sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — +ONTROLL ¶VER EGEN INKOMST ¤R ETT VIKTIGT ELEMENT F¶R ATT EN INDIVID SKALL HA MAKT ¶VER SITT EGET LIV OCH TIDEN SOM SM¥BARNSMAMMA ¤R DEN TID D¥ DENNA R¤TT ¤R ALLRA MEST S¥RBAR )NTE BARA ¤R KRAVEN FR¥N BARNEN OCH MODERNS NATURLIGA F¶R SITT BARN TIDSKR¤VANDE UTAN TIDSM¤SSIGT SAMMANFALLER SM¥BARNSTIDEN OFTA MED DEN TID D¥ ARBETSGIVARE F¶RV¤NTAR SIG ATT UNGA LEJON SKALL VISA KLORNA $EN ENDA M¶JLIGHETEN ATT ¥STADKOMMA BALANS MELLAN KRAVEN FR¥N EGEN INKOMST OCH TID F¶R BARNET ¤R ATT BARNOMSORG OCH KARRI¤R KAN KOMBINERAS OCH DELAS MELLAN MAMMAN OCH PAPPAN $EN SVENSKA FAMILJEPOLITIKEN HAR SEDAN DECENNIER UTVECKLATS I RIKTNING MOT DETTA M¥L 'ENOM ATT ANALYSERA DET M¥NATLIGA ARBETSMARKNADSBETEENDET HOS KVINNOR SOM F¶TT BARN I 4YSKLAND 3TORBRITANNIEN OCH 3VERIGE HAR VI KUNNAT VISA P¥ SKILLNADER I BETEENDET SOM KAN TILLSKRIVAS SKILLNADER I FAMILJEPOLITIKEN $EN TYSKA FAMILJEPOLITIKEN GRIPER IN MED OMFATTANDE ST¶D TILL BARNFAMILJERNA LIKSOM DEN SVENSKA POLITIKEN MEN MED ETT HELT ANNAT M¥L N¤MLIGEN M¥LET ATT M¶DRAR SKALL HA R¥D ATT VARA HEMMA MED SINA BARN UNDER SM¥BARNSTIDEN !TT F¶DA BARN OCH PLANERA SITT ARBETSKRAFTSDELTAGANDE ¤R ETT SIMUL TANT BESLUT LIVSCYKELPERSPEKTIV $EN KRISTDEMOKRATISKA FAMILJEPOLITIKEN DEN MANLIGA F¶RS¶RJARMODELLEN ¤R UTFORMAD MED EN F¶RENKLAD EKONOMISK MODELL UTAN H¤NSYN TAGEN TILL SUBSTITUTIONSEF FEKTER UTAN H¤NSYN TAGEN TILL ATT EGEN L¶N ¤R MER V¤RDEFULL ¤N MANNENS L¶N UTAN H¤NSYN TAGEN TILL SIMULTANITET I BESLUTEN OCH UTAN H¤NSYN TAGEN TILL KOSTNADER F¶R BARNOMSORG $EN BRITTISKA FAMILJEPOLITIKEN ¤R &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET ATT BARNOMSORG OCH BESLUT OM ATT SKAFFA BARN ¤R PRIVATA BESLUT SOM POLITIKERNA EJ SKALL BEFATTA SIG MED OCH D¤RF¶R ¤R ST¶D TILL BARNFAMIL EN L¥G NIV¥ I F¶RH¥LLANDE TILL I DE ¶VRIGA TV¥ L¤NDERNA 6I FINNER ATT MAJORITETEN KVINNOR I B¥DE 4YSKLAND 3TORBRITANNIEN OCH 3VERIGE ¤R HELTIDSSYSSELSATTA DE BLIVIT GRAVIDA MED SITT F¶RSTA BARN 6I FINNER ATT MER ¤N H¤LFTEN AV DE TYSKA OCH BRITTISKA KVINNORNA F¶RBLIR HEMMAFRUAR EFTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE GENOM SM¥BARNSPERIODEN OCH SAMTLIGA OBSERVERADE F¶DSLAR MEDAN DETTA G¤LLER MINDRE ¤N PROCENT SVENSKA M¶DRAR 6I FINNER ATT DE M¶DRAR SOM ¥TERV¤NDER I YRKESARBETE UNDER SM¥BARNSTIDEN KAN DELAS I TV¥ GRUPPER $EN ENA GRUPPEN ¥TERV¤NDER EFTER OMKRING M¥NADER I YRKESVERKSAMHET I SAMTLIGA TRE L¤NDER MEDAN DEN ANDRA GRUPPEN F¶DER SITT ANDRA BARN OCH ¤R ¥TER I YRKESVERKSAMHET UNGEF¤R ¥R EFTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE I 3VERIGE OCH 4YSKLAND MEDAN DE BRITTISKA KVINNORNA TAR L¤NGRE TID P¥ SIG OM DE TILLH¶R DEN ANDRA GRUPPEN 6I FINNER ATT F¶RSTA BARNETS F¶DELSE INTR¤FFAR VID EN L¤GRE ¥LDER I 3TORBRITANNIEN ¤N I 3VERIGE OCH 6¤STTYSKLAND OCH ATT DE M¶DRAR SOM F¶DER ETT ANDRA OCH ETT TREDJE BARN F¥R SITT F¶RSTA BARN TIDIGARE ¤N DE SOM HAR BARA ETT BARN UNDER V¥R OBSERVATIONSPERIOD %N H¶GRE F¶RV¤NTAD LIVSINKOMST F¶R MANNEN TIDIGAREL¤GGER BARNAF¶DANDET MEDAN H¶GRE UTBILDNING HOS S¥V¤L KVINNAN SOM MANNEN SENAREL¤GGER BARNAF¶DANDET 6I FINNER S¥LEDES B¥DE LIKHETER MELLAN L¤NDERNA TROTS OLIKA POLITIK OCH OLIKHETER SOM KAN TILLSKRIVAS POLITIKEN 4ILL DET SENARE H¶R DEN MYCKET L¤GRE SANNOLIKHETEN F¶R TYSKA OCH BRITTISKA M¶DRAR ATT YRKESARBETA GENOM SM¥BARNS¥REN %N SANNOLIK KONSEKVENS AV DENNA POLITIK ¤R EN MINDRE SJ¤LVF¶RS¶RJNINGSF¶RM¥GA HOS TYSKA OCH BRITTISKA KVINNOR ¤N HOS SVENSKA EN HYPOTES SOM VI ¤R I F¤RD MED ATT UNDERS¶KA %N ANNAN SANNOLIK KONSEKVENS ¤R ETT L¤GRE F¶DELSETAL I L¤NDER SOM F¶R EN POLITIK SOM F¶RSV¥RAR EN KOMBINATION AV FAMILJ OCH YRKE 6¥RT DATAMATERIAL MEDGER EN ANALYS AV DETTA PROBLEM !RACHNE DEC 6ROUWEN !DVIESBUREAU OVERHEIDS BELEID "ECKER '3 ! 