sou · GLB3173 · 1998-01-01 00:00:00 — As mentioned , occupational health and safety and general health aspects are not included in the committee´s work. To achieve these objectives, the Committee has made a series of recommendations. The recommendations focus on what the state, other interested parties and the standardization organizations can do. As an introduction to the recommendations, we suggest a statement from all governing bodies – in both government and industry – that environ- mental consideration (incorporating environmental aspects in the standardizing work) is an urgent priority. We propose that the recom- mendations set forth below should be fully implemented within 5 years of approval. We recommend that the Government charge the concerned authori- ties to work to ensure that general rules on environmental consideration be incorporated in contracts, regulations and agreements, regarding standardization. Swedish representatives in international negotiations where general standardization issues are discussed are charged to oversee inclusion of environmental aspects. This will improve the chances of introducing environmental consideration into European and international standards. We recommend that the Government give Swedish representatives who participate in groups that prepare EC directives a direct admo- nishment to work for the inclusion of environmental aspects in the EC directives and in the terms of reference, standardizations mandates, to /CENELEC. Environmental requirements in the directives should then be incorporated in standards and be included in the CE marking of products that is covered by the directives. The states representatives in SIS and the executive boards, general assembly and other governing bodies of the standardizing bodies are directly charged to promote and oversee inclusion of environmental aspects. Information on the environmental work should be included in the annual reports of SIS and the standardizing bodies. We recommend that the representatives of SIS and the standardizing bodies in the governing bodies of the international standardization organizations be directly charged to promote and oversee inclusion of environmental aspects. We recommend that industrial and trade organizations decree that environmental consideration is an important task for all participants in the work of standardization. The process of circulation for comment is an important step in the work of standardization. We recommend that the Government decree that concerned authorities should participate in the environmental scrutiny of proposed standards. We believe that the scrutiny of propo- sals must, during a long introductory phase, be prioritized to cases where a standardizing body requests an authoritys viewpoints on a clearly defined environmental issue. We recommend that SIS and the standardizing bodies form a net- work or competence centre for the environmental work. One or two persons from SIS and each standardizing body should be appointed environmental liaisons. These persons should then initiate and pursue the integration of environmental aspects in standards, under the respon- sibility of the management. We also recommend that the standardiza- tion management group (STL) should appoint a liaison group for the environmental work within SIS and the standardizing bodies. It should be incumbent upon SIS and the standardizing bodies to find an optimal organizational form for presenting a Swedish front in and international standardization work. We recommend that the Government allocate special funds and assign SIS and the standardizing bodies the task of arranging the trai- ning activities mentioned below. A course of study entitled "Environmental aspects in standards" should be developed and held in a two-stage programme. In the first stage (a three-day course), the aforementioned environmental liaisons and other key persons should be trained. In the second stage, a one-day course, these persons should in turn train nearly 3,000 experts from 600 technical committees during a total of 100 course days. The courses should be free of charge. The assignment also includes developing the course material, a manual entitled Environmental Consideration. We recommend that a series of pilot projects entitled "Environmental aspects in standards" be started within the standardi- zation organizations. The main purpose of the pilot projects is to build up competence, routines and experience, and to get concrete activities going quickly at the basic level. The work of incorporating environmental aspects in standards must mainly be pursued internationally. We recommend that initiate a revision of ISO Guide 64 and IEC Guide 109 in a few years. We also recommend that sector guides be developed within