sou · GLB3117 · 1998-01-01 00:00:00 — Bland äldre byggnader som skulle k unna vara lämpliga har vi särskilt tittat på f.d. Medicinska kliniken vid . Den plats vi finner överlägset bäst är belägen vid där förutsättningar finns att nuvarande trafikramper avlägsnas. Området kan utvecklas till en av vackraste platser och här behövs en byggnad av motsvarande kva litet. Byggstart kan ske efter att överenskommelse träffats om ny trafiklösning för och Tegelbacken vilket gör att inflyttning kan ske därefter - eller om enighet kan nås i trafikfrågan. Kostnader för färdig byggnad i den storleksordning som vi utgått från (10 000 kvm) uppskattas till 160 -. 6.1Nobelstiftelsens tidigare överväganden och andra förslag som lämnats till utredningen Efter olika överväganden kom att stanna för erbjudan- det att överta museets b yggnad på varvid detta museum skulle erhålla en nybyggnad nära V asamuseet. Denna lösning tillstyrktes av . Andra fastigheter som därvidlag antingen diskuterats inom eller föreslagits av olika intressenter var (utan anspråk på fullständighet): 36 Alternativa lokaliseringar och kostnader -Nybygge eller tillbyggnad till i -Gamla - hörnhuset / -Kv Pegasus nr 6, tillsammans med Kungliga Mynt- kabinettet -Gamla Tingshuset i -Det s.k. mitt emot -Nobels fabriksbyggnader vid -Heleneborgs gård på -Tomten mittemot biografen på (f.n. parke- ringsplats) -Gamla spårvägshallarna vid (det provisoriska ) I en skrivelse till utredningen från Universitets student- kår har föreslagits Albanoområdet på som del i en tilltänkt vetenskapspark, där ett Nobelcenter skulle kunna spela en vitaliserande och sammanbindande roll. uppfattning har varit att det, utöver museets nuvarande byggnad, främst är en lokalisering till som kan komma ifråga. Övriga fastigheter är enligt stiftelsens uppfatt- ning antingen för perifert belägna eller för små, alternativt svåra att anpassa till Nobelcentrets behov. Av statliga fastighetsförvaltningar utöver har vi haft kontakt med Postfastigheter, Akademiska hus och . Vi delar uppfattning beträffande de flesta av ovan- stående alternativ. Vi anser emellertid, med hänsyn till bestämmelserna i lagen om hushållning med naturresurser m.m. och den tolkning av dessa som gjorts av Regeringsrätten i fallet , att det inte 1997:117 Alternativa lokaliseringar och kostnader 37 är meningsfullt att diskutera sådant nyb yggande inom Nationalstads- parken som kan tänkas medföra intrång i parklandskap eller naturmiljö eller skada det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt. Dock tar vi särskilt upp frågan om lokalisering till då detta alternativ särskilt lyfts fram av . Vi har härutöver valt att översiktligt studera förutsättningarna för att utnyttja de befint- liga byggnaderna gamla på , gamla spår- vägshallarna vid och på Kungs- holmen. Vad beträffar utnyttjandet av museets b yggnad har vi haft en överläggning med företrädare för dess styrelse men i övrigt inte ansett oss behöva tillföra ytterligare material för ett ställ- ningstagande. Svårigheterna att i det centrala finna lediga tomter för nybebyggelse ligger i öppen dag. Antalet lägen som vi kunnat överväga har därför blivit begränsat. De utgörs av området bakom National- museum på , spåröverbyggnad i vid Klara- bergsviaduktens norra sida bredvid samt gamla Järn- vägsparken (området mellan Tegelbacken och / Postterminalen). För ett antal av dessa lägen har stads- byggnadskontor för vår räkning utfört översik tliga studier. Vidare har vi tagit del av de lokaliseringsalternativ som redovisat för i PM och (bilaga 3). Utöver ovannämnda alternativ har berört dels möjligheterna till nyb yggnad på västra del, dels inom Kv. (den s.k. tomten vid mittemot på södra ), dels också möjligheterna till återanvändning av (SIFU) vid på Söder. Av de fastigheter som verket närmare behandlar ligger såväl som Beck- holmen inom . avråder av främst detta skäl men också av tillgänglighetsskäl från men anser att kan prövas. Verket har för sin del inte heller ansett att lämpar sig. Vi delar Fastighets- verkets synpunkter vad avser och . 