4REATISE ON THE FAMILY #AMBRIDGE -ASSACHUSETTS (ARVARD 5NIVERSITY 0RESS "ERGHAHN 3ABINE OCH &RITSCHE !NDREA &RAUENRECHT IN /ST UND 7ESTDEUTSCHLAND "ILANZ !USBLICK ""ASISDRUCK 6ERLAG "¶S $IETER VON 7EISZ¤CKER 2OBERT + %CONOMIC CONSEQUENCIES OF AN AGING POPULATION %UROPEAN %CONOMIC 2EVIEW #IGNO !LESSANDRO %CONOMICS OF THE FAMILY /XFORD #LARENDON 0RESS 3IV 3 'USTAFSSON $EX 3HIRLEY 4HE RELIABILITY OF RECALL DATA ! LITTERATURE REVIEW 7ORKING 0APER OF THE %32# 2ESEARCH #ENTRE OF -ICRO SOCIAL CHANGE IN "RITAIN #OLCHESTER 5NIVERSITY OF %SSEX %LVANDER .ILS 3VENSK SKATTEPOLITIK 3TOCKHOLM 2AB©N 3J¶GREN %SPING !NDERSEN '¸STA %SPING !NDERSEN '¸STA 4HE THREE WORLDS OF 7ELFARE #APITALISM #AMBRIDGE 5+ 0OLITY 0RESS &AGAN #2UBERY *ILL )NTERNATIONAL HANDBOOK OF LABOUR MARKET POLICY AND EVALUATION #HELTENHAM 5+ %DWARD %LGAR 'USTAFSSON 3IV 3 'USTAFSSON 3IV 7ETZELS #ECILE 6LASBLOM *AN $IRK $EX 3HIRLEY 'USTAFSSON 3IV 3 'USTAFSSON 3IV 7ETZELS #ECILE A &AMILY POLICIES AND WOMEN S LABOR FORCE TRANSITIONS IN CONNECTION WITH CHILDBIRTH FORTHCOMING 4YSKLAND 6IERTEL 'USTAFSSON 3IV 7ETZELS #ECILE B 7ORK CAREER AND TIMING AND SPACING OF BIRTHS IN 'ERMANY 'REAT "RITAIN AND 3WEDEN -ANUSCRIPT 5NIVERSITY OF !MS TERDAM 'USTAFSSON 3IV 7ETZELS #ECILE C 7IFE S EARNINGS CONTRIBUTION TO FAMILY INCOME AROUND CHILDBIRTH IN 3WEDEN AND 'ERMANY -ANUSCRIPT 5NIVERSITY OF !MSTERDAM (ATJE !NN +ATRIN "EFOLKNINGSFR¥GAN OCH V¤LF¤RDEN $EBATTEN OM FAMILJEPO LITIK OCH NATIVITETS¶KNINGAR UNDER TALEN 3TOCKHOLM !LLM¤NNA F¶RLAGET (OEM *AN - +ILLINGSWORTH -ARK (*AMES !MSTERDAM .ORTH (OLLAND +LEVMARKEN !NDERS M FL 4ID OCH R¥D /M HUSH¥LLENS EKONOMI )NDUSTRIENS 5TREDNINGSINSTITUT OCH "YGGFORSKNINGSR¥DET 3TOCKHOLM !LMQVIST 7IKSELL )NTERNATIONAL /LOVSSON 0 (OUSEHOLD MARKET AND NONMARKET ACTIVITIES PROCEDURES AND CODES 3TOCKHOLM !LMQVIST 7IKSELL )NTERNATIO NAL ,EIBOWITZ !RLEEN +LERMAN *ACOB !LEX 7AITE ,* &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET ,EWIS */STNER )'EVOLUTION OF %UROPEAN SOCIAL POLICY -YRDAL !LVA -YRDAL 'UNNAR +RIS I BEFOLKNINGSFR¥GAN 3TOCKHOLM "ONNIERS F¶RLAG /PHEM (ANS *ONKER .ICOLE 4HE DURATION OF HIGHER EDUCATION 4INBERGEN )NSTITUTE $ISCUSSION PAPER 4 /STNER )3LOW MOTION /TT .OTTBURGA )NTRAFAMILY BARGAINING AND HOUSEHOLD DECISION "3PRINGER 6ERLAG 0OTT "UTER (AND LABOR FAMILY AND FERTILITY ! SEVEN COUNTRY COMPARISON !MSTERDAM !MSTERDAM 5NIVERSITY 0RESS 2UBERY *ILL &AGAN #-AIER &RIEDERIKE 3AINSBURY $IANE 'WELFARE STATES #AMBRIDGE #AMBRIDGE 5NIVERSITY 0RESS 3AINSBURY $IANE RED 'ENDERING WELFARE STATES ,ONDON 3AGE 3AINSBURY $IANE 'THE SOCIAL DEMOCRATIC WELFARE STATE REGIME 0APER PRESENTED AT THE !NNUAL -EETING OF !MERICAN 0OLITICAL 3CIENCE ASSOCIATION 3AN &RANCISCO !UGUST 3EPTEMBER 3CHULTZ 4HEODORE RED %CONOMICS OF THE FAMILY . "%2 #HICAGO 5NIVERSITY 0RESS 3/5 !RBETSL¶SHETSUTREDNINGENS BET¤NKANDE ¥TG¤RDER MOT ARBETSL¶SHET 