the different standardization fields, something which would greatly enhance clarity, concretion and usefulness. should be prepared for participation here, which could mean, for example, assuming responsi- bility for chairmanships and secretariats. Finally, we recommend that SIS and the standardizing bodies draw up administrative rules and routines in their line organization for inclu- ding environmental aspects in standards. Each proposed standard should undergo an environmental assessment, in accordance with ISO Guide 64, IEC Guide 109 or a checklist in accordance with appendix 2.2. The environmental assessment should be documented in an as- sessment protocol and a cover letter and accompany the proposed standard on its circulation for comment and until its adoption. It must be clearly stated in the standard that it has undergone environmental assessment. should act internationally to see to it that a new heading, "Environmental Assessment", is added to the international editing rules. Prioritization should take place in a three-stage process. It can be seen as a chronological sequence for the implementation of the recommen- dations. In the first stage, the procedure should start as soon as possible with very clear signals from the Government, SIS and the business commu- nity that environmental consideration in the standardization work is an This is necessary for the work to be pursued with full force on the basic level. Different governing bodies and representatives are charged to oversee and pursue the integration of environmental aspects. In the second stage, the concrete work within SIS and the standardi- zing bodies must start. The Government should allocate special funds and instruct SIS and the standardizing bodies to do the following: *form a network or competence centre for the environmental work *start a broad training of environmental liaisons, project leaders and experts in the technical committees and produce manuals etc. *establish routines for environmental assessment of standards *start a series of pilot projects within the standardizing bodies. The third stage is a vigorous international initiative, which in itself requires a national base of knowledge and experience. Authorities should by this stage have acquired resources and competence for an effective participation in the circulation of proposed standards for review and comment. We propose that the recommendations should be completely implemented within 5 years of approval. The Committees basic view is that the work of incorporating environ- mental aspects in the work of standardization is a normal part of the standardization activities. This means that we believe in principle that the environmental costs of standardization should be borne by the stakeholders in the standardization process, in with the usual funding routines. The state is also one of the stakeholders in standardi- zation, with special responsibility for the life, health, safety and environment of its citizens. We recommend that the Government should give public authorities and other state representatives clear directives to oversee inclusion of environmental aspects in international negotiations. The same applies to the representatives of trade and industry and the standardizing bodi- es. We believe that these mandates lie completely within the fra- mework of the ordinary activities of these bodies. The participation of the authorities in the circulation of proposed standards for comment can be burdensome. However, with the right division of labour among concerned authorities and with the prioritization rules we give in the recommendations, this task should also be able to be included in their ordinary activities. It is urgent to get started with the integration of environmental as- pects in the standardization work as soon as possible. recommend that the Government make a special appropriation for SIS called "Environmental aspects in Swedish standardization work". The appropriation is limited to a five-year period in our proposal. The cost of planning and carrying out the proposed training activities has been estimated at million. For management, administration and above all following and participating in the international environmental standardization work, should be allocated annually over a period of five years. The appropriation should amount to million over a five-year period, with the emphasis on the first three years. We recommend that the standardizing bodies start a series of natio- nal pilot projects to get going and to acquire knowledge and experien- ce. There are fields in which clear-cut and financially strong stakehol- ders are lacking but where environmental issues may be very urgent. State funds within a framework of million should be set aside for