sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Forskning, utbildning, utveckling åren 1980–1996 Delbetänkande av Kommittén om ett nationellt kunskapslyft för vuxna Regeringen tillkallade en parlamentariskt sammansatt kommitté för ett nationellt kunskapslyft för vuxna, (Dir 1995:67 och Dir 1996:71). lade kommittén fram sitt första delbetänkande En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande (SOU 1996:27), där målen för denna strategi presenterades. Strategin vilar på tre hörnpelare, ungdomsutbildning, kunskapslyft för vuxna och livslångt lärande. Satsningarna inom dessa tre områden får inte betraktas var för sig utan måste ses som en helhet. har i anslutning till den s.k. sysselsättningspropositionen bland annat beslutat om en särskild vuxenutbildningssatsning. Den genomförs med start och omfattar då minst 110 000 helårsplatser. Antalet platser skall sedan öka med ytterligare 10 000 fram . Särskilda statliga medel fördelas till kommunerna för detta ändamål. Satsningen skall också bidra till att utveckla nya former för att möta vuxnas utbildningsbehov och därmed efter femårsperioden kunna resultera i en reformerad Den särskilda vuxenutbildningssatsningen innebär nya förutsättningar för arbete. Enligt sina tilläggsdirektiv skall kommittén följa den särskilda satsningen på vuxenutbildningen. Syftet med detta är att ge kommittén nödvändiga erfarenheter för att kunna dra slutsatser och ge förslag till den reformering av vuxenutbildningen som skall avlösa den särskilda satsningen. lade fram en samman- ställning av svaren från de enkäter som kommittén tillställt olika vuxenutbildare. Rapporten – Vuxenutbildare ser på sig själva (SOU 1996:188) – har förhoppningsvis stimulerat till fördjupade organisatoris- ka och pedagogiska diskussioner hos olika vuxenutbildare och inspirerat till utveckling av verksamheten, speciellt inför och under den särskilda vuxenutbildningssatsningen. Som ett fortsatt stöd i arbetet med att utveckla vuxenutbildningen redovisas nu Vuxenpedagogik i – Forskning, utbildning, utveck- ling (SOU 1997:120). Det är en kartläggning som på Kunskapslyftskom- mitténs uppdrag genomförts av Per och vid , psykologi. Per , doktorand i pedagogik, har samordnat och admi- nistrerat projektet. Han har sammanställt materialet och svarat för huvuddelen av rapportens del I, där han ensam svarat för kartläggning av utbildning m.m. dr. i pedagogik, har fungerat som medarbetare i projektet. och har tillsammans svarat för materialet i rapportens del II och III. Projektet har letts av sekretariat genom . Syftet med denna rapport är tvådelat. Genom att få en bred kartlägg- ning inom området får för det första ett bra underlag för fortsatta diskussioner inom kommittén och för kommande ställningstaganden då det gäller pedagogisk utveckling. Genom att sprida rapporten hoppas kommittén också kunna ge vuxenutbildare bättre kunskap om vuxenpedagogisk forskning och utbildning så att dessa i sin tur skall få bättre förutsättningar för att utveckla vuxenutbildningen, speciellt under den särskilda vuxenutbildningssatsningen. För ordningens skull bör påpekas att genom att publicera rapporten inte tar något ansvar för innehållet i den gjorda kartläggningen. Metod för kartläggningen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kartläggning av forskning . Kriterier för urval av litteratur . Sammanställning av forskningsresultat . Kartläggning av utbildning och andra utvecklingsinsatser med vuxenpedagogisk inriktning . Del I – Vuxenpedagogik i . Inriktning på och omfattning av vuxenpedagogisk forskningsanslag för forskning inom anslag till pedagogisk forskning . Doktorsavhandlingar i pedagogik 1990–1995 . . . . . . . . . Professurer i pedagogik . Vad den vuxenpedagogiska forskningen kan lära oss – några axplock . Finns det behov av vuxenutbildning? utbildningen någon betydelse? Deltagande i utbildning – förutsättningar, hinder, Undervisning i vuxenutbildning . Lärarsyn på undervisning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Andra