6.2.1Återanvändning av befintliga byggnader Byggnaden uppfördes 1887 -90 efter ritningar av hovintendenten och är statligt b yggnadsminne. Lokalarean är 5 110 kvm. Huset har stått tomt . B yggnaden är i sig ett teknik- historiskt minnesmärke genom de speciella brandskyddsåtgärder som 38 Alternativa lokaliseringar och kostnader infördes med hänsyn till de oersättliga arkivalierna. Här finns bl.a. första elektriska personhiss och tidig centralvärme genom s.k. kalorifärer (radiatorer) av kolonntyp. Inredningen är mycket välbe- varad med en magnifik entréhall och forskarsalar med ursprungligt dekorationsmåleri. har anfört att en förutsättning för publik användning av b yggnaden är att den i sin helhet för ses med sprinkler och kompletteras med nya (bredare) utrymningstrappor och nya hissar. Vidare torde enligt verket något entrésolplan behöva tas bort för ökad rumshöjd och av brandskäl samt vinden utnyttjas för fläktrum. Detta innebär att ca 900 kvm bortfaller men detta bör kunna kompenseras genom att kontorslokaler inrättas i någon näraliggande byggnad på . har bedömt det som möj- ligt att bygga ny hörsal på eller under gården. Förbättrade entréförhål- landen krävs vidare genom upprustning av . Enligt Fastig- hetsverkets uppskattning bör omb yggnadskostnaderna (inkl. ny hörsal) ej överstiga (exkl. ränta och moms). Bokfört värde på befintlig byggnad är ca . (Se vidare bilaga 3.) Byggnaden har ett starkt arkitektoniskt uttryck med inslag av stil- drag från medeltiden tappning. Det är angeläget att b ygg- naden får en användning som svarar mot dess kulturhistoriska värde. skulle vara betjänt av att någon av byggnaderna fick ett publikdragande innehåll som kunde bidra till att återinföra holmen i stadslivet. Entréförhållandena vid den smala , tätt intill de tungt trafikerade järnvägsspåren, är dock föga attraktiva även om vissa förbättringar kan åstadkommas. Byggnaden är med sina drygt 4 000 kvm användningsbara lokalytor för liten för Nobelcentrets behov även vid ett starkt bantat program. Vi bedömer det inte som realistiskt att tänka sig att byggnaden kan återanvändas som Nobelcenter utan att detta skulle medföra ändringar av byggnaden som står i strid med dess karaktär av byggnadsminne. Byggnaden är uppförd 1934 -35 efter ritningar av arkitekten i en klassicerande arkitektonisk stil. Formspråket var ett med- vetet - och av den donerande krävt - ställnings- tagande mot den då frambrytande funktionalismen som före och på ett uppmärksammat sätt manifesterat sig på platsen genom . Byggnaden är således markerat m onumental och har, utan att tillhöra sin tids främsta b yggnadsverk, ett betydande arkitektoniskt intresse. 1997:117 Alternativa lokaliseringar och kostnader 39 har baserat sitt programförslag på denna b yggnad och har visat att den låter sig väl förenas med stiftelsens program- önskemål. Museets bruttoarea är inklusive den intilliggande f.d. under- officersbostaden enligt utredning ca 7 000 kvm varav ca 6 000 i huvudbyggnaden. Som museum har byggnaden fördelen att bestå av öppna våningsplan (vilka sekundärt rumsindelats av Sjöhisto- riska museet vid uppbyggandet av dess utställningar). Å andra sidan eftersträvar för sin del en mer robust b yggnad med enkla lokaler som ger större frihet för olika aktiviteter än den nuvarande byggnaden. Som framgår av redogörelsen i kapitel 2 har förberedande diskus- sioner om ett övertagande av museibyggnaden för ett förts mellan , och statsverket i övrigt. Någon slutlig diskussion om de ekonomiska villkoren för ett sådant övertagande har således inte ägt rum. Det av nämnda beloppet är beräknat utifrån antagna kostnader för en nyb ygg- nad för det vid . Ett annat sätt att beräkna försäljningsvärdet kan vara att utgå från nuvarande hyreskost- nad för byggnaden vilket skulle ge ett teoretiskt värde på ca . En sådan beräkningsmodell har dock ifrågasatts av som för sin del finner att fastigheten i vart fall borde betinga