vi anser att dessa inte ingår i utredningens uppdrag. För att uppnå dessa målsättningar har vi lagt en serie förslag. Förslagen har sin fokus på vad staten, övriga intressenter och standardiseringsor- ganisationerna kan göra. Som inledning till förslagen föreslår vi ett uttalande från alla ledningsorgan – både inom staten och näringslivet – att miljöhänsyn i standardiseringsarbetet är en angelägen och priorite- rad uppgift. Vi föreslår att nedan angivna förslag skall vara helt genom- förda efter det insatserna beslutats. Vi föreslår att Regeringen ger berörda myndigheter i uppdrag att ar- beta för att generella regler om miljöhänsyn kommer in i avtal, regel- verk och överenskommelser med bäring på standardiseringsfrågor. Svenska representanter i internationella förhandlingar där övergripande frågor om föreskrifter och standarder tas upp får i uppdrag att bevaka miljöfrågor. Härmed skapas goda förutsättningar att få in miljöhänsyn i europeisk och internationell standard. Vi föreslår att Regeringen ger svenska representanter, som deltar i grupper som utarbetar EG-direktiv, ett direkt uppdrag att arbeta för att miljöhänsyn kommer in i EG-direktiven och in i mandaten till /CENELEC. Miljökrav i direktiven bör då gå vidare in i standar- der och komma att omfattas av CE-märkningen av produkter som omfattas av direktiven. Den allmänna remissen är ett viktigt led i standardiseringsarbetet. Vi föreslår att Regeringen uttalar att berörda myndigheter bör medver- ka i miljögranskningen av remisser. Vi bedömer att remissgranskning- en under ett långt inledningsskede måste prioriteras till de fall där ett standardiseringsorgan begär en myndighets synpunkter på en klart preciserad miljöfråga. Vi föreslår att Regeringen ger statens representanter i SIS och standar- diseringsorganens styrelser, fullmäktige och andra ledningsorgan ett direkt uppdrag att bevaka och driva miljösynpunkter. Uppgifter om miljöarbetet bör ingå i SIS och standardiseringsorganens årsredovis- ningar. Vi föreslår att SIS och standardiseringsorganens representanter i ledningsgrupper inom de internationella standardiseringsorganisatio- nerna får ett direkt uppdrag att driva och bevaka miljösynpunkter. Vi föreslår att näringslivets organisationer uttalar att miljöhänsyn är en viktig uppgift för alla medverkande i standardiseringsarbetet. Vi föreslår att SIS och standardiseringsorganen bildar ett nät- verk/för miljöarbetet. En till två personer inom SIS och respektive standardiseringsorgan utses till miljösamordnare. Dessa personer skall under ledningens ansvar initiera och driva frågor om miljöhänsyn i standarder. Vi föreslår också att standardiseringens ledningsgrupp, STL, utser en samordningsgrupp för miljöarbetet inom SIS och standardiseringsorganen. Det bör åligga SIS och standardise- ringsorganen att vidare finna den organisationsform som bäst gynnar ett svenskt agerande i europeiskt och internationellt standardiseringsar- bete. Vi föreslår att Regeringen anvisar särskilda medel och ger SIS och standardiseringsorganen i uppdrag att anordna nedan angivna utbild- ningsinsatser. En kurs Miljöhänsyn i standarder utvecklas och genom- förs i en två-stegs utbildning. I ett första steg, en tre-dagars kurs, utbil- das de ovan nämnda miljösamordnarna och övriga nyckelpersoner. Detta första steg bör genomföras efter beslut. I ett andra steg, en en-dags kurs, utbildar dessa i sin tur närmare 3000 experter, inklusive nytillkommande, från 600 tekniska kommittéer under totalt . Kurserna är avgiftsfria. I uppdraget ingår också att ta fram kursmaterialet, en . Vi föreslår att en serie pilotprojekt i standarder startas inom standardiseringsorganisationerna. Pilotprojekten syftar främst till att bygga upp kompetens, rutiner och erfarenheter samt till att snabbt få i gång konkreta aktiviteter på basplanet. Arbetet med miljöhänsyn måste främst drivas internationellt. Vi fö- reslår att aktualiserar en revidering av ISO Guide 64 och IEC Guide 109. Vi föreslår också att sektorguider utvecklas inom de olika standardiseringsområdena, något som avsevärt förstärker tydlighet, konkretion och användbarhet. bör här vara berett till aktiv medverkan, vilket bl.a. kan betyda att åta sig ordförandeposter och sekretariat. Vi föreslår slutligen att SIS och standardiseringsorganen b ygger upp administrativa regler och rutiner i linjeorganisationen för att föra in miljöhänsyn i standarder. Varje standardförslag skall genomgå en miljöbedömning, enligt ISO Guide 64, IEC Guide 109 eller checklista enligt bil 2.2. Miljöbedömningen skall dokumenteras i protokoll och remissbrev och följa förslaget till fastställandet. Det skall klart framgå av standarden att den genomgått en miljöbedömning. skall