utbildningsformer än undervisning . Deltagarnas erfarenheter av vuxenstudier . . . . . . . . . . . Resultat av deltagande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bildning och vuxenutbildning . Organisering av utbildning . Utbildning och utveckling för vuxenpedagoger . Vuxenutbildning och vuxenpedagogik, allmänt . Folkhögskollärarutbildningen – grundutbildning för folkhögskola och studieförbund . . . . . . . . . . . . . . . Vuxenpedagogiska inslag i lärarutbildningar . Vidareutbildning för lärare i grundläggande Universitet och högskolor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . PA-programmet – grundutbildning med möjlighet till pedagogisk inriktning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Andra kurser och utbildningar riktade mot Andra organisationer med arbetslivspedagogisk Möjligheter till pedagogisk utveckling . Vuxenpedagogisk utbildning och utveckling . Del II – Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter . Allmänt – vuxenpedagogik, vuxenutbildning . Deltagande i utbildning . Vuxnas kunskapsnivå – läsförmåga i och andra Bildning i det moderna samhället . . . . . . . . . . . . . . . . . Betydelsen av vuxenutbildning och vuxenstudier . Vuxenstudier och studieekonomi . Samordning mellan utbildningsanordnare . Folkbildning för handikappade . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Folkbildning för arbetslösa . Studiesituation och undervisning i Studerande i vuxenutbildning och studiernas Lärare i vuxenutbildning . Arbetslösa i vuxenutbildning . . . . . . . . . . . Universitet och högskola . Pedagogiska arbetsformer i högskolan . . . . . . . . . . . . . Examination och betyg . Utbildningseffekter i högskolan . Yrkesutbildning i högskolan . Utbildning vid AMU-center . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 Vuxenpedagogik i arbetslivet . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153 Utbildning och arbetsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 153 Om arbetslivets organisation och förändring . . . . . . . . . 158 Arbetslöshet och arbetsliv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160 Del III – Bibliografi över vuxenpedagogiska texter Vuxenpedagogik, vuxenutbildning . . . . . . . . . . . Rekrytering, förutsättningar för utbildning, karriär Allmänt om folkbildning . . . . . . . . . . . . . . . . . Folkbildning – hinder och förutsättningar för Allmänt om vuxenutbildning . Studiefinansiering, rekrytering . Prov i vuxenutbildning . . . . . . . . . . . Yrkesutbildning i vuxenutbildning . Arbetslösa i vuxenutbildning . Universitet och högskola . . . . . . . . . . . . . . . . . Pedagogisk process och organisation, allmänt . . . Antagning, urval . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Rekrytering, karriär, livsbana . Lärare i högskolan . Studerande i högskolan . Utbildning vid AMU-center . Vuxenpedagogik i arbetslivet . . . . . . . . . . . . . Arbete – förutsättningar och hinder . Arbete, yrkesroll etc. – om vuxna i arbetslivet . Lärande, utbildning, kvalifikation, kompetens – om vuxnas lärande i arbetslivet . . . . . . . . . . . Organisation – om arbetslivets organisation . Förändringsarbete – om förändringar i arbetslivet Vuxenpedagogik – internationell utblick . . . . . Denna kartläggning har genomförts vid psykologi, , där vi tillhör den vuxenpedagogiska forskningsgruppen. Kartläggningen är initierad av . Huvuddelen av arbetet har gjorts februari–. De resurser som har stått till förfogande motsvarar en arbetsinsats på sammanlagt 4 månaders heltidsarbete. Arbetsfördelningen mellan oss framgår av förord. Vi vill passa på att tacka alla som har bidragit till detta arbete på olika sätt: uppgiftslämnare, kolleger, sekre- tariat och inte minst deltagarna i det seminarium med representanter för vuxenutbildning och vuxenpedagogik där en tidigare version av texten diskuterades. I denna skrift förekommer ett antal förkortningar. Som en hjälp till läsaren följer här förklaringar till många av dessa