sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — En jämförelse har även gjorts av vissa stödformer. Förutsättningarna för trädgårdsproduktionen är på samma sätt som för jordbruksproduktionen nära förknippade med klimat och jordmån. Så- väl produktionskostnader som avkastningsnivåer är generellt sett gynn- 3/U 1997:167 sammare ju längre söderut man befinner sig. Trädgårdsnäringen är så- ledes av naturliga skäl koncentrerad till . Detta gäller i synnerhet fruktodlingen och grönsaksodlingen i växthus, men även fri- landsgrönsaker. Bärodlingen och då framför allt jordgubbsodlingen är ganska jämnt spridd över hela landet, men den största produktionen finns i , och . Blomsterprodukter odlas i samt i (lökblommor). Klimatet i kan jämställas med det danska klimatet. Den nederländska produk- tionssäsongen är längre än den svenska säsongen. De långa ljusa dagar som finns i norra leder till att frilandsgrönsaker och bär som odlas där får en högre sockerhalt, mjällare konsistens och lägre torrsubstans än motsvarande produkter odlade längre söderut. I odlingen nyttjas mindre mängd bekämpnings- medel. 6.5.2Kostnader och stöd i produktionen Arbetskraftskostnaderna utgör en av de tyngsta kostnaderna i träd- gårdsföretagen. Arbetskraftskostnaderna uppvisar skillnader, särskilt för tillfällig arbetskraft, mellan och vissa andra EU-länder. För stora delar av trädgårdsnäringen har kostnaden för tillfälligt anställd arbetskraft, dvs. i huvudsak skördearbetskraft, större betydelse för fö- retagets produktionskalkyl och konkurrenssituation än kostnaden för heltidsanställd arbetskraft. Detta gäller framför allt inom frilandsod- lingen av grönsaker, frukt och bär. Inom dessa sektorer uppgår de skör- debundna kostnaderna till ca 35–av de totala produktionskostna- derna. Även för växthusodlingen av köksväxter är kostnaden för sä- songsanställd personal betydande. I görs ingen skillnad i skat- ter för den tillfälliga arbetskraften. har enhetliga lönekostnader för fast anställd personal och säsongsanställd personal. I finns separata bestämmelser för skolungdom och stu- denter och särskilda regler för fruktplockning. Skolungdomar och stu- denter får arbeta inom den agrara sektorn utan att arbetsgivaren betalar in avgifter. Skolungdomarna och studenterna måste dock försäkras av arbetsgivaren. Frukplockningsreglerna gäller endast för skörd av äpp- len och päron och möjliggör anställningar utan inbetalning av avgifter under vissa förutsättningar. Skörden måste ske från till . Endast personer med fast bostad i samt arbetslösa som lever på socialbidrag kan komma i fråga. Enligt beslut får förtjänsten för avgiftsfritt arbete vara högst 1 550 (ca ) under ett kalenderår och arbetstiden får omfatta högst . Dessutom finns liknande regler för sparris. I den svenska växthusodlingen utgör kostnaden för energi till upp- värmning och till belysning en betydande andel av de totala produk- tionskostnaderna. Växthusen av glas svarar för av den totala växthusytan. Uppvärmda växthus utgör den dominerande delen av lan- dets växthusareal, enligt siffror. Energiåtgången per producerad enhet har dock minskat år för år . Krukväxtproduktionen sker i stor utsträckning i växthus med energibe- sparande vävar, dubbelt täckmaterial, effektiva förbränningssystem och effektivt utnyttjande av växthusytan med hjälp av till- skottsbelysning. Inom köksodlingen under glas har utvecklingen inte varit lika påtaglig då flertalet av energibesparande åtgärder på ett eller annat sätt reducerar ljusstrålningen, vilket reducerar skör- den. Utveckling av klimatreglering, produktionsteknik och nytt sort- material har emellertid inneburit att energiåtgången per producerad enhet även inom köksväxtodlingen reducerats väsentligt. Nya material, datorstyrda klimatanläggningar och nya tekniska lös- ningar i växthuskonstruktionen gör att utvecklingen mot att en allt mindre mängd energi behövs per producerad enhet fortsätter. Många växthusföretag har byggts upp i etapper för att nå lämplig totalstorlek. Detta