verka internationellt för att en ny rubrik Miljöbedömning kommer in i de internationella redigeringsreglerna. Prioriteringen bör i stort ske i en tre-stegs process. Den kan ses som en kronologisk ordning för förslagens genomförande. För det första bör verksamheten starta med mycket tydliga signaler från Regeringen, SIS och näringslivet att miljöhänsyn i stan- dardiseringsarbetet är en angelägen och prioriterad uppgift. Detta är nödvändigt för att arbetet skall kunna bedrivas med full kraft på basp- lanet. Olika ledningsorgan och representanter får i uppdrag att bevaka och driva frågor om miljöhänsyn. För det andra måste det konkreta arbetet inom SIS och standardise- ringsorganen starta. Regeringen bör anvisa särskilda medel och ge SIS och standardiseringsorganen i uppgift att genomföra följande: *att bilda nätverk/för miljöarbetet *att starta en bred utbildning av miljösamordnare, projektledare och experter i de tekniska kommittéerna samt utarbeta handböcker m.m. *att bygga upp rutiner för miljöbedömning av standarder *att starta en serie pilotprojekt inom standardiseringsorganen I ett tredje steg kommer ett kraftfullt internationellt agerande, vilket i sig kräver en nationell bas av egna kunskaper och erfarenheter. Myn- digheter bör i detta skede hunnit b ygga upp resurser och kompetens för en effektiv medverkan i remissgranskningen av standardförslag. Vi föreslår att förslagen skall vara helt genomförda från beslut. Vår grundsyn är att arbetet med att föra in miljöhänsyn i standardise- ringsarbetet är en helt normal del av standardiseringsverksamheten. Det betyder att vi i princip anser att standardiseringens miljökostnader skall bäras av standardiseringens intressenter helt enligt vanliga rutiner. Staten är också en av standardiseringens intressenter med bl.a. särskilt ansvar för medborgarnas liv, hälsa, säkerhet och miljö. Vi föreslår att Regeringen ger myndigheter och andra statliga repre- sentanter klara uppdrag att bevaka miljösynpunkter i internationella förhandlingar. Motsvarande gäller näringslivets och standardiserings- organens representanter. Vi anser att dessa uppgifter helt ligger inom ramarna för den normala verksamheten. Myndigheternas medverkan i remissgranskningen av standard- förslag kan bli betungande. Med rätt arbetsfördelning bland berörda myndigheter och med de prioriteringsregler vi ger i förslagen bör emellertid även denna uppgift kunna gå in i den normala verksamhe- ten. Det är angeläget att snabbt komma i gång med arbetet med miljö- hänsyn i standardiseringsarbetet. Vi föreslår därför att Regeringen anvisar SIS ett särskilt anslag Miljöhänsyn i svenskt standardiserings- 18 Sammanfattning SOU 1997:173 Anslaget är enligt vårt förslag begränsat till en fem-års period. Att planera och genomföra föreslagna utbildningsinsatser har kost- nadsberäknats till ,6. För ledning, administration och främst för att kunna följa och medverka i den internationella miljöstandardise- ringen bör avsättas . Anslaget bör uppgå till , med tyngdpunkten förlagd . Vi föreslår att standardiseringsorganen startar en serie pilotprojekt för att komma i gång och för att bygga upp kunskap och erfarenheter. Det finns områden som saknar tydliga och ekonomiskt starka intres- senter och där miljöfrågorna kan vara mycket angelägna. Statliga medel inom ramen bör reserveras för angelägna insatser. Den slutliga framgången med projektet i svenskt stan- dardiseringsarbete står och faller i mycket med vad som sker interna- tionellt. Vi föreslår att här skall kunna ta olika initiativ, bl.a. medverka i revideringar av ISO Guide 64 och IEC Guide 109. Statliga medel inom ramen bör reserveras för dessa insatser. Sammantaget betyder detta att vi förslår att Regeringen anvisar SIS och SO ett särskilt anslag på och därutöver gör en särskild reservation på som kan disponeras vid behov efter särskild överenskommelse. Kostnadsförslagen är tidsbegränsade och specifice- rade. Ovan har givits en relativt ingående sammanfattning av utredningens kapitel 2 och 3. De följande kapitlen 4 och 5 är av mer informerande karaktär. I kapitel 4 redovisar vi bakgrundsfakta till utredningens förslag. Här anges bl.a. metoder att föra in miljöhänsyn, förklaras miljöaspekter och miljöhänsyn samt redovisas pågående miljö- standardisering. I kapitel 5 ges en kort redovisning av standardiserings- arbetet och alla nationella, europeiska och internationella standardise- ringsorganisationer. In , the Swedish Government decided to appoint a special investigator commissioned to propose a method for how envi- ronmental aspects can be integrated in the Swedish standardization work. The investigator is supposed to make recommendations on how Swedish standardizing