such urgent actions. The ultimate success of the project "Environmental aspects in Swedish standardization work" hinges to a large extent on what happens internationally. We recommend that should take various initiatives here, including participating in revisions of ISO Guide 64 and IEC Guide 109. State funds within a framework of million should be set aside for these activities. Altogether, this means that the Committee recommends that the Government allocate to SIS and the standardizing bodies a special appropriation of million and in addition make a special provision of million which can be disposed of as needed by special agreement. The cost estimates are time-limited and specified. Chapters 1-3 are summarized above. The two following chapters are informative. In Chapter 4 the Committee presents background facts for the Committees recommendations. It describes methods for incorporating environmental aspects, explains environmental aspects and environmental consideration, and gives an account of ongoing environmental standardization. Chapter 5 gives a concise and complete account of the standardization work and all national, European and international standardazation organizations. Utredningens uppdrag är enligt direktiven omfattande. Miljöhänsyn skall införas i allt standardiseringsarbete. Uppdraget har sammanfattats i direktiven: Regeringen uppdrar åt en särskild utredare att föreslå en metod för hur miljöhänsyn kan integreras i det svenska standardise- ringsarbetet. Med det svenska standardiseringsarbetet avses – helt klart enligt direktiven – inte bara produktionen av nationell svensk standard utan även en omfattande svensk medverkan i europeisk och internationell standardisering. Den svenska verksamheten får ses som en plattform för ett kraftfullt svenskt agerande för att få in miljöhänsyn i det inter- nationella standardiseringsarbetet. Direktiven pekar på att arbetet med miljöhänsyn i standardiserings- arbetet går förhållandevis långsamt och att det är önskvärt att den svenska standardiseringsorganisationen och svenska tekniska experter är aktiva när det gäller att utveckla och bevaka miljöaspekterna. Uppdraget har i direktiven preciserats och sammanfattats enligt följande. För att svenska aktörer i ökad utsträckning skall kunna verka för att miljöhänsyn integreras i allt standardiseringsarbete skall en särskild utredare ges i uppdrag att *definiera miljöaspekter och redovisa metoder som kan tillämpas i standardiseringsarbetet, *föreslå hur den svenska standardiseringsorganisationen och svens- ka tekniska experter på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till att miljömässiga hänsyn tas i allt standardiseringsarbete och *utarbeta en handlingsplan som dels omfattar allt standardiserings- arbete, dels prioriterar områden där svenska aktörer bör kunna nå resultat på kort och medellång sikt. Förslagen skall ta hänsyn till resurshushållning och kretsloppstänkande samt erfarenheter inom svenskt och internationellt standardiserings- arbete. Om utredaren lämnar förslag med kostnadskonsekvenser skall för- slag till finansiering anges. Utredaren skall särskilt ta hänsyn till de generella direktiven att pröva offentliga åtaganden, krav på regelförenkling, redovisa de regionalpolitiska konsekvenserna och att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Utredaren skall samråda med SIS, standardiseringsorganen, Natur- vårdsverket, Kemikalieinspektionen och samt övriga berörda myndigheter, utredningar, näringslivs- och miljöorganisationer. Direktiven i sin helhet finns redovisade i Bilaga 1. 1.2Arbetets planering och genomförande Utredningsarbetet har bedrivits . I utredningen har ingått tio experter, representerande sakkunskap och berörda organ. Utredningen har haft fem protokollförda möten. Arbetet har främst bestått i genomgång av publikationer, protokoll och standarder med inriktning på miljöstandardisering och miljöhänsyn i standarder. Utredningen har bedrivits enligt en från starten uppgjord och fastlagd arbetsplan. Vårt arbete har styrts av tre riktlinjer, vilka närmare framgår av sammanfattningen. *Arbetet med miljöhänsyn skall leda till miljöbedömda standarder. *Miljöbedömningen görs i den vanliga kommittén som en självklar del i arbetsprocessen. *Standardiseringen är en frivillig verksamhet som b ygger på sam- förstånd. SIS och de åtta standardiseringsorganen, Styrelsen för ackredite- ring och teknisk kontroll, och Naturskyddsför- eningen har haft möjlighet att ge synpunkter på utredningen. Särskilt med SIS och standardiseringsorganen har vi haft ett flertal underhands- kontakter och i några fall också träffat företrädare för dessa organ. Sekreteraren har besökt det tyska standardiseringsorganet DIN, für Normung e. V., i . DIN har stor erfarenhet av arbete med miljöhänsyn i