ett värde av . har beräknat att en upprustning av fastigheten för ett skulle uppgå till . Pro- duktionskostnaderna för de utställningar som skall inrymmas i museet beräknades till ca . Beloppet har satts med utgångspunkt från att utställningarna måste hålla högsta internationella klass. Kostnaderna för detta alternativ kan således utöver utställningskost- nader o.dyl. i ett ingångsskede beräknas uppgå till ca . Kostnaden avser övertagande av fastighet inklusive omb yggnad och utgår från det av beräknade byggnadsvärdet om ca . har för sin del studerat de planmässiga förutsätt- ningarna för att lokalisera ett nytt sjöhistoriskt museum till Vasa- museets närhet. Något ställningstagande till det föreliggande program- förslaget har ännu inte gjorts inom kommunen. För mu- seets del sammanhänger frågan om ett överlåtande av nuvarande b ygg- nad till med möjligheten att få en nyb yggnad uppförd och finansierad intill . har i en överlägg- ning med oss förklarat att en sådan lokalisering skulle vara av stor betydelse för museets möjlighet att utveckla sin verksamhet i en existe- rande marin miljö med djupa historiska rötter samt att en placering 40 Alternativa lokaliseringar och kostnader mellan slupskjulen och innebär återanvändning av en yta som inte har någon historisk hävd som parkmark. Vi vill för vår del konstatera att ett övertagande av förutsätter att detta får nya lokaler att tillkomsten av ett Nobelcenter i detta alternativ görs beroende av att funktionsdugliga och för museiverksamheten välbelägna lokaler kan anordnas att etablerandet av Nobelcentret blir beroende av tidsschemat för en nybyggnad för att tillstyrkt att sådana lokaler uppförs i anslut- ning till men att ett sådant läge faller under bestämmelserna i parken vilket gör en sådan placering synnerligen känslig och i varje fall utsatt för stora fördröjningsrisker att museets nuvarande lokalisering inte är den bästa från publik tillgänglighetssynpunkt att lokaliseringen inom och därmed gör dess byggnad svår att bygga till om så skulle erfordras. Vi kan därför inte förorda att planerna på en lokalisering av Nobel- centret till museets nuvarande b yggnad förverkligas och har valt att inte undersöka detta alternativ ytterligare. Byggnaderna som är belägna vid har använts av i väntan på att det nya museet på skall färdigställas. De uppfördes 1904 -06 efter ritningar av arkitekten . Byggnaderna består av öppna hallar i en fackverkskonstruk- tion i järn och har visat sig fungera mycket bra som tilltalande och flexibel utställningslokal. Fastighetsägaren räknar med att den vå- ningsyta som går att få ut efter viss ombyggnad är ca 4 000 kvm. Den av använda utställningsytan är ca 2 800 kvm. Byggnaden ägs av försäkringsbolaget som tecknat hyresavtal med andra intressenter. Av detta skäl men också på grund av den begränsade våningsytan finner vi att detta alternativ saknar aktua- litet. Alternativa lokaliseringar och kostnader 41 Huvudbyggnaden inom detta sjukhusområde, som utvecklats genom ständiga om- och nybyggnader , är en monumental tegel- byggnad med viss grace uppförd 1889 -1893 efter ritningar av Medici- nalstyrelsens arkitekt (bilaga 5). Byggnaden kan sägas bestå av tre paviljonger för bundna i varje plan av en generös, i huvudsak enkelsidig korridor. Det indragna entrépartiet i mitten har en monumental utformning med sidoliggande rymligt trapphus och tillhörande hissparti. Till den större och närmast kvadratiska mittpaviljongen, avsedd för laboratorier och föreläsnings- salar, leder en rymlig mittkorridor. De enkelsidiga korridorerna matade ursprungligen sjuksalar av storlekar på i regel 60 -70 kvm. I mittpavil- jongen förekommer två f.d. föreläsningssalar i varje plan med en yta på ca 110 kvm. De här angivna rummen är sekundärt indelade i flera mindre. Trappor mellan våningsplanen finns även i sidopaviljongerna. Byggnaden ägs av genom fastighetsbola- get Locum och utnyttjas som vårdcentral med olika specialiteter. Byggnaden har renoverats. Frågan om