har dock medfört en struktur i planlösningen vilken innebär svå- righeter att ytterligare effektivisera energianvändningen. Trots energibesparande åtgärder är energikostnadens andel av den totala produktionskostnaden fortfarande stor. Beroende på teknisk standard utgör energikostnaden för uppvärmning ca 18–av den totala produktionskostnaden i odling av köksväxter i växthus och ca 3/U 1997:167 11–vid odling av prydnadsväxter i växthus beroende på hur mycket assimilationsbelysning som utnyttjas i företaget. Det huvudsakliga energibehovet vid växthusuppvärmning tillgodo- ses genom förbränning av fossilbränsle, huvudsakligen lätt eldnings- olja. I sydvästra utnyttjas i stor utsträckning naturgas från det fasta ledningsnätet. I mindre omfattning används gasol och andra bränsleslag. En ökad anslutning har successivt skett till fjärrvärme vid lokalisering av företag i nära anslutning till större orter. för- delade sig växthusföretagens energiförbrukning efter energikälla enligt följande: Eldningsolja , el- och fjärrvärme , gas , kol och koks samt träbränsle . Fossilbränsle som energikälla be- döms vara den mest internationellt konkurrenskraftiga uppvärm- ningsmöjligheten. Enligt EU:s mineraloljedirektiv, rådets direktiv /82/EEG av , skall tjock eldningsolja beskattas med minst 13 ecu/ton i medlemsländerna. För motsvarar minimiskattesatsen (109,). Bl.a. jordbruks-, trädgårds- och fiskeriverksamhet kan helt eller delvis undantas från denna regel. Inom EU diskuteras nu ett förslag till nytt energiskatte- direktiv som kan leda till höjd minimiskattesats. Fram /96 betalade växthusodlarna av energi- skatten och av koldioxidskatten. Fr.o.m. t.o.m. ändringen av lagen betalade växthusodlarna ingen energiskatt men av koldioxidskatten på lågbeskattad olja. Från , enligt beslut av , höjdes koldioxidskatten från till av den generella nivån för bränslen som förbrukas för växthusuppvärmning vid yrkesmässig växthusodling. Om ett företags koldioxidskattebelastning överstiger av försäljningsvärdet med- ger beskattningsmyndigheten en nedsättning av skatten så att den över- skjutande skattebelastningen inte överstiger ett belopp som motsvarar av den generella nivån (0,8-procentsregeln). Beroende på pro- duktionsinriktning, energiutnyttjande och försäljningsvärde i växthus- företaget uppgår skatteuttaget till 200–/m 3 eldningsolja. Enligt tidigare beslut skulle växthusnäringen ha gått över till ett system med kvartalsvis återbetalning av skatten. Tidpunkten för denna övergång har dock successivt senarelagts genom ändringar i över- gångsbestämmelserna till lagen (1994:1776) om skatt på energi. beslutade att växthusnäringen tills vidare skulle ha kvar möjligheten att få sin skattenedsättning när bränslet levereras. Rege- ringen föreslår i prop. 1997/98:18 om utvidgade möjligheter till inköp mot försäkran enligt lagen om skatt på energi m.m. att ett försäkrans- system införs. Detta innebär att ett företag i början av ett kalenderår kan ansöka hos beskattningsmyndigheten om ett preliminärt besked om tillämplig skattesats. Växthusföretagen får då skattenedsättningen di- rekt vid leverans av bränsle . skall därefter, när det faktiska utfallet under kalenderåret är känt, åter pröva företagets ansökan. För flytande bränsle tas svavelskatt ut med /m 3 för varje tiondels viktprocent svavel i bränslet. Svavelskatt tas inte ut för ett flytande eller gasformigt bränsle om dess svavelinnehåll är högst 0,1 viktprocent. Skatten har ingen större betydelse då före- tagen i stor utsträckning använder lågsvavlig tunnolja eller naturgas där detta är möjligt. I utgår ingen energiskatt för användning av el i växthusod- ling. infördes koldioxidavgift för att reducera koldioxidutsläpp och effektivisera energianvändningen. I har danska växthusodlare fram haft en låg energibeskattning. Avgifter behövde inte betalas förutsatt att en energisyn genom- fördes vid det aktuella företaget av en godkänd inspektör. Företaget tvingades att förbinda sig att vidta vid synen föreslagna åtgärder. Ett