standarder. Vid dispositionen av texten i vårt betänkande har vi så strikt som möjligt försökt följa vårt uppdrag. Våra förslag och kommentarer till de skilda detaljuppdragen som *föreslå hur miljömässiga hänsyn kan tas *utarbeta en handlingsplan *ange kostnadskonsekvenser och föreslå finansiering skall lätt kunna återfinnas i innehållsförteckning, rubriker och text. Vi har valt att avskilt och var för sig presentera de olika detaljuppdragen. Denna metod leder ofrånkomligen till vissa upprepningar i de olika textavsnitten. Vi ser detta som ett mindre problem, särskilt som den totala textvolymen är relativt liten. Vi har också följt anvisningar (Ds 1992:99) genom att presentera förslag, konsekvenser och kostnader i den löpande texten. Därefter följer bakgrund, våra övervägan- den och övrig informerande text. 1.Börja med att läsa Sammanfattning. Under rubriken redovisar vi kort de grundtankar och principer som styrt vårt ut- redningsarbete. Rubrikerna Förslag, Prioritering och Kostnader anger resultaten av vårt utredningsarbete. 2.Läs kapitel 2 Utredningens förslag. I avsnittet Handlingsplan redovisar vi tankar om syfte, definitioner och målsättning och de förväntade resultaten av arbetet med miljöhänsyn i standardise- ringsarbetet. Under Förslag presenteras våra förslag i detalj med tydlig adressat, utförare och finansiär. Förslagen presenteras i en hierarkisk beslutsordning och har för enkelhets skull numrerats. Avsnittet Prioritering anger vilka förslag som skall sättas i första rummet. Prioriteringen kan också ses som en kronologisk ordning för förslagens genomförande. 3.Gå vidare till kapitel 3 Förslagens konsekvenser och kostnader. Under Kostnader redovisar vi den grundprincip vi följt på detta område och ger därutöver en detaljerad kostnadskalkyl avseende vårt förslag till statlig finansiering av startinsatserna under en 5- års period. Du bör efter att ha läst dessa 26 sidor ha en god uppfattning om resultaten av vårt utredningsarbete. 4.I kapitel 4 ger vi bakgrunden till utredningens förslag. I första avsnittet redovisar vi Metoder som kan användas för att föra in miljöhänsyn i standardiseringsarbetet. Dessa metoder ligger till grund för våra förslag. I det följande avsnittet ger vi helt i linje med vårt uppdrag ett förslag till definition av begreppet Miljöas- pekter. Miljösynpunkter i standardiseringsarbetet är inget nytt. I det följande avsnittet Miljöstandardisering ger vi en aktuell redo- görelse för pågående arbete. Då denna aktuella information inte finns sammanfattad i någon annan publikation har vi valt att ge avsnittet en relativt fyllig utformning. Utbildning ser vi som ett nyckelbegrepp i våra förslag. I ett sista avsnitt i detta kapitel be- skriver vi kort synpunkter på vilken miljökunskap som behövs för att kunna föra in miljöhänsyn i standarder. 5.För att rätt kunna förstå våra förslag och dess konsekvenser måste man ha en god kännedom om standardiseringsarbetet, dess struk- tur, regler och rutiner. Och detta gäller både nationell, europeisk och internationell standardisering. I kapitel 5 ger vi en kortfattad redovisning av standardiseringsarbetet. I all föregående text har vi genomgående använt terminologi från ISO när vi avser internatio- nell standardisering, om det inte direkt framgår att annat interna- tionellt organ avses. Andra internationella standardiseringsorgan har en mot ISO svarande terminologi. Vi har också valt att även på detaljnivå konkretisera våra synpunkter och lägga förslag till fortsatt arbete. Detaljnivån har också varit nöd- vändig för att kunna göra rimligt detaljerade kostnadsberäkningar till kapitel 3. I Bilaga 2.1 Kursprogram ger vi detaljplaner till den två-stegs utbildning vi föreslår skall startas. I Bilaga 2.2 Checklista ger vi en kommenterad och relativt detaljerad checklista, som kan användas som komplettering till ISO Guide 64 och IEC Guide 109 vid miljöbedöm- ning av standarder. Utredningens förslag... 31 2Utredningens förslag att föra in miljöhänsyn i standardiserings- arbetet I avsnitt 2.1 Handlingsplan redovisar vi först tankar om syfte, defini- tioner och den långsiktiga målsättningen och de förväntade resultaten av arbetet med miljöhänsyn i det svenska standardiseringsarbetet. För att nå framgång måste arbetet enligt en handlingsplan bedrivas på politisk nivå, på ledningsnivå inom standardiseringsorganisa- tionerna och på teknisk nivå i det praktiska standardiseringsarbetet. I det nationella standardiseringsarbetet måste kompetens och arbets- rutiner vidareutvecklas för att kunna stödja ett kraftfullt svenskt age- rande när det gäller miljöhänsyn i den europeiska och internationella standardiseringen. Vi belyser också statens och näringslivets roller. Först måste klargöras vad som är syftet och nyttan med miljöhänsyn i standardiseringsarbetet. Standarder