övertagande av byggna- den har inte tagits upp med . Byggnadens lokalarea är 6 469 kvm fördelade på tre våningar i mittpartiet och två i sidopartierna plus souterräng med full fasadhöjd mot parken, mindre källarutrymme och vind. Bruttoarean är 9 240 kvm. Byggnaden är således av en storlek som skulle k unna lämpa sig för ett Nobelcenter. Läget i en park mittemot och vid är synnerligen attraktivt. Byggnaden har vidare stark arkitektonisk integ- ritet om än med tydliga konnotationer institutions- byggande. Genom olika ombyggnader har den ursprungliga, överskåd- liga planlösningen förringats. De stora salarna har indelats i mindre rum, ena halvan av den ursprungliga monumentala dubbeltrappan tagits bort och bottenvåningens öppna entréhall byggts in. Vi har översiktligt studerat förutsättningarna för att inrymma Nobel- centret i byggnaden (bilaga 5). Studien visar att genom ett återställande av de tidigare öppna salarna och i vissa fall rumssammanslagningar det bör vara möjligt att i de två huvudvåningarna skapa två utställningsrum om ca 340 kvm och ett utställningsrum om 600 kvm samt i både souter- rängvåningen och i tredje våningen ytterligare ett rum om ca 600 kvm. Utan rumssammanslagningar går det att åstadkomma flera mindre salar om ca 60, 125, 200 och 250 kvm. Alla våningar har en takhöjd utom i souterrängen där takhöjden är något lägre. Sammanlagt finns alltså möjlighet att utnyttja drygt 3 000 kvm till utställningsyta, dvs. något under programkravet. Det innebär att samtliga våningsplan i stort sett skulle behöva tas i anspråk för utställningar, auditorium och 42 Alternativa lokaliseringar och kostnader andra större publikutrymmen medan vind och stora delar av souter- rängen kan utnyttjas för administration, förråd och verkstad. Ett återställande av den forna dubbeltrappan skulle innebära att det arki- tektoniska sambandet mellan våningsplanen återupprättades. Byggkostnaderna för detta alternativ har inte närmare beräknats men torde med de relativt stora ingrepp som behöver göras inte komma att understiga de för en nyb yggnad. Här till kommer kostnader för fas- tighetsförvärv. Beträffande genomförandetiden för detta alternativ bedömer vi att det kommer att åtgå före byggstart för markbyte och anskaffande av ersättningslokaler för befintlig vårdcentral. B yggtid bedöms lika med nybyggnad. Vi har inte funnit skäl till att gå djupare in i detta alternativ som dels skulle innebära att en fungerande centralt belägen sjukhusbyggnad togs ur bruk, dels - om fullgoda utställningslokaler skall kunna åstad- kommas - medföra kraftiga ingrepp i en kulturhistoriskt värdefull byggnad i ursprunglig anvä ndning, dels knappast kunna medge en optimal lösning av Nobelcentrets byggnadsfråga (bl.a. blir r eceptions- och toalettutrymmena svåra att lösa på ett bra sätt liksom likvärdiga presentationsutrymmen för prisämnena) och dels inte ge Nobelcentret en tydlig och egen arkitektonisk identitet. Medan det i ombyggnadsfallet inte går att schablonisera byggkostnader har vi inhämtat vissa generella data beträffande kostnader för nyb ygg- nadsalternativet. Byggkostnaderna för uppförande av en b yggnad av Nobelcentrets typ i exklusive tomt och plankostna- der kan således mycket grovt uppskattas till ca /kvm bruttoarea kostnadsläge. Med en bruttoarea om 10 000 kvm skulle dessa kostnader uppgå till ca 150 -inklusive konsultarvoden. Härtill kommer investering i inredning och utrustning om ca 10 respektive ca beroende på ambitionsnivå (kostnader för basutställningar och multimedia ingår ej). Kostnader för den arkitekttävling, som enligt vår mening bör föregå upphandling av kommande projektering, kan beräknas uppgå till ca inklusive erforderliga programutredningar. Kostnaden för färdig bygg- nad, exklusive tomtkostnader och utrustning, skulle således kunna upp- skattas till . Alternativa lokaliseringar och kostnader 43 Området, som tidigare kallades Ladugårdsberget, fick sitt nuvarande namn efter arkitekten aldrig realiserade förslag till ett stort Nobelpalats på bergets krön. I parkens östra del finns tre byggnader som uppförts för dåvarande som disponerade området 1828 -1916. Arkitekt för huvudb yggnaden med dess medeltidsinspirerade torn och den äldre förrådsb yggnaden intill var J.A. De uppfördes 1856 -58 varvid huvudbyggnaden är resultatet av en om- och tillbyggnad av ett hovjägmästarboställe . installerades första skjutbana i parken för träning av blivande jägmästare. I anslutning till verksamhet utbildades parken 1828 till ett arboretum, således med olika trädslag av intresse för skogsutbildningen, i detta fall med alla i landet vilt växande träd. Många av dessa träd finns kvar än Trädbeståndet domineras nu av lönn och lind med inslag av bl.a. björk, ek och tall. Vissa delar av berget bär spår efter äldre stenbryt- ning. Byggnaderna används som konserveringsateljé för Livrust- kammaren och ägs tillsammans med parken av . Parken förvaltas enligt avtal av . Enligt detta avtal skall marken överföras till staden med full äganderätt, sedan tomt avstyckats för en allmän byggnad. Härmed avsågs den ovannämnda byggnaden för som på den ä nnu gällande detaljplanen är markerad på toppen av berget. Samtliga byggnader med närmaste markområde är kl assade som statliga byggnadsminnen. Enligt skyddsföreskrifterna (Regeringsbeslut , nr 10) får b yggnaderna inte rivas, flyttas eller till sitt yttre på annat sätt förändras. Ingrepp får inte göras i huvudbyggnadens stomme, ursprungliga rumsindelning eller äldre fasta inredning. Det skyddade markområdet skall hållas i sådant skick att områdets utseende och karaktär inte förvanskas. har i sin utredning om anfört att hela parken ur kulturhistorisk synpunkt är synnerligen märklig, dvs. har funnit det naturligt att pröva möjligheten att återknyta till de tidigare tankarna att utnyttja området för ett Nobel- center - dock inte ovanpå berget utan insprängt i detta. Arkitekterna . och som tidigare arbe- tat med utformningen av underjordiska tunnelbanestationer utarbetade ett skissförslag beträffande detta alternativ. Försla- get går ut på att befintliga b yggnader från det f .d. används för administration och butik medan de övriga publika lokaler- 44 Alternativa lokaliseringar och kostnader na sprängs ut i bergrum under mark (bilaga 4). Mellan entrén till berg- rummen och administrationsbyggnaderna läggs ett sammanbindande glastak. Den underjordiska volym som man på detta sätt skulle kunna tillgodogöra sig har redovisats till mellan 4 och 5 000 kvm men skulle antagligen kunna utvidgas ytterligare. Härtill kommer ca 1 500 kvm i gamla byggnader. Förslaget har likheter med den kända Tempelkyrkan i . Efter att de besökande passerat entrén öppnar sig en stor central berga- sal med kringliggande utställningsutrymmen. Från bergets yta tränger ljusbrunnar ned i grottan vilka ovan jord manifesteras som åtta höga glaspelare. Uppskattningsvis berg behöver sprängas ut enligt det framlagda skissförslaget vilket med en kostnad på ca kubikmetern svarar mot ca - eller närmare det dubbla om lokalytan skall bringas upp till samma yta på ca 10 000 kvm som vi utgått från i vårt programarbete. Vid underjords- byggande bortfaller vissa kostnader, exempelvis beträffande fasader. Andra kostnader, såsom för ljusschakt av hög standard tillkommer emellertid varför några besparingar inte torde uppstå. har i ett PM uppgivit att kostnaderna för detta alternativ uppgår till 240 -kostnadsläge. Beräk- ningen är gjord utifrån en antagen bruttoarea om ca 7 000 kvm Med det större lokalprogram som vi utgått från ligger kostnaderna ett gott stycke (ca ). Vi finner det troligt att den föreslagna utformningen av besökarna skulle upplevas som mycket fascinerande. Den moderna utvecklingen inom sprängtekniken - där intar en ledande roll - tar för övrigt sin utgångspunkt i uppfinning av dynamiten. När vi ändå bestämt vill avråda från detta alternativ är det inte främst av kostnads- skäl utan beroende på att ligger inom Nationalstadspar- ken. Enligt bestämmelserna i