investeringsstöd för energibesparande åtgärder fanns också kopplat till bestämmelserna för dessa åtgärder. har koldioxidavgiften ökat och betalas nu utan tak. Avgift finns även för svavel. Regelverket är ganska komplicerat men innebär möjlighet till reducerad koldioxidavgift om växthusföretaget åtar sig att efter en plan, s.k. energisyn, genomföra överenskomna energibesparande åtgärder i syfte att minska energiförbrukningen. Kol- dioxidavgiften för är /m 3 olja för företag som har ingått avtal om energisyn, dock lägst /företag, och /m3 olja för företag utan avtal. är koldioxi- davgiften fortsatt /m3 för de företag som ingått avtal om energisyn respektive /m3 olja för övriga företag. För tunnoljor med låg svavelhalt uttas ingen svavelavgift. Även på elförbrukningen tas det ut en avgift för koldioxid och sva- vel. För assimilationsbelysning som gynnar tillväxten tas en avgift på /kWh och för övrig elförbrukning /kWh (danska kronor). 3/U 1997:167 Avgifterna på koldioxid och svavel, som ingår i de s.k. grönne av- gifter, återförs till näringslivet bl.a. i form av investeringsstöd till ener- gibesparande åtgärder. Återföringen sker inte branschvis. Bidragspro- centen varierar mellan 10–och för standardlösningar inom växt- husföretagen, som för t.ex. energibesparande gardiner och byte av täckmaterial, är den satt till . införde energiskatt på el, naturgas, oljeprodukter, propan- och butangas. Användningen av naturgas och olja för att främja tillväxtprocessen för trädgårdsprodukter är undanta- gen liksom energiskatt på el över en förbrukning på 50 000 kWh. I praktiken är växthusnäringen helt skattebefriad. disku- teras möjligheten att införa en skatt för att minska koldioxidutsläppen. Det görs ingen åtskillnad mellan frilandsodlingen och övrigt jordbruk och hushållen i . Det tillämpas således skatt på gödselmedel. För frilandsodlingen innebär det att skatt uttas på såväl kväve- som på fosformedel. Denna miljöskatt är /kg kväve och kadmium- avgiften på fosformedel motsvarar /kg. Den totala kostnaden för näringen bedöms vara ca . Det finns ingen direkt åter- föring av denna avgift till olika åtgärder inom sektorn. Varken eller har liknande avgifter på handels- gödsel. övervägs en avgift på handelsgödsel i . Nyttoorganismer för biologisk bekämpning registreras hos Kemikalie- inspektionen. Varje företag som saluför nyttoorganismer måste söka godkännande för varje organism. Registreringen kostar /djurslag och /mikroorganism. försäljningssumman, dock lägst , i årlig avgift till Kemi- kalieinspektionen. finns ca 20 nyttoorganismer registrerade. Det svenska jordbruket använde ca (aktiv substans) bekämpningsmedel och trädgårdsnäringen använde . Inom träd- gårdsnäringen används kemikalier av två slag dels kemisk bekämpning av insekter, svampsjukdomar och ogräs, dels för retardering av pryd- nadsväxter. I är avgiften på bekämpningsmedel /kg aktiv substans, vilket beräknas motsvara 5–av produktpriset. Den totala kostna- den för näringen för är ca . Det finns ingen direkt återföring av avgiften till olika åtgärder inom sektorn. I och med att färre kemikalier tillåts registreras i har kost- naderna ökat för växtskyddet i odlingarna. Att priset på bekämpnings- medel är relativt högt kan också bero på att den svenska marknaden för kemiska medel är förhållandevis liten. Avgiften på bekämpningsmedel är i på produktpriset för insekticider och markherbicider och på produktpriset på övri- ga herbicider och fungicider. Avgifterna återförs till trädgårdsnäringen om ca till kollektivt nyttjande inom ramen för Gart- neribrugets Afsaetningsudvalg. Medlen kan utnyttjas till utvecklings- verksamhet och avsättningsfrämjande arbete. I tas ingen skatt ut på bekämpningsmedel och tillgången på olika sorters bekämpningsmedel är stor. Produktionsresursen mark beskattas i med på av markvärdet. Skattens betydelse skulle efter en mycket grov uppskatt- 3/U 1997:167 ning av markpriserna i inom de områden där frilandsodling bedrivs motsvara 100–/ha. 6.5.2.7Sammanfattning av produktionsavgifter och skatter i olika länder I tabell 6.8 redovisas en sammanfattning av de olika produktionsavgif- terna och skatterna i , och . 