bodies and Swedish technical experts can take environmental aspects into account in all standardization work. In addition, the investigator is supposed to define various environmental aspects, devise a plan of action and identify prioritized areas. Occupa- tional health and safety and general health aspects are not included in the Committee´s proposals. of all standards adopted in today have been developed in international cooperation. The Committees proposals are therefore primarily aimed at up a strong Swedish national programme that can serve as a basis for effective efforts to integrate environmental aspects in European and international standardization. SIS (the ) is the central body for standar- dization in . SIS is an independent, impartial, non-profit organization with members from both the private and public sectors. The Government wrote its charter and appoints its chairperson. SIS adopts Swedish standards and publishes and sells standards. Standardization in is decentralized. SIS authorizes standar- dizing bodies that take responsibility for standardization within their particular industrial sectors or specialty fields. These standardizing bodies , at present eight, are independent organizations with their own members and executive boards. All technical committees, project teams and working groups are associated with one of these standardizing bodies. A total of about 6,300 experts participate in 600 technical commit- tees in today. Each year some 2,000 new or revised Swedish standards are adopted, of which more than are transposed inter- national or European standards. The investigator has been assisted by a experts and a secretariat. The investigator has had informal contacts with SIS, the eight standardizing bodies, and with for Accreditation and Conformity Assessment (SWEDAC). The international work with inclusion of environmental aspects in standards has been studied in reports and minutes of meetings, as well as on a visit to DIN, für Normung e.V. The objective has been formulated in two basic aims, which have guided the work of the Committee. The first basic aim is that efforts to promote the inclusion of environmental aspects in the standardization work should eventually lead to environmentally assessed standards. Each proposed standard should undergo an environmental assessment, a defined process, for example established in a standard document such as ISO Guide 64, IEC Guide 109, or a checklist. The results of the environmental assessment should be reported in the standard, as infor- mative text, as alternative material or process choices, as warning text or in another . proposes that a special heading – Environmental Assessment – be added to the editing rules of the stan- dardization organizations. Another basic aim is that the environmental assessment should be a normal and natural part of all standardization work. Environmental assessment is done in the line organization, in the ordinary committee. This is where the technical competence is, and this is where the envi- ronmental competence is, which must also be further developed. In- formation and training in environmental matters is therefore a major element in our concrete recommendations. sees this as the most effective and cost-saving way to environmentally assessed standards. The Committees recommendations must be viewed in the context of the culture and tradition of standardization. principle voluntary and based on consensus. – national, European or international – provide a work process. The standardizing work is done by those who employ the process. These users, stakeholders, determine the technical content of the standard and provide resources and funding for the work. Influencing the standardi- zation work, particularly internationally, is largely a question of moti- vating, stimulating and persuading the various stakeholders of the benefits of environmental consideration. Environmental aspects and environmental consideration is responsible for defining environmental aspects. We have opted to give environmental aspects and environmental consideration as broad a definition as possible, in line with . has an environmental philosophy that is characterized by a broad scope. It embraces all of the natural environment and all human activities. It also includes the social environment and the cultural environment. We are dealing here with an ongoing process of deve- lopment. We are also convinced that "environmental aspects" is a concept that is still vague in its implications. Environmental considera- tion can be given a narrower definition. Environmental consideration comprises all activities that restrict environmental impact.