sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns därför anledning att även se på faktorer i vårdens struktur och process som man vet har betydelse för ett gott resultat. I rapporten anges att andelen föräldrar som får hembesök efter hem- komsten från förlossning och BB respektive deltar i föräldrautbildning kan ses som indikationer på BVC:s inriktning mot stärkt föräldramed- I (¤LSO OCH SJUKV¥RDSLAGEN, HSL, (SFS 1982:783) anges att varje landstingskommun eller kommun som inte ingår i landstingskommun skall erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom landstingskommunen och att landstingen även i övrigt skall verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Det anges vidare att en god hälso- och sjukvård särskilt skall: 1.Vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. 3.Bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. 4.Främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårds- personalen. Vidare anges att vården och behandlingen så långt möjligt skall utfor- mas och genomföras i samråd med de vårdsökande. Denna bestäm- melse gäller all hälso- och sjukvård oavsett om vårdgivaren är privat eller offentlig (Prop. 1993/94:149). Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté (S 1995:14), Hälso- och sjukvården –talet (HSU 2000), som skall utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen. Målen skall vara väg- ledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt undvika funktionsnedsättning, sjuklig- het och död. 1996/97:1). HSU 2000 kommer att lämna ett betänkande om hälso-och sjukvårdens resursbehov till re- geringen. 5.1.4Motiv för utredningens bedömning Det finns ett tydligt uttalat ansvar hos landstingen för stödet i föräldra- skapet med inriktning på föräldrautbildningen under graviditeten och under barnets första levnadsår. De flesta, men inte alla, mödra- och barnavårdscentraler erbjuder också det som i dagligt tal kallas föräld- rautbildning. Föräldrautbildningen är dock ojämnt utbyggd och det håller på att ske en uttunning av denna verksamhet i landet. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 105 innehållet i föräldrautbildningen tenderar medicinska och fysiska frågor att överbetonas framför de mer relationsorienterade och 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING vill därför att dessa frågor skall lyftas fram på ett tydligare sätt inom mödra- och barnhälsovårdens föräldrastödjande verksamhet. väntar barn eller har barn bör få erbjudande om stöd i föräldraskapet genom mödra- och barnhälsovården. Det är överenskommelsen träffades mellan staten och om en allmän föräldrautbildning för tiden kring barnets födelse. Föräldrautbildningen byggdes då ut inom lands- tingen, personalen fick utbildning och stöd från ledningen för det arbete som skulle utföras. När föräldrautbildningen startades fanns en entusiasm och ett engagemang hos ledningsansvariga och hos Möjligheterna att bedriva föräldrautbildning är i vissa fall Personal som har ansvaret för att leda föräldragrupper uttrycker en viss trötthet och att de har svårt att känna inspiration inför uppgiften att starta nya föräldragrupper. de behöver stimulans och vitalisering i detta arbete, nya idéer och föräldrautbildningen liksom ett ökat stöd från ledningen. Personalen upplever ibland att ledningen inte prioriterar föräldrautbildningen. Rapporterna Skydda skyddsnätet (1992) liksom Stöd i föräldraska- pet (1997) bekräftar att föräldrautbildningen är på tillbakagång och att den inte är lika prioriterad som tidigare, särskilt inom barnhälsovården. Ett skäl är att det i samband med besparingar inom landstingen i vissa fall har blivit svårt för personalen att hinna med föräldrautbildning framför uppgifter som gäller moderns hälsa, fostrets och barnets ut- veckling, mätning, vägning och vaccinationer. I många landstingsområden har barnhälsovården OMORGANISERATS och integrerats i den öppna distriktsvården. Det innebär ofta att en dist- riktssköterska har hand om alla åldersgrupper, inklusive förskolebar- nen, i sitt