4ABELLProduktionsavgifter i , och . Energiskatt och avgifter för Handelsgödsel (kväve) Handelsgödsel (fosfor) 5–av priset 13–av priset 100–/ha 32,5 (9,6) kr/m3 Handelsgödsel (kväve) Handelsgödsel (fosfor) 5–av priset 13–av priset Valutorna är omräknade till kronor enligt Nordbankens genomsnittliga säljkurser 1997. Källa: Beräkningar gjorda av lantbruksenheten vid och länsstyrel- se. I tabell 6.9 redovisas en kostnadsjämförelse som har gjorts utifrån om de svenska produkterna skulle ha producerats med svenska, danska och nederländska skatter och avgifter på produktionsmedel. 4ABELL Totalkostnader i . Handelsgödselavgift (kväve) Handelsgödselavgift (kadmium) Elskatter belysning, drift Handelsgödsel (kväve) Beräkningarna utgår från SCB:s trädgårdsräkning 1993, sammanställningar från Läns- styrelsen i O-län, och . Källa: Beräkningar gjorda av lantbruksenheten vid och länsstyrel- se. införde ett av EU medfinansierat investe- ringsstöd. I södra och är följande miljöinvesteringar i trädgårdsnäringen berättigade: Investeringar som till stor del avser åtgärder för skydd av den yttre miljön, samt energibesparing eller övergång till biobränsle, inklusi- ve tillhörande om- och tillbyggnad av växthus. Investeringar i slutna odlingssystem, inklusive tillhörande ny, till- och ombyggnad av växthus för att eliminera växtnäringsförluster vid trädgårdsföretag. I södra och , där av växthusodlingen finns, är stödet maximerat till . I de sju nordliga länen ges stöd till ett maximalt belopp på . Inom målområde 6 är stöd- beloppet maximerat till . Investeringar i produktionsen- heterna blir dyrare ju längre norrut i dessa sker. De befintliga bidragen bidrar därför till att utjämna skillnaderna mellan norra och . Det går inte att värdera vilken betydelse stödet får i trädgårds- sektorn. Allmänt gäller emellertid att konkurrensen om medel är stor 3/U 1997:167 från den övriga delen av jordbrukssektorn, regelverket är omfattande och stödets inriktning begränsar antalet sökande. motsvarighet till det svenska investeringsstödet heter forbedringsstøtte. Stödet är fastställt till ett maximalt belopp som motsvarar . Stödgrundande investeringsbelopp är fastställt till maximalt . Stödet betalas ut på godkänt investeringsbelopp vad gäller b yggnader och för andra investeringar gäller . Om villkoren för investeringsstöd är uppfyllda kan företaget beviljas statlig lånegaranti för de lån som finansierar investeringen. behandlas inte några nya ansökningar inom denna stödform. Den danska rege- ringen har föreslagit att ansökningar om detta stöd skall kunna åter- upptas . Den nuvarande miljöplanen gäller fram . Planen innehåller bl.a. krav på att företagen inför slutna odlingssystem för att förhindra att näringsvatten läcker ut. Stödets inriktning påminner om det svenska. Ytterligare ett stöd har införts som skall bidra till en omstrukturering av nederländsk växthusnäring. Stödet innehåller två delar. En del går till investeringar som innebär modernisering och som ger förutsättningar för en mer miljövänlig odling, energibesparingar och bättre arbetsförhållanden i syfte att skapa företag som kan bli bär- kraftiga. En annan del går till den producent som avvecklar sitt företag genom att riva gamla växthus och säljer marken till en annan producent som därmed skapar en större sammanhållen enhet. I det förra fallet är stödet maximerat till 380 000 (ca ) per företag, i det senare ges full ersättning vid avveckling. Startstöd kan lämnas till nystartade företagare som vid ansökningstill- fället inte fyllt . Det finns bl.a. krav på viss utbildning, arbetsin- sats, företagets lönsamhet och ansökarens inkomst av verksamheten. Maximalt stödbelopp uppgår till . Startstöd ges i form av ett garantilån maximerat till där staten betalar de tio första halvårsannuiteterna. Värdet av stödet mot- svarar det svenska stödet. utnyttjar inte möjligheten