förkortningar. (Förkortningen används här endast som beteckning på utbildning vid tidigare AMU-center och nuvarande AMUGruppen) Filosofie kandidat(-examen) Filosofie magister(-examen) för verksamma inom vuxenutbildning Läroplan för de frivilliga skolformerna 1994 Nationellt nätverk för folkbildningsforskning Nätverksgruppen för IT-baserad Utbildning via lokala Studiecentra poäng, en studiepoäng i högskolan motsvarar en veckas heltidsstudier Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen 1996 Det svenska utbildningsväsendet har expanderat inom stora delar av vuxenutbildningen. Grundläggande vuxenutbildning har bland annat blivit en viktig inkörsport till det svenska samhället för många flyktingar och invandrare. Vuxenutbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå i vuxenutbildning och utbildning på folkhögskola har i stor omfattning – och via extra statliga medel – erbjudits arbetslösa som behöver komplettera sin utbildning. Eftergym- nasial utbildning på universitet och högskolor har också ökat kraftigt. Stora resurser har satsats på att kunna erbjuda nya grupper utbildning per distans. Från och framåt genomförs en stor vuxenutbildningssatsning – det s.k. – med kommunerna som huvudansvariga för genomförandet. Denna satsning riktar sig i första hand till arbetslösa som saknar treårig gymnasiekompetens men också till anställda kortutbildade. Staten bidrar genom en särskild ersätt- ning som motsvarar 110 000 heltidsplatser med en successiv ökning upp till 140 000 platser . Av dessa avser högst 5 000 platser grundläggande vuxenutbildning, 10 000 platser folkhög- skolan och som mest 9 000 platser kvalificerad yrkesutbildning. skall också bidra till att utveckla och förnya vuxenutbildningen både till innehåll och arbetsformer. Nya former att möta vuxnas utbildningsbehov skall prövas i praktiskt arbete. Vuxen- utbildningens pedagogik och metodik skall utvecklas. Huvudsyftet med denna kartläggning av vuxenpedagogisk forskning och utbildning i är att samla kunskap som kan bidra till en sådan utveckling. Den kan förhoppningsvis även bli användbar i andra sammanhang, till exempel för vuxenpedagogikstuderande, lärare eller forskare som vill orientera sig om forskningen inom något område. På så sätt kan kartläggningen i sig vara ett sätt att bidra till den peda- gogiska utvecklingen. I kartläggningsuppdraget innefattas vuxenpedagogik/vuxenutbildning med en bred definition. Inom det vuxenpedagogiska fältet har vi i detta sammanhang således placerat utbildning vid vuxenutbildning, folkhögskolor, studieförbund, universitet och högskolor samt distans- utbildning och arbetslivsrelaterad utbildning (personalutbildning, lärande i arbetet, utbildning vid gamla AMU-center/AmuGruppen etc.). Dessutom ingår givetvis allmänna frågeställningar kring vuxenutbildning och vuxnas lärande. Detta breda fält går utöver vad som traditionellt räknas till vuxenpedagogik/vuxenutbildningsfältet. Syftet med detta är att kunna samla och ta vara på kunskaper och erfarenheter även utanför det område där man normalt rör sig när man sysslar med vuxen- pedagogik/vuxenutbildning, ett vidgat perspektiv som förhoppningsvis kan ge nya pedagogiska infallsvinklar. Begreppet vuxenpedagogik används med något olika innebörd i olika sammanhang. Vuxenpedagogisk forskning undersöker främst frågeställ- ningar som berör deltagande i vuxenutbildningen, undervisnings/ lärandeprocessen i utbildning och annat mer informellt lärande, samt vuxenutbildningens historia. Vuxenpedagogisk utbildning syftar till att ge kunskaper om och förbereda för arbete med vuxenutbildning/vuxnas lärande. De kunskaper utbildningen ger kan hämtas från forskningen men också från praktiska erfarenheter och traditioner. Man talar också om vuxenpedagogik i betydelsen bra metoder att undervisa vuxna. Om det finns speciella metoder lämpliga för undervisning av vuxna vilka skiljer sig från undervisning för barn och ungdomar är en omdiskuterad fråga. Det vuxenpedagogiska idealet kännetecknas dock