3PIESS +ATHARINA !MERICAN AND 'CHILD CARE CHOICE $OES POLICY MATTER $ISKUSSIONSPAPIERE AUS DER &AKULT¤T F¼R 3OCIALWISSENSCHAFT "OCHUM 2UHR 5NIVERSIT¤T 4AYLOR -ARCIA RED "RITISH HOUSEHOLD PANELS SURVEY USER MANUAL 6OL ! " %SSEX 5NIVERSITY %32# 2ESEARCH #ENTRE ON -ICRO 3OCIAL CHANGE 4IJDENS +EA ,IEON 3ASKIA RED +INDEROPVANG IN .EDERLAND /RGANISATIE EN FINANCIERING 5TRECHT *AN !RKEL 4RAAG !NNEMIEKE %QUAL TREATMENT OF WOMEN ) 7OLTERS -#OFFEY 0ETER RED 4HE .ETHERLANDS AND %# MEMBERSHIP EVALUATED ,ONDON 0INTER 0UBLISHERS 7AGNER 'ERT ' 3CHUPP *¼RGEN 2ENDTEL 5 4HE SOCIO ECONOMIC PANEL OF 'ERMANY -ETHODS OF PRODUCTION AND MANAGEMENT OF LONGITUDINAL DATA "$)7 DISCUSSION PAPER A +ESSEL %LLEN +UPERUS -ARGA 0OTT "UTER ((OEZO GELIJK BELAST !MSTERDAM $E 0OPULIER !MAZONE 3IV 3 'USTAFSSON 7ILLIS 2OBERT * %CONOMIC THEORY OF FERTILITY BEHAVIOR )N 3CHULTZ 4HEODORE 7 RED %CONOMICS OF THE FAMILY MARRIAGE CHILDREN AND HUMAN CAPITAL "%2 AND #HICAGO 5NIVERSITY 0RESS :IMMERMAN +LAUS & 2ESPONSES TO TAXES AND BENEFITS IN 'ERMANY ) !TKINSON 4ONY -OGENSEN 'UNNAR 6IBY RED 7ELFARE AND WORK INCENTIVES ! .ORTH %UROPEAN PERSPECTIVE /XFORD #LARENDON 0RESS Kön och missgynnande – Kön och missgynnande 1: När man betraktar jämställdhet i ett Maastrichteuropa-perspektiv framträder vitt skilda förväntningar om de positiva och negativa konsekvenserna (Borchorst, 1994). Å ena sidan finner vi domedags- profetior om slutet på jämställdhet mellan könen, en åsikt som ofta förekommer i den skandinaviska debatten. Å andra sidan hittar vi obetingad tilltro till förmåga att sätta stopp för könsdiskriminering och att skapa en ny genusordning. En sådan inställning förekommer bland feminister i samhällen där kvinnor har få sociala rättigheter, svag ställning på arbetsmarknaden och liten representation i politiska sammanhang. En stor del av diskussionerna om EU:s möjligheter att förbättra eller försämra jämställdheten mellan könen har ofta handlat om , där strider om jämställdhet fått fritt spelrum, och forskare är oense om de mest fundamentala tolkningsfrågorna: huruvida domstolen är framstegs- vänlig eller bakåtsträvande (Lanaerts, 1992; Leibfied & Pierson, 1992; , 1996), och om domstolen har varit konsekvent eller inkonsekvent i sin behandling av frågor som rör jämställdhet mellan könen (, 1996). Innan jag närmar mig dessa omtvistade frågor, särskilt frågan om EU:s kvinnovänliga eller kvinnofientliga potential, behöver vissa grundläggande principer och begrepp klargöras, särskilt ramen för jämställdhet mellan könen. För att kunna göra det kan vi börja med att betrakta EU i andra välfärdssystems perspektiv. , som inträtt i EU, är idealiskt som utgångspunkt för att betrakta de olika sätt på vilka domstolen tolkat jämställdhet. är urtypen för den socialdemokratiska välfärdsmodellen (, 1 Med missgynnande menar jag kulturella, sociala och politiska uttryck för diskriminering och brist på respekt för grupper eller individuella medlemmar av en grupp, vilket ofta speglas i deras bristande tillgång till social goods och deras utestängning ifrån beslutsfattande inom ekonomiska och politiska institutioner. En mer fullständig analys av antaganden, dimensioner, och motåtgärder mot missgyn- nande återfinns nedan i avsnittet Begreppet missgynnande. 