till startstöd. Statlig kreditgaranti lämnas inte längre till jordbruket men kan fortfa- rande utgå till trädgårdsföretag. När kreditmarknaden avreglerades, vil- ket innebar att det blev lättare att få banklån, minskade efterfrågan på kreditgarantier. Denna utveckling förstärktes av att den statliga kredit- garantiavgiften infördes, vilket gjorde garantilånen mindre fördelakti- ga. Införandet av samrisk medförde att åtminstone vissa kreditgivare- höjde räntesatsen på garantilån jämfört med andra lån. Kreditgarant- avgiftens procentsats kan variera något i förhållande till den bedöm- ning som görs av risken. I fanns statsgarantier för driftslån till växthusodlare med samrisk och ett amorteringsfritt högsta belopp om . Om företaget har beviljats investeringsstöd kan statsgarantin beviljas för de lån som finansierar investeringen. Även den nederländska trädgårdsnäringen har under vissa förhållanden möjligheter att erhålla statsgarantier. 3/U 1997:167 -ILJ¶F¶RB¤TTRANDE ¥TG¤RDER INOM TR¤DG¥RDSN¤RINGEN beslutade om miljöförbättrande åtgärder i jordbru- ket, vilket innebar att en halvering av användningen av bekämpnings- medel beräknat –1985 skulle eftersträvas. hade användningen i princip halverats. , i den livsmedels- politiska reformen , fastställdes nya mål att en ytterligare halve- ring skulle eftersträvas . Beräknat –1985 har den totala användningen av bekämpningsmedel minskat . Trädgårdsnäringen har lyckats med att minska sin användning av be- kämpningsmedel bl.a. tack vare utvecklingsarbete, rådgivning och en ökad medvetenhet om miljöfrågor samt ett ökat kostnadsmedvetande hos näringen. Minskningen har emellertid inte varit lika omfattande i jämförelse med det övriga jordbruket. Inom ramen för programmen för att minska riskerna med bekämp- ningsmedel har ca för avsatts för informa- tion, rådgivnings- och utbildningsverksamhet samt för försöks- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsområdet. Fr.o.m. /96 ingår informations- och utbildnings- verksamheten i det svenska miljöprogrammet på jordbruksområdet och delfinansieras av EU. Programmet löper –1999. Om- fattningen av verksamheten på trädgårdsområdet beräknas kunna öka något åtminstone under de inledande åren av programmets löptid. Integrerad produktion (IP) har också betydelse när det gäller att minska trädgårdsproduktionens miljöbelastning. har ca beviljats av för att b ygga upp och etablera ett IP-koncept för svenska frilandsgrönsaker. var ca 300 företag anslutna till IP vad gäller frilandsgrönsaker. Dessa hade en IP-produktion på ca 2 950 ha. Det svenska IP-konceptet har efter introduktionen utvecklats från ett miljöinriktat odlingskoncept med inriktning på enskilda grödor, till en helhetssyn på odling, företagande och produkt, där miljöhänsyn, krets- loppstänkande, ekonomisk uthållighet och kvalitet är de viktigaste hon- nörsorden. 3T¶D TILL EKOLOGISK ODLING Regeringen har fastställt målsättningen att av jordbruket skall vara ekologiskt odlat . Alla trädgårdsodlare som odlar ekolo- giskt kan söka stöd för sin odling. Stöd lämnas bara för odling på Alla frilandsodlade trädgårdsgrödor som används för produktion av bl.a. livsmedel är stödberättigade. Det finns inte något krav på att hela gården läggs om till ekologisk odling. Stödet omfattar /ha i norra samt skogsbygder i södra och mellersta Sve- rige och /ha i övriga , huvudsakligen slätt- och mellan- bygder i . I regeringens prop. 1997/98:2 om hållbart fiske och jordbruk före- slår regeringen att stöd utgår till ekologisk odling av vissa fruktträd och bärsorter. Förslaget innebär att ett stöd på ca /ha utgår till ekologisk odling under vissa förutsättningar. 3T¶D TILL ODLING I .ORRLAND Nationellt stöd för bär och grönsaker lämnas i stödområdena 1–3 i nor- ra . För att stödet skall utbetalas krävs att bär- eller grönsaks- odlingen omfattar 0,3 ha. Minsta skiftesstorlek är 0,1 ha. för odling av jordgubbar, broccoli, morot, svarta vinbär, isbergssallat, rödbetor, blomkål, kålrot och vitkål. 3T¶D TILL PRODUKTUTVECKLING I $ANMARK I finns ett särskilt stöd till produktutveckling av jordbruks- produkter. Stödet har en inriktning mot utveckling av nya konsument- produkter och marknadsföring av dessa. Stödet riktar sig till försök och utveckling för att tillfredsställa konsumentens behov av nya produkter och nya lösningar. Stödet är ett bidrag till de meromkostnader som produktutvecklingen har medfört och stöd kan beviljas av dessa kostnader. Trädgårdssektorn omfattades inte av CAP-reform. EU:s nya marknadsordning för färska frukter och grönsaker antogs . Marknadsordningen syftar främst till att minska överskottsproduktio- nen inom sektorn genom att efter en övergångsperiod begränsa gemen- skapsstödet för återköp av frukt och grönsaker. Gemenskapen skall i stället medfinansiera erkända producentorganisationers verksamhet 3/U 1997:167 såsom bl.a. utveckling av miljövänlig odlingsteknik och en förbättrad produktkvalitet samt marknadsfrämjande åtgärder. Stödet kan uppgå till maximalt (4,) av producentorganisationens omsättning. har nio organisationer i ansökt om erkän- nande för varav en har blivit erkänd. Detta skulle upp- skattningsvis betyda att dessa producentorganisationer kan komma att erhålla maximalt ca från EU förutsatt att organisationerna blir erkända i enlighet med regelverket. I syfte att stärka producenternas ställning på marknaden genom att utbudet samordnas utgör producentorganisationerna (PO) grundvalen för den gemensamma organisationen av marknaden. Denna samordning skall åstadkommas på frivillig väg. PO skall ställa till medlemmarnas förfogande ett effektivt stöd inom diverse områden t.ex. de tekniska hjälpmedel som behövs för lagring, förpackning och saluföring av pro- dukter samt tekniskt stöd för att införa miljövänliga odlingsmetoder. Medlemsproducenterna åläggs att i stort saluföra hela sin produktion genom förmedling av PO. I skall fastställas regler som på ett demokratiskt sätt säkerställer att de sammanslutna producenterna har kontrollen över organisationen och beslutsförfarandet. Medlems- staterna får under vissa förutsättningar göra tvingande även för producenter som inte är medlemmar i organisationen. Medlemssta- tens godkännande krävs. Dessa PO skall särskilt ha som mål att säkerställa produktionsplane- ringen och anpassa denna till efterfrågan, särskilt vad gäller kvantitet och kvalitet. Vidare skall de främja koncentrationen av utbudet och avyttring av medlemmarnas produktion, minska produktionskostnader- na och stabilisera produktionspriserna. De skall också främja odlings- och produktionsmetoder och en avfallshantering som är miljövänlig, särskilt för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap, samt för att bevara och/eller främja den biologiska mångfalden. Ett nytt instrument är driftsfonderna, vilka upprättas av de erkända PO. Dessa driftsfonder finansieras till hälften från gemenskapen medan den andra hälften kommer från medlemsproducenterna. Driftsfonderna är avsedda att finansiera PO:s verksamhetsprogram samt att finansiera vissa återtaganden från marknaden. Taket för gemenskapsstödet skall sättas till högst av värdet av varje producentorganisations saluför- da produktion, om budgetförhållandena tillåter det och om det totala ekonomiska stödbeloppet utgör av samtliga produ- centorganisationers totala omsättning. För att se till att denna gräns iakttas kommer ett förskott på att betalas ut och resterande kom- mer att beviljas så snart som det totala beloppet för samtliga ansök- ningar blir känt. kommer taket för gemenskapsstödet att ändras till och procentsatsen vad gäller den totala omsätt- ningen kommer att bli . Driftsfonderna skall användas till bl.a. att förbättra produkternas kvalitet och öka deras handelsvärde. De skall också användas till åtgär- der för att utveckla medlemsproducenternas användning av miljövän- liga tekniker, både i fråga om odlingsmetoder och om förvaltning av förbrukningsmaterial. Vidare kan fonderna användas för återköp be- gränsat till, efter en övergångsperiod , av fonden.