lagen om hushållning med naturresurser m.m. får inom en nationalstadspark ny bebyggelse och nya anlägg- ningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att det histo- riska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas (3 kap. 7§). Genom Regeringsrättens dom beträffande vägtunnel under Belle- vueparken 1996 står det klart att lagens bestämmelser skall tolkas bokstavligt. Det är således inte fråga om huruvida ingreppen är små eller stora, om natur- och kulturvärdenas större eller mindre betydelse eller en vägning mot andra intressen. med b yggnader har som framgår av vad som sagts ovan med sitt arboretum obestridliga natur- och kulturvärden. Det går inte att bygga eller spränga sig in i berget eller anordna ljusintag utan att skada delar av dessa värden. Härtill kommer risk för sprickbildning som kan dränera marken och Alternativa lokaliseringar och kostnader 45 Själva b yggandet med etablering av byggplats kan inte heller ske utan skador på vegetation och mark. Detsamma gäller b yggnader som är sta tliga byggnadsminnen. En ombyggnad och anpassning av dessa för Nobelcentrets behov kan inte göras utan att byggnadernas autentiska utformning påverkas och att därmed kulturvärdena skadas. Även omdefinieringen av området från park till aktivt bildningscentrum i ett utrymme under berget kommer att påverka upplevelsen av det historiska landskapet. Vi finner det inte lämpligt att statsverket engagerar sig i ett projekt som strider mot hur bestämmelserna för utformats. Härtill kommer de förseningar i projektet som kan bedömas uppstå på grund av tolknings- tvister om detta alternativ skulle väljas. Vi konstaterar att såväl som och delar vår uppfattning i denna fråga. Stadens företrädare har förklarat att staden inte kommer att medverka till en etablering på denna plats. Tegelbacken och strand äga stora förutsättningar att kunna utbildas till en av vackraste och friaste vattenplatser. Intill ligger med sin efter Strömbadets borttagande rena vattenyta. Fjärden begränsas i söder av klas- siskt svenska stadsbild och Söders blånande silhuett. I väster fångas blicken av murar och torn. Få städer i äga plat- ser, som ha liknande naturliga möjligheter. (, Byggmästaren ) Järnvägsparken och området väster därom ingår i den del av västra city som har utvecklingsmöjligheter på lång sikt. Läget erbjuder öppen förläggning mot mellan och . Norrut finns kontakt mot . Den del av området som har park- namn kan trots detta numera inte betraktas som en park utan som en trafikplats med viloytor. Området har förekommit i stadsbyggnadsdiskussionen som en lämplig plats för en nybebyggelse som skulle kunna utgöra en vackrare inramning av stadsrummet vid än gavelpartierna på befintliga b yggnader. En monu- mentalbyggnad av Nobelcentrets karaktär skulle väl k unna fylla denna funktion samt kunna rymmas inom området under förutsättning att den befintliga trafikapparaten kan reduceras enligt de diskussioner som förts i samband med förslaget om en vägtunnel som skulle kunna ersätta . Närheten till med dess roll i de traditio- 46 Alternativa lokaliseringar och kostnader nella Nobelfesterna, läget nära vattnet och kommunikationerna gör att denna plats är svår att överträffa. arkitektkontor AB har i en skiss till ett 1994, som vi fått ta del av, pekat på platsens möjligheter. En utbyggnad vid Tegelbacken är beroende av vilka beslut som kommer att fattas beträffande och dess ev. ersättande med en biltunnel. En sådan tunnel skulle göra det möjligt att riva trafikram- perna vid Tegelbacken vilket i hög grad skulle förbättra möjligheterna att bebygga delar av Järnvägsparken. Riddarholmskomm ittén har gjort en grundlig genomgång av denna fråga i betänkandet Spår, miljö och stadsbild i (SOU 1996:21). Kommittén anför att den utbyggnad med ett tredje järnvägsspår i ytläge, som man av eko- nomiska och trafiktekniska skäl förordar, förutsätter att det tredje spåret läggs öster om de två nuvarande på bekostnad av samt att denna ersätts med en tunnel.