bland annat av deltagarmedverkan/inflytande och att de vuxnas speciella erfarenheter tas till vara i undervisningen. I är det främst inom folkbild- ningsområdet, i detta sammanhang alltså folkhögskolor och studiecirklar, som det finns en lång tradition av fritt och frivilligt bildningsarbete. Denna inledning följs av en beskrivning av kartläggningens genom- förande. Kartläggningens första del börjar sedan med en översikt över läget för den vuxenpedagogiska forskningen i . Vi beskriver några mönster när det gäller inriktningen på forskningen och ger vissa mått på dess omfattning. Dessutom sammanfattar vi vissa forsknings- resultat, vilka har bedömts vara av intresse i detta sammanhang. Del I fortsätter med en kartläggning av vuxenpedagogisk utbildning m.m. Det handlar då om utbildningar med pedagogisk inriktning för verksamma inom det vuxenpedagogiska fältet. Denna kartläggning är inriktad på att ge en bild av nuläget när det gäller pedagogiska utveck- lingsinsatsersomvuxenpedagogiskgrundutbildning,vidareutbildningoch fortbildning samt nätverk inom detta område. Den första delen avslutas sedan med några tankar kring möjligheter att bidra till den vuxenpeda- gogiska utvecklingen i vårt land. Del II och del III av rapporten innehåller en mer utförlig redovisning av kartläggningen av vuxenpedagogisk forskning. I del II har vi gjort en närmare beskrivning av de resultat som valda delar av den vuxenpeda- gogiska forskningen har gett. I del III har vi sammanställt en vuxen- pedagogisk bibliografi, vilket syftar till att ge en bred översikt över den forskning som gjorts inom området . I uppdraget innefattas vuxenpedagogik/vuxenutbildning med en bred definition. När det gäller kartläggningen av forskning ligger huvudfokus i vuxenutbildning och folkbildningen (främst folkhögskolor och studieförbund) samt allmän vuxenpedagogisk forskning. Här är ambitionen att täcka utvecklingen . Kartläggningen ansluter därmed när det gäller vuxenutbildning till den kart- läggning av forskning inom komvuxområdet –1979 som (1981) har gjort. Inom övriga områden ligger fokus i första hand på perioden , men i bibliografidelen har vi tagit med hela perioden . Det breda vuxenpedagogiska om- rådet samt den relativt begränsade arbetsinsatsen (dvs. tid till förfogande för arbetet) gör att kartläggningen blir förhållandevis översiktlig, exem- pelvis i jämförelse med kartläggning. Arbetet syftar till att ge en översikt över den svenska vuxenpedagogiska forskningen och den kunskap denna har genererat. Detta har skett i tre steg. För det första har vi sammanställt en vuxenpedagogisk bibliografi, vilken ger en översikt över vad som publicerats inom området. För det andra har vi sammanfattat resultaten från ett stort antal doktorsavhand- lingar och andra relevanta texter. För det tredje har vi även tagit fram några mått på den vuxenpedagogiska forskningens omfattning i relation till övrig pedagogisk forskning i . Forskningskartläggningens första steg utgörs alltså av en bibliografi (del III i denna rapport). Bibliografins struktur är i första hand byggd på tanken att materialet skall vara så lättillgängligt som möjligt som det ges en läsbar form. Litteraturen har dessutom delvis själv valt 18 Metod för kartläggningen sin struktur genom de grupperingar den naturligt kan delas upp i. Den befintliga bibliografistrukturen upplever vi följaktligen som den mest ändamålsenliga för den litteratur som finns representerad. Att skapa en bibliografi, oavsett vilket ämnesområde man vill täcka in, kräver någon form av avgränsning. I vårt fall är denna avgränsning knuten till uppgiften att få med den centrala litteraturen vad avser de huvudområden som, i enlighet med uppdraget, skall finnas representera- de i rapporten. En annan begränsande faktor är den tid, egentligen arbetsinsats, som finns tillgänglig. Var vi än lägger gränsen finner vi en zon där det inte alltid är så enkelt att veta vad som skall tas med och vad som kan utelämnas med bibehållen kvalité på rapporten. Urvalet