är starkt styrande dokument, detta ligger inbyggt i standardiseringens själva idé. Standarder bygger från början på att olika intressenter kommit fram till frivilliga överenskom- melser, som ofta fått stort inflytande på internationell teknik och han- del. Standarder är därför ett viktigt instrument för att skapa miljöanpas- sade och kretsloppsinriktade produkter och produktionsprocesser. Nationella myndigheter har i många fall tagit in standarder i sina tekniska regelverk, genom principen hänvisning till standard. EG har formaliserat denna princip genom att enligt den nya metoden (the New Approach) ge mandat, direkta uppdrag, till de europeiska standardise- ringsorganen. Särskilt har i detta sammanhang standarder använts för 32 Utredningens förslag... att genom tekniska specifikationer främja medborgarnas liv, säkerhet, hälsa och miljö. En stigande miljömedvetenhet på alla nivåer i samhället i kombina- tion med en alltmer utbyggd miljölagstiftning ställer krav på miljöan- passade standarder. Standarder och standardiseringsprocessen skall också användas som ett effektivt verktyg i miljöarbetet. Standarder har av tradition hög status som riktiga och tillförlitliga dokument. Till detta läggs nu en ny dimension, standarder är miljöriktiga. Begreppet miljöhänsyn behöver inför de fortsatta diskussionerna en definition. Innebörden i ord som naturvård och miljövård har sedan "uppvaknandet" genomgått stora förskjutningar. råder allmän enighet om att vi behöver "en helhetssyn på miljö- frågorna" och att denna helhetssyn ständigt måste utvecklas. Arbetet med miljöhänsyn i standarder måste också ansluta till annat välbekant miljöarbete i samhället. Många av deltagarna i standardiseringsarbetet har säkert erfarenheter av arbete med , ISO 14 000-serien och EMAS från sin normala verksamhet. Vi har därför stannat för att ge "miljöhänsyn" bredast möjliga definition, med en hänvisning till bl.a. dessa välkända arbetsverktyg och regelverk, vilka närmare redovi- sas i avsnitt 4.2 Miljöaspekter och miljöhänsyn. I internationellt arbete har begreppet miljö (environment) oftast en bred betydelse, som kan innefatta yttre miljö, inre miljö (exempelvis bostäder), arbetsmiljö, hälsa/miljö och kulturmiljö. Med det sistnämnda avses miljöns påverkan på vårt fysiska kulturarv. Det är närmast omöj- ligt att med generella definitioner särskilja miljö, hälsa och arbetsmiljö. I konkreta, praktiska frågor kan å andra sidan skiljelinjen vara lätt att dra. För praktiskt arbete menar vi att punkterna i Checklistan i bilaga 2 väl täcker begreppet miljöhänsyn. Vi anser att rena arbetsmiljöfrågor och hälsofrågor inte ingår i utredningens uppdrag. I betänkandet används begreppen miljöanpassade standarder och miljöanpassade produkter samt miljöbedömda standarder. Med dessa begrepp menar vi följande. *Miljöanpassade standarder, standarder där ISO Guide 64 och/eller IEC Guide 109 använts vid utformningen men där processen ej dokumenterats och förts fram till en miljöbedömning . *Miljöanpassade produkter, produkter som utformats med hänsyn tagen till miljöpåverkan i produktens alla faser som konstruktion, tillverkning, användning, återanvändning, destruktion och kvitt- blivning. Utredningens förslag... 33 *Miljöbedömda standarder, standarder som genomgått en process för att identifiera, utmärka och om möjligt åtgärda punkter som kan ge negativa miljöeffekter vid standardens tillämpning. Proces- sen och dess resultat skall vara dokumenterade i standarden. Den långsiktiga målsättningen med denna utredning är att SIS och standardiseringsorganen skall driva frågan om miljöhänsyn i standardi- seringsarbetet så att den blir en naturlig och dokumenterad del i arbets- processen fram till nationell, europeisk eller internationell standard som är miljöbedömd. Det skall framgå av standarden att den genomgått en miljöbedömning, dvs. man har försökt förutse eventuella miljöef- fekter vid tillämpningen av standarden. Miljöbedömningen betyder en genomgång av förslaget för att identifiera, utmärka och om möjligt åtgärda punkter som kan ge negativa miljöeffekter. Eventuella åtgärder och punkter att observera vid tillämpningen skall tydligt framgå av standarden. och organisationer kommer att införa miljöledningssystem enligt ISO 14 000-serien och det är angeläget att tillämpade standarder är miljöbedömda och "gröna", dvs tillämpningen av standard introducerar inte några, i varje fall med dagens kunskap- snivå obeaktade, miljöproblem i företagets verksamhet. Här måste påpekas att många större slutprodukter kan vara sammansatta av 100-tals komponenter, flertalet specificerade i standarder. Här måste självfallet en miljöbedömning också göras av slutprodukten och de enskilda standardkomponenterna bedömas i det större sammanhanget. Det finns en kortsiktig målsättning.