1990), och framstår som det land som i och med EU:s integrations- politik troligen mest kommer att förlora sina generösa förmåner och sociala tjänster om landet pressas – direkt eller indirekt – att införa den minimistandard som finns i länder med låga skatter och sociala omkostnader. är också ett exempel på en kvinnovänlig stat, för att använda det begrepp som (1987) myntat för att beskriva kvinnors ställning i de skandinaviska välfärdsstaterna. Kvinnovänliga stater är sådana som främjar kvinnors, och mäns, aktiva medborgarskap inom ramen för såväl familjeliv som lönearbete och politik, dvs. föreningen av det sociala, ekonomiska och politiska medborgarskapet (& Takahashi, 1996; , 1992). Slutligen brukar framställas som jämställdhetens vakthund inom EU. inleder sin bok om kvinnors juridiska och politiska historia från Rom-fördraget fram till med en referens till tidigare ministern och EU-kommissionären , som uttryckt sin bestörtning inför det överväldigande antalet gråklädda män i korridorer (Hoskyns, 1996, s.1). Jag använder metaforen policyspegel för att klargöra två saker. För det första att detta kapitel inte är en jämförande analys av EU:s och jämställdhetspolicy. En sådan jämförelse låter sig inte göra då det är frågan om två skilda enheter: en supra-nationell enhet med begränsad jurisdiktion över nationell reformpolitik, och en nationell enhet, en välfärdsstat med lagar, policy och normer med rötter i en specifik historisk och politisk kontext. För det andra har jag, eftersom jag intresserar mig för de generella principer och antaganden som ligger till grund för konstruktionen av jämställdhets- politik, begränsat mig till de policyområden och de juridiska fall där frågor om jämställdhet mellan könen behandlas explicit. Det inbegriper de fall som berörs av likabehandlingsprincipen i EU, eller – i den svenska kontexten – policys som anses som jämställdhetspolitik samt övriga policyområden som i den offentliga debatten ansetts ha genderiserade eller könsmässiga konsekvenser.2 Vid en analys av hur jämställdhetsfrågor behandlas inom EU måste hänsyn tas till det faktum att EU:s lagar i första hand reglerar marknaden, och att de sociala rättigheter som härleds ur dessa inte tar hänsyn till kvinnors obetalda arbete. Det allmänna syftet med detta kapitel är därför att ifrågasätta några av de bakomliggande antagan- den som ligger till grund för den jämställdhet och rättvisa som utgått 2 I min analys av EU behandlar jag inte frågor om den inre marknaden, vilka implicit påverkar jämställdhetsfrågor (se , 1996). Kön och missgynnande – ifrån könsneutrala normer och kategorier. Rättsteoretiker som (1996), Schiewe (1994) och (1993), har understrukit hur könsneutrala formuleringar konserverar falska distinktioner mellan offentligt och privat. misslyckande med att uppmärksamma samspelet mellan kvinnors anställningsmöjligheter och deras tillgång till juridiska, ekonomiska och sociala rättigheter och deras omsorgsansvar, reproducerar enligt Scheiwe genderiserade normer, och falska gränser dras upp mellan de sociala och juridiska sfärernas subsystem (1994, s. 253). Ostner och (1994) som har betonat begränsningarna i EU:s jämställdhetspolitik, använder nålsögat som metafor för att beskriva den svåra och trånga passage ett nytt policyförslag måste passera. Det måste passera genom nålsögat för anställningsrelaterade frågor, vilket inte medger någon diskussion om det sambandet mellan resultatet av det avlönade arbetet och hur det obetalda arbetet är uppdelat. I en sammanfattande artikel om EU-lagstiftning har (1996) argumenterat för att vi behöver teoribildning om diskriminering, innan vi kan förstå de uteslutningsmekanismer som inte infångas i en jämställdhetsmodell baserad på formella rättigheter. Den här studien är ett inlägg i den debatt som förs mellan teoretiker inom socialpolitik och rättsvetenskap, vilka ingår i ett feministiskt projekt som syftar till att klarlägga begränsningarna i det policyska- pande som utgår ifrån likabehandlingsprincipen. Jag önskar föra denna diskussion längre, och lägga grunden för en teori som avslöjar de uteslutningsmekanismer som reproducerar systematiska och beständiga former av orättvisa eller missgynnande på grund av kön, genom att göra en analys av EU:s och juridiska och politiska strukturer. Mitt syfte är därför tvåfaldigt: (1)Att analysera begränsningar och möjligheter i för jämställdhetsfrågor i relation till den svenska jämställdhetsmo- dellen. I den förra är policyskapandet kringgärdat av marknaden, i den senare, den svenska modellen, ligger fokuseringen på omsorgs- sektorn, och jämställdhetsinitiativ har syftat till att öka kvinnors aktiva medborgarskap genom omsorgstjänster samt sociala förmåner. (2)Att tillämpa insikter från feministisk teoribildning om diskri- minering och missgynnande på konstruktionen av jämställdhetspolitik inom dessa två ramverk. Jag analyserar beslut, vilka avspeglar domstolens grundantagande om orättvisa eller missgynnan- de och dess bristande överensstämmelse i frågor om olikhet och jämställdhet Därefter behandlar jag en rad policyinitiativ och resultat 3Enligt (1994) måste en EU-policy passera ett andra nålsöga, den nationella policy-kontextens nålsöga, och där påverkar historia, diskurs och institutionell struktur hur kön arbetas in i olika policyramverk. som speglar principen om lika deltagande, vilken ligger till grund för den svenska jämställdhetsmodellen, dvs. att både män och kvinnor ska delta i såväl det obetalda arbetet som i det betalda arbetet och i politiken. Innan jag inriktar mig på de två ramverken presenterar jag några huvuddrag i den teoretiska debatten kring det omtvistade begreppet jämställdhet . Därefter definierar jag min användning av begreppet missgynnad på grund av kön, ett begrepp som använts av feminis- tiska rättsforskare, och som avspeglar en medvetenhet om begräns- ningarna inom ett genusanalytiskt ramverk som utgår ifrån principen om lika möjligheter och rättigheter (Sheppard, 1993; , 1990; , 1987) 1 Debatter om likhet och särart har det inom feministisk forskning pågått en debatt om huruvida män och kvinnor i grund och botten är lika eller olika varandra, den så kallade likhets- eller särartsdebatten. De olika ståndpunkterna inom kvinno- och genusforskningen har kretsat kring grundläggande frågor om orsakerna till kvinnors underordning och vilka åtgärder som behövs för att komma tillrätta med den. Likhetsfö- respråkarna vill använda samma måttstock på kvinnor och män, och önskar finna politiska lösningar som ger kvinnor deras andel av nödvändiga sociala förutsättningar (inkomst, egendom, hälsa, utbildning, autonomi, kroppslig integritet och fysisk säkerhet), det vill säga, rätten till lika deltagande och fördelning (Fraser, 1996). De som ansluter sig till särartstraditionen menar att ett accepterande av dessa kriterier är detsamma som att mäta kvinnor efter mäns måttstock och normer, där kvinnorna alltid kommer att betraktas som mindre värda än män (det är en sida av Woolstonecrafts dilemma; Pateman, 1989). Hur man än upphöjer kvinnors unika kulturella identiteter och förmågor, så tar inte särartsfeminismen hänsyn till den diskriminering och de uteslutningsmekanismer som missgynnar kvinnor, dvs. deras avsaknad av sociala och ekonomiska resurser (de är icke fullvärdiga medborgare, vilket är den andra sidan av dilemmat). Vissa feministis- ka forskare har därför helt övergett begreppet likhet för att komma förbi de komplicerade och olösbara dilemman som förknippas med särarts- och likhetsfeminism (se Lister, 1995; Fraser, 1995,1996). 4 De har använt termen equity, en term i anglo-saxisk rättsteori som inte utan vidare låter sig översättas till svenska. Bokstavligt betecknar ordet ett tillstånd eller ideal av rättvisa och opartiskhet. Många feminister ser i begreppet en möjlighet att komma undan dilemmat särart–likhet. postulerar t.ex. utifrån begreppet equity fem normativa principer för en emancipatorisk jämställdhets-(equity)- Kön och missgynnande – Lika problematiskt är själva begreppet jämställdhet (, 1996; Majury, 1991). Härmed syftar jag inte bara på de ovan beskrivna, intensivt omdebatterade, politiska ställningstagandena kring särart och likhet, utan också på de vaga och motsägelsefulla sätt som jämställdhet använts på i olika studier. Begreppet används på många olika sätt i diskussioner om policyinnehåll och policyutfall. används det för att beskriva tillgång till rättigheter eller möjligheter, dvs. en liberal formulering av lika rättigheter. Det kan också vara mångbottnat, man kan tala om jämställdhet och skilja mellan formell jämställdhet och reell jämställdhet. I internationellt jämförande empiriska studier används begreppet som ett allomfattande mått på kvinnors sociala, ekonomiska eller politiska ställning, alltså graden av jämställdhet i olika samhällen (Siaroff, 1994). Utgångspunkten för teoridiskussionen om missgynnande på grund av kön är att det finns systematiska och genomgående mönster av ojämlikhet i gruppers sociala relationer, och att dessa återspeglas och kodifieras i institutioner, lagstiftning och politik. De som är missgyn- nade är medlemmar av en social grupp som både historiskt och skadas och behandlas fördomsfullt. 5 Det leder till följande antaganden: Missgynnande förutsätter socialt dominerande gruppers agerande, dvs. det finns socialt och historiskt privilegierade grupper som utesluter dem som inte liknar dem själva (Sheppard, 1993). De dominerande grupperna både definierar normer och skapar regler, och ser till att dessa efterlevs i policy och praxis. Emedan ojämlikhet inom ett könsneutralt ramverk förstås i termer av kvinnors oförmåga att nå jämbördig ställning med män – eftersom kvinnor ägnar tid åt familjen, eller för att de saknar (manligt) humankapital – utgår en modell som bygger på missgynnande på gr und av kön ifrån de institutionella strukturer och mekanismer som nedvärderar kvinnors modell: anti-fattigdom, anti-exploatering, anti-ojämlikhet, anti-marginalisering och anti-androcentrism. I den svenska kontexten har behandlat särarts– likhetskonflikten i sin analys av det samhälleliga genussystemet (1990), och hon utvecklar begreppet genuskontrakt för att komma förbi detta dilemma. 5 Denna konstruktion av missgynnande på grund av kön baseras på min läsning av feministiska rättsforskare och på mitt nuvarande internationella forskningsprojekt om erkännande och fördelning. Jag står i tacksamhetsskuld till många kanadensiska forskare, speciellt , som har utsträckt området för teorier om missgynnande genom studier och aktivism som inspirerats av en banbrytande lagreform, the Canadian Charter of Human Rights. arbete, kunskaper, och resurser. Dessutom är den ett uttryck för respekt och erkännande av värderingar, förmåga och erfarenheter hos underordnade och missgynnade grupper, då man beviljar lika rättigheter och korrigerar diskrimineringsmönster. Missgynnande avhjälps inte enbart genom att individer kompense- ras för gångna oförätter eller genom att orättfärdiga handlingar korrigeras, till exempel genom att nya möjligheter erbjuds dem som blivit orättvist behandlade, nekats arbete eller befordran, i det förgångna (Sheppard, 1993). Istället behöver orsaken till den systematiska diskrimineringen undanröjas, genom att det institutio- nella klimatet ändras så att de i en missgynnad grupp som söker möjligheter och rättvisa inte skall mötas av samma hinder. Att lagar och social och institutionell praxis erkänner och tar hänsyn till olikhet, innebär inte skapande av speciella skydd som begränsar tillgång till rättigheter och möjligheter. Här skulle det vara möjligt att nämna en mängd gamla och nya exempel på hur kvinnor har utestängts från utbildning, jobb och pensioner, genom de speciella skydd som har sin grund i föreställningar om könens biologiska och sociala roller. En missgynnandemodell inbegriper fördelningsdimensioner , dvs. tillgång till ekonomiskt, politiskt och socialt medborgarskap (fördelning av social goods) och erkännande av en grupps olikhet, utan att nedvärdera eller essentialisera skillnader. En teori om jämställdhet vilken är baserad på missgynnande-begreppet erbjuder sålunda (1) skydd mot diskriminerande handlingar och uteslutning genom lagstiftning, dvs. lika behandling, ingen ofördelaktig behand- ling, och (2) erkännande av assymmetrier mellan gynnade och eftersatta grupper, så att de processer uppmärksammas som upprätt- håller diskriminering av grupper som blivit socialt och historiskt nedvärderade. Erkännandet av missgynnade grupper medger att dessa behandlas bättre, eftersom skillnader i sig själva inte skapar eller utgör ojämställdhet, dvs. missgynnande förekommer istället där osäkerhet och fördomar existerar. Den här ståndpunkten hindrar påståenden om omvänd diskriminering från medlemmar ur gynnade eller domineran- de grupper. En missgynnande-norm utmanar några av de grundläggande an- tagandena i likabehandlingsprincipen, nämligen att individer skall behandlas som individer och inte som medlemmar i sociala grupper, samt att individer ska behandlas lika. Enligt detta synsätt råder 6 Indikatorer på missgynnande som inbegriper såväl erkännande