måste ytterst bygga på våra kunskaper om fältet och litteraturen och de kunskaper vi kan inhämta från våra kollegor under arbetets gång. Ett arbete av denna typ blir aldrig fullständigt eller heltäckande. Det finns inga absoluta gränslinjer mellan ämnesområdena och en stor del av litteraturen täcker in flera områden. En skrift kan därför återfinnas under flera rubriker. Problemet med avgränsningskriterierna är att det alltid går att hävda att det finns litteratur med som inte borde vara med och tvärtom, att intressant litteratur saknas. Det som krävs för den noggran- naste formen av avgränsning, dvs. läsning av all ingående litteratur, är i detta fall varken praktiskt genomförbart, beroende på de ramar som givits för arbetet, eller ens intressant med tanke på de uppgifter arbetet har att fylla. Kommentarer till sortering av skrifter inom grupperna ges och motiveras i förekommande fall i anknytning till dessa. Sammanställningen bygger på flera olika källor. Som grund har legat bibliografier över skrifter från landets pedagogiska institutioner och relaterad litteratur för samt perioden –1995. Kompletterande sökningar har gjorts via biblioteksdatabasen och –1983, där vi inte lyckades få tag på den aktuella bibliografin, samt som inte omfattas av någon bibliografi. Även enstaka arbeten publicerade 1997, vilka kommit till vår kännedom under arbetets gång, finns med i förteckningen. Till detta har vi lagt våra egna och kollegers erfarenheter av relevanta arbeten, avseende både förekomst, innehåll och vetenskaplig relevans. Kriterier för urval av litteratur Det grundläggande kriteriet för urval är att skriften skall vara knuten till något av landets universitet eller högskolor, i första hand till en pedagogisk institution, samt vara utgiven eller . Forskning om vuxenutbildning är dock mer av tvärvetenskaplig natur än en rent Metod för kartläggningen 19 pedagogisk angelägenhet varför även relevant forskning bedriven vid andra svenska institutioner finns representerad. Vidare skall skriften beröra i huvudsak svenska förhållanden. Arbeten utgivna vid utländska institutioner beskrivande svenska förhållanden finns i materialet, om än i begränsad omfattning. Gränsdragningen vad gäller verkens akademiska dignitet är något svårare. Ytterst lite material finns med av vad som utgivits under forskarutbildningsnivå. I det fall där arbeten på lägre nivåer omnämns beror detta av dess värde för diskussionen och, ytterst, vår kunskap om deras existens och centrala innehåll. Andra arbeten som antologier, konferensrapporter och liknande är sparsamt förekommande i materialet. Urvalet av antologier grundas i förekommande fall på uppfattningen att arbetet i fråga utgör en viktig del av det aktuella fältet och att det väsentligen bidrar till att beskriva detta. Vi har valt att utesluta konferensartiklar och tidskriftsartiklar. Dessa utgör visserligen viktiga publikationsformer för pedagogisk forskning, men vi har ändå uteslutit dessa av främst två skäl: Dels är det mycket svårt att med våra avgränsningar göra en heltäckande kartläggning av dessa publikationer, dels finns resultat publicerade i dessa format ofta redovisade även i de publikationer vi har tagit med i denna kartläggning. En avdelning med utländska texter finns med för att ge läsaren vissa ökade möjligheter till internationella utblickar, främst när det gäller vuxenpedagogikens ut- veckling . I det andra steget av forskningskartläggningen har vi sammanställt forskningsresultat från de kartlagda områdena (del II i denna rapport). Här har vi valt att i första hand utgå från de doktorsavhandlingar i pedagogik som publicerats inom det vuxenpedagogiska området. Dessa ger en bra bild av vad forskningen fokuserar. Avhandlingarna är dessutom relativt lätta att hitta, och de har kvalitetskrav på sig som bör innebära att man kan inrikta sig på de resultat studierna har gett. Utöver dessa avhandlingar har vi även gått igenom en del andra texter som vi funnit vara av intresse inom området, till exempel från omfattande forskningsprojekt vilka inte har resulterat i avhandlingar. Vi har alltså avgränsat oss så att vi tagit med arbeten som publicerats när det gäller vuxenutbildning och folkbildningsområdet. För övriga områden har gränsen i huvudsak dragits vid 1990, men vissa arbeten finns med även där. En forskningsinriktning som är representerad i bibliografin, men som vi valt att ej ta med bland sammanfattningarna, finns i bland annat några 20 Metod för kartläggningen avhandlingar som berör pedagogiskt arbete, vilket inte är vuxenpedago- giskt. Det handlar till exempel om studier av läraryrket, men studierna handlar inte om lärare inom vuxenutbildning. Vi har valt att redovisa sådana studier som referenser inom det arbetslivspedagogiska området, då man ur en synvinkel kan betrakta pedagogiskt arbete som ett arbete bland andra. Sammanfattningarna är samlade i samma övergripande ämnesom- råden som används i del III, för att lättare ge en bild av forskningsfälten och den forskning som där bedrivs. 1 Under respektive huvudrubrik har materialet sorterats under några underrubriker, vilka ger en bättre överblick. Underrubrikerna i del II skiljer sig dock från dem som används i del III, för att göra innehållet i respektive del mer överskåd- ligt. Sammanfattningen av respektive arbete ges i två steg, dels via en kategorisering, dels via en sammanfattning av frågeställningar, metod och resultat för den som önskar få en något djupare insikt i det aktuella arbetet. I vissa fall där arbetet ingår som en del i ett större projekt ges referenser till andra publikationer inom detta projekt. Sammanfatt- ningarna är korta och tar endast upp arbetets huvudlinjer. Tanken är inte att ge en uttömmande bild av forskningen och dess resultat, utan att vägleda den som vill skaffa sig en bild av forskningsfältet och leda fram till för läsaren relevanta referenser. Sammanfattningarna har dessutom gjorts med utgångspunkt i vårt uppdrag och det fokus detta leder till. I del I av rapporten har vi dessutom gjort en kort sammanfattning av några forskningsresultat. Denna sammanfattning innehåller inte alla resultat som redovisas i del II, utan det som sammanfattas är resultat som dels är speciellt intressanta i sammanhanget med pedagogisk utveckling, dels ger en bild av vilka resultat forskningen kan bidra med i detta avseende. Utöver denna sammanfattning av resultat har vi i del I även gett några mått på forskningens omfattning. Dessa mått bygger på data från bibliografier över pedagogisk forskning (avhandlingarnas fördelning), projektkataloger Utbildnings- forskning 90/91 t.o.m. 94/95, Humanistisk-Samhällsvetenskapliga forsk- ningsrådets projektkataloger och -sammanställningar över beviljade anslag /94 , samt på egna och kollegors kännedom (professurernas inriktning). När det gäller data från bibliografier och projektkataloger finns givetvis samma svaghet som när det gäller urvalet av litteratur till bibliografin – en titel eller en kortfattad sammanfattning 1 Huvudrubriken arbetslöshet finns dock inte med. Aktuella arbeten inom detta område sammanfattas under respektive utbildnigssektor – folkbildning, vuxenutbildning, arbetslivet. Antologier tas inte heller upp i del II. Metod för kartläggningen 21 säger inte allt om innehållet, och det finns risk att vi i enstaka fall har gjort en felaktig bedömning av om avhandlingen/ projektet ska tas med eller uteslutas. Beträffande professurernas inriktning bygger vi inte enbart på personlig kännedom. Vi har även gjort en förfrågan till alla pedagogikinstitutioner om befintlig vuxenpedagogisk forskning, men då denna gav få svar kompletterade vi med vad vi själva och kollegor kände till. Kartläggning av utbildning och andra utveck- lingsinsatser med vuxenpedagogisk inriktning Denna del av kartläggningen gäller olika befintliga insatser för att åstadkomma vuxenpedagogisk utveckling – grundutbildning, vidare- utbildning, fortbildning, nätverk etc. – för dem som är verksamma inom olika former av vuxenutbildning.