upptagningsområde. Distriktssköterskan får därmed en vid- gad kontakt med barnets familj och lär känna både det friska och sjuka barnet. Om distriktssköterskan endast får ett fåtal barn inom sitt upp- tagningsområde finns emellertid en risk att barnhälsovården tappar sin speciella barnkompetens, på grund av att erfarenheten av att arbeta med barn och se tidiga tecken på problem hos barn blir mindre. Det kan då också finnas en risk att föräldrastödet/utbildningen inte får samma ut- Inom M¶DRAH¤LSOV¥RDENS föräldrastöd/utbildning i grupp deltar nästan alla förstagångsföräldrar. Av ALLA blivande föräldrar, dvs. även de som har fått barn tidigare, deltar knappt hälften i föräldrautbild- ningen. I första hand är det emellertid förstagångsföräldrarna som er- 106 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET bjuds föräldrautbildning inom många landsting. Det finns dessutom mödravårdscentraler i vissa landsting som av resursskäl inte erbjuder föräldrautbildning i grupp till blivande förstagångsföräldrar, även om det än så länge endast är undantagsvis. Det finns också föräldrar som av olika skäl tackar nej till erbjudande om föräldrautbildning. Det gäller t.ex. flerbarnsföräldrar och föräldrar som anser att de vill klara Det kan också gälla föräldrar i sociala riskgrupper. Inom BARNH¤LSOV¥RDEN deltar i genomsnitt av första- gångsföräldrarna i föräldrautbildningen. Knappt hälften av alla föräld- rar som fått barn tidigare deltar i föräldrautbildningen. Orsaker till att alla föräldrar inte deltar kan vara att erbjudandet om föräldrautbildning inte ges till alla föräldrar, att de som erbjuds inte alltid anser sig ha tid att delta eller att de anser att de har gått igenom föräldrautbildning tidi- gare och inte är intresserade av att delta en gång till. Föräldrar som har lärt känna andra föräldrar i en föräldragrupp an- ordnad av MVC önskar ofta fortsätta i samma föräldragrupp på BVC. Detta är ibland möjligt att ordna och bör uppmuntras för att föräldrarna skall anse det meningsfullt att fortsätta i en föräldragrupp även efter förlossningen. Det är dock inte alltid praktiskt möjligt att ordna efter- som MVC och BVC kan ha olika geografiska upptagningsområden. Mödra- och barnhälsovårdens upptagningsområden har därför bety- delse för KONTINUITETEN i föräldragrupperna och kan påverka föräldrar- nas intresse för att fortsätta att träffas i grupper när de har fått barn. Föräldrarna kan emellertid ha valt en MVC som ligger nära arbetsplat- sen de väntade barn. När de väl fått sitt barn och är hemma med barnet är det mer naturligt för dem att besöka en BVC nära 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att mödra- och barnhälso- vården har ett ansvar för att följa upp varför föräldrar avstår från att delta i föräldrautbildningen och om möjligt öka deltagandet från föräld- rarnas sida. Föräldrarna har vanligtvis ett stort utbyte av varandras erfa- renheter. Flerbarnsföräldrar är t.ex. en viktig resurs i en föräldragrupp för blivande föräldrar. Papporna har ökat sitt deltagande i föräldragrup- per/utbildning, men det är främst förstagångspappor som deltar. Delta- gande i föräldragrupper/utbildning betyder ofta mycket för pappornas möjligheter att få en nära relation till sina barn och delta i barnets fost- ran och utveckling. Papporna deltar vanligtvis i mödrahälsovårdens föräldragrupper/utbildning, men mer sällan i barnhälsovårdens. En or- sak till det låga deltagandet (i genomsnitt) för pappor i !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 107 barnhälsovårdens föräldrautbildning är att många pappor förvärvsar- betar när deras barn är små och att föräldragrupper i allmänhet hålls . Föräldragrupper/utbildning på kvällstid kan vara extra viktigt för att motivera papporna att delta. En annan orsak kan vara att papporna inte känner samhörighet med föräldragrupper som främst omfattar mammor och barn. Språket som används i gruppen och värderingar som diskuteras kan kännas alltför kvinnodominerade. Innehållet och formen för föräldrastödet/utbild- ningen kan också ha betydelse. Därför är det viktigt att också bygga verksamheten kring pappornas frågor. Pappor som deltar i för- äldragrupper/utbildningen kan få en viktig grund för sitt känslomässiga engagemang och intresse för sina barns utveckling. Det är också av jämställdhetsskäl viktigt att papporna tidigt deltar i barnets skötsel och omvårdnad. Om pappor deltar i föräldragrupper kan det också påverka deras benägenhet att ta ut fler dagar i föräldraförsäkringen. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att föräldragrupper inom mödra- och barnhälsovården bör riktas till både mamman och pappan. Det är viktigt att båda föräldrarna upplever sådana grupper som ange- lägna. är det är viktigt att grupper med enbart mammor res- pektive pappor kan träffas . !TT UTG¥ FR¥N F¶R¤LDRARNAS FR¥GOR OCH INTRESSEN Föräldrarnas egna frågor, intressen och önskemål är en viktig utgångs- punkt för den information, kunskapsförmedling och diskussion som växer fram genom föräldragrupperna. För föräldrarna är det av bety- delse att deras frågor blir besvarade samt att deras intressen och öns- kemål uppmärksammas. Den unga generationen föräldrar har sannolikt andra behov och önskemål än tidigare generationer. De unga föräld- rarna efterfrågar t.ex. ofta mer kunskap i många frågor, eftersom de inte alltid har så många i en äldre generation att tillfråga, värdesätter de kontakt och gemenskap med andra föräldrar. Skilsmässostatistiken visar att det är många föräldrar som skiljer sig under barnets första levnadsår, vilket kan bero på att parrelationen ut- sätts för påfrestningar bl.a. på grund av det ansvar som ställs på dem i deras nya roll som föräldrar. Föräldrar tenderar också alltmer att sakna ett naturligt stöd från sina egna föräldrar, syskon eller andra närstående vänner. Frågor om parrelationen och föräldrarollen i samband med att man får barn har därför blivit allt viktigare att ta upp i föräldragrupper för att ge stöd och 41 Flera undersökningar om föräldrarnas önskemål finns refererade i kartläggningen Stöd i föräldraskapet, Ds 1997:6, . 108 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET förebygga eventuella påfrestningar på parrelationen. Många mödra- och barnavårdscentraler har därför utvecklat sitt samarbete med famil- jerådgivningen, vilket kan vara en viktig åtgärd för att ta vara på be- fintliga resurser. Till frågor som föräldrar önskar ta upp i föräldragrupperna hör t.ex. barnets hälsomässiga utveckling, barnets behov, föräldraskapets möj- ligheter och nya krav, föräldrarnas trygghet och tilltro till sin förmåga som förälder liksom frågor om arbetsfördelningen i hemmet och om hur parrelationen påverkas när familjen utökas med ett barn. Föräldrar som redan har ett barn kan ha intresse av andra frågor än förstagångs- föräldrarna. För dem gäller frågor om hur syskon reagerar på sitt nya syskon, barnuppfostran och föräldrars förhållningssätt till sina barn, hur andra föräldrar löser frågor om ansvar och arbetsfördelning i hemmet och nya påfrestningar i familjen när den utökas. För alla föräldrar är det viktigt att främja det friska och positiva i att ha barn och få uppleva glädjen av att vara med om sitt barns utveckling från en liten och vårdbehövande person till en vuxen och självständig individ. "EHOV AV S¤RSKILT ST¶D Vissa föräldrar kan behöva mer stöd och mer individuellt anpassad verksamhet än andra de väntar barn. De kan behöva indi- viduellt stöd, träffa andra föräldrar i liknande situation som de själva och uppmuntras till att delta i föräldragrupp. På många mödra- och bar- navårdscentraler förekommer att föräldrar som behöver särskilt stöd i sitt föräldraskap eller som har särskilda problem, t.ex. vad gäller miss- bruk av alkohol, droger, m.m. träffas i särskilda grupper. Där kan de få stöd och känna att de inte är ensamma om sina problem. Det finns även intressanta exempel på samarbete mellan den öppna förskolan och in- divid- och familjeomsorgen som har bidragit till att utveckla stödet till föräldrar med svårigheter i sin föräldraroll. För att nå grupper av föräldrar med barn och som inte söker sig till den vanliga föräldrautbildningen är det angeläget att vara lyhörd för föräldrarnas egna önskemål och se vilken lösning som passar bäst i re- spektive område. Det kan t.ex. behövas särskilda grupper för unga mammor, spädbarnsgrupper, föräldrar med olika kultrurbakgrund och grupper för föräldrar till allergikänsliga barn. Sådana grupper kan träf- fas på BVC eller den öppna förskolan. Behovet av individuellt anpassat stöd till föräldrar inom mödra- och barnhälsovården ställer krav på den personal som möter föräldrarna vad gäller förmåga att anpassa verksamheten efter föräldrarnas situa- tion. Det ställer också krav på kompetensen att finna användbara prak- tiska och tekniska lösningar. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 109 'RUPPER EFTER BARNETS F¶RSTA LEVNADS¥R När barnet fyllt upphör i regel föräldragrupper i barnhälsovårdens regi. Den nu gällande överenskommelsen mellan regeringen och omfattar endast perioden fram till barnet fyllt . Många föräldrar önskar emellertid fortsätta i den grupp de har tillhört vid BVC. Detta måste i så fall ofta ske på föräldrarnas eget initiativ eftersom landstingen i allmänhet inte anser sig ha resurser för en utvidgning av föräldrautbildningen efter barnets första levnadsår. I vissa fall bjuder dock barnhälsovården in till ett uppföljande möte. hålls mötet på en öppen förskola eller i samarbete med ett dag- hem. I vissa landsting kallas föräldrarna till uppföljningsmöten när bar- net är 18 månader, 2,5–och 4–5-år, vilket ofta är uppskattat av för- äldrarna. (Som exempel har , och modeller för detta.) Genom samverkan mellan barnavårdscentralerna och barnomsorgen i kommunerna kan föräldrarna få ett bättre stöd i att bilda föräldragrup- per efter barnets första levnadsår. Här har studieförbunden en stor be- tydelse. Den öppna förskolan ger också ett viktigt föräldrastöd t.ex. för föräldrar med förskolebarn som saknar plats inom barnomsorgen. Den öppna förskolan är inte tillräckligt utb yggd över hela landet och når inte alla. Det finns således ett behov av stöd till föräldrar genom satsningar på studiecirkelverksamheter, öppna förskolor och samverkansprojekt som familjecentra för att åstadkomma ett bättre stöd 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att föräldrar som så önskar bör få stöd att träffas ofta eller regelbundet även efter barnets första levnadsår. Ett föräldrastöd som utgår från föräldrarnas behov och intressen bör enligt utredningens uppfattning innebära att samhället ger föräldrar stöd i att bilda grupper om de vill fortsätta att träffas även ef- ter barnets första levnadsår. Det är inte tillräckliga skäl att hänvisa till att det inte går att samla en grupp eller att det finns praktiska svårighe- ter. Föräldrarna bör i stället få hjälp med lokaler, tips på kontakter med studieförbund och hjälp med att utbilda gruppledare. Det är inte heller tillräckliga skäl att barnunderlaget är för litet. I t.ex. glesbygdsområden eller mindre orter kan det i då vara bättre att i föräldragrupperna om- fattar föräldrar till barn i flera åldersgrupper. 110 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET "EHOV AV UTBILDNING OCH FORTBILDNING Distriktssköterskor, barnmorskor och barnsjuksköterskor som leder den nuvarande föräldrautbildningen har inte alltid utbildning i frågor som rör familjeliv och parrelationer. Enligt uppgift från vissa utbildningsan- ordnare har innehållet i utbildningen på hälsohögskolorna inte föränd- rats nämnvärt sedan satsningen 1979. Det är angeläget att dessa utbildningar inriktas mer på frågan om hur stödet i föräldraskapet kan förbättras genom att utveckla kompetensen att leda grupper i samtalsmetodik och i gruppdynamik, samt att ta vara på för- äldrarnas egen kraft och förmåga, ge kunskap om barns utveckling. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att detta behov bör uppmärk- sammas av hälsohögskolor och andra utbildningsanordnare. Fortbildningen av berörd personal inom kommuner och landsting skulle också behöva utvecklas. Ett vidgat samarbete med familjeråd- givningen i kommunen skulle därvid vara av värde för att utveckla kompetensen i frågor som framför allt berör parrelationer. Utredningen anser därför att det finns ett BEHOV AV EXTRA STIMULANSBIDRAG för utbild- ning och fortbildning i landsting och kommun av ledare av för- äldragrupper. Nya idéer behövs vad gäller innehåll, material och meto- dik. Här är möjligheterna till kontinuerlig fortbildning för personalen och handledning av stor betydelse. )NFORMATIONS OCH KUNSKAPSMATERIAL 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det finns behov av att ut- veckla informationsmaterial för föräldragrupper som skulle kunna an- vändas på internet och för bibliotek eller hemlåning. Visst informationsmaterial eller utbildningsmaterial skulle behöva moderni- seras för nya generationer av föräldrar. Det finns även behov av mer traditionellt, men moderniserat handlednings- och samtalsmaterial för föräldragrupper i t.ex. samlevnadsfrågor, amning och rökning, alkohol- och drogmissbruk i samband med graviditet, barns utveckling och be- hov och betydelsen av det tidiga samspelet mellan föräldrar och barn. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 111 5.2Förskola, skola och skolbarnsomsorg ·En väl fungerande förskola, skola och skolbarnsomsorg där för- äldrar är delaktiga och har inflytande är ett viktigt stöd i föräldra- skapet. ·Förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens möjligheter att fun- gera som mötesplatser för föräldrar och närsamhället bör ut- vecklas. ·Föräldrarnas egna initiativ att träffas i grupp bör stärkas och stödjas. ·Föräldrarnas möjligheter till inflytande bör stärkas. ·Det är angeläget att följer utvecklingen av föräldra- samarbete och föräldrainflytandet i förskolan, skolan och skol- barnsomsorgen och sprider exempel på hur föräldrar får stöd i sitt föräldraskap genom att samverka med varandra och med personalen inom respektive verksamhet. ·När föräldrar är arbetslösa är det ett viktigt stöd för barnen och föräldrarna att barnen får ha kvar sin plats inom barnomsorgen eller att de har tillgång till öppen förskoleverksamhet. ·Föreningar och andra organisationer bör stimuleras att utveckla föräldrasamarbetet och föräldrainflytandet inom förskolan, sko- lan och skolbarnsomsorgen. ·Regeringen bör överväga att genom särskilda medel stimulera till försöksverksamheter som syftar till att inom barnomsorgen, sko- lan och skolbarnsomsorgen utveckla dels föräldrainflytandet och föräldrasamarbetet, dels dessa verksamheters roll som mötesplat- ser för föräldrar och närsamhälle. ·Att får i uppdrag att utarbeta en översikt över intres- santa exempel på föräldrasamverkan. ·Att barn i förskolan bör omfattas av arbetsmiljölagen på samma sätt som skolbarn. Utredningen om föräldrautbildning har till uppdrag att pröva om det är möjligt att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning, bl.a. inom barnom- sorgen och skolan, samt att pröva förutsättningarna för försöksverk- samhet med föräldrautbildning under hela förskoleperioden. Utred- ningen skall föreslå hur stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning 112 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET och andra verksamheter för föräldrar med barn i förskole- och skolål- dern kan utvecklas och stimuleras. Utredningens diskussion i det följande gäller även för s.k. privata daghem, föräldrakooperativ, föräldrastyrda skolor och annan föräldra- driven verksamhet. För föräldrarna är förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen viktiga mötesplatser där de träffar andra föräldrar och har tillfälle till kontakt med personal som möter deras barn . Utredningen diskuterar i detta kapitel hur dessa möten kan utvecklas och ge föräldrarna ett stöd i deras föräldraskap. I förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen handlar det inte om för- äldrautbildning i direkt bemärkelse utan om en lyhördhet för föräldrar- nas synpunkter och erfarenheter, om föräldrars delaktighet i arbetet och att de ses som en viktig resurs i verksamheten. Samverkan och samarbete med föräldrarna är ett viktig stöd i föräld- raskapet. Samarbetet måste präglas av respekt och ömsesidighet. För- skolan, skolan och skolbarnsomsorgen har ansvar för att samarbetet med föräldrarna fungerar. Genom fördjupat samarbete och lyhördhet för föräldrarnas synpunkter får personalen i dessa verksamheter en bild av hur föräldrarna ser på barnens situation och vad som behöver ut- vecklas. Om lyhördheten finns får också föräldrarna stöd i sin föräldra- roll. Utredningen betonar i flera sammanhang att det är angeläget att för- äldrasamarbetet utvecklas underifrån, från föräldrarna själva. För att detta skall ske krävs också att föräldrarna känner ett stöd i de initiativ som de tar och att personalen också ger viss inspiration. Det finns många intressanta exempel där föräldrar tagit initiativ till föräldraverk- samheter, studiecirklar och temadagar. Sådana aktiviteter är av stor betydelse och bör främjas från förskolans, skolans och skolbarnsom- sorgens sida. 5.2.2Motiv för utredningens bedömning &¶RSKOLA OCH SKOLBARNSOMSORG Synen på föräldrasamverkan inom svensk barnomsorg, där förskola och skolbarnsomsorg ingår, kan sammanfattas i begreppen samarbete, medansvar och delaktighet. Av det pedagogiska programmet för för- skolan framgår klart att förskolan skall vara ett komplement till hemmet och barnets sociala och kulturella miljö i övrigt samt ge föräldrarna möjlighet att förena föräldraskap och familjeliv med förvärvsarbete eller studier. Verksamheten skall utformas i nära samarbete med hemmet. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 113 Det är förskolans ansvar att ta initiativ till och upprätthålla en aktiv dialog med varje förälder och uppmuntra och underlätta för föräldrarna att bli delaktiga i förskolans verksamhet. Varje förskola måste försöka finna samarbetsformer som passar alla föräldrar. I det pedagogiska programmet för förskolan anges att personalen har ansvar för att ut- veckla kontakten med alla barns föräldrar, att alla föräldrar har rätt att få veta hur verksamheten bedrivs och hur den kan påverkas. Regering och riksdag styr skolan genom att ange mål som är nationellt fastlagda i läroplaner och kursplaner. Styrningen innebär ett tydligare formulerat ansvar för skolans verksamhet hos huvudmän och skolor. beslutade under /94 om nya läroplaner, kursplaner och betygssystem för skolan. Skolan skall vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och bildning. Skolans arbete måste därför ske i nära samarbete med hemmen. Läroplanerna för grundskola och gymnasieskola (LpO 94 och Lpf 94) anger, jämfört med tidigare läroplaner, ett skärpt infor- mationsansvar i förhållande till föräldrarna och att skolan har ansvar för samarbetet mellan skolan och hemmet. Rektor har ansvar för att utveckla samarbetet. Utformningen av verksamheten i skolan innefattar också krav på lärarna att informera och samarbeta med föräldrarna. Läroplanerna lägger fast tydliga förutsättningar för elev- och föräld- rainflytandet. )NTEGRATION F¶RSKOLA SKOLA OCH SKOLBARNSOMSORG I regeringsförklaringen slogs fast att förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen skall integreras. Barnomsorg- och skolakommittén (U 1996:61) har som ett första steg i detta integrationsarbete haft i upp- drag att utarbeta ett samlat måldokument för den del av förskolan som rör sexåringarna, den obligatoriska skolan och skolbarnsomsorgen (dir. 1996:61). Kommittén har i sitt betänkande Växa i lärande (SOU 1997:21) lämnat förslag till vissa omarbetningar av skolans läroplan. I betänkan- det föreslås att huvudmannens ansvar för att det finns ett för verksam- heten fungerande kvalitetssystem måste tydliggöras. Ett sådant kvali- tetssystem skall bl.a. säkerställa att barn, ungdomar och föräldrar görs delaktiga i verksamheten och att förslag och kritik från elever, föräldrar och personal tas om hand och beaktas. 1992/93:220 och 1992/93:250 En ny läroplan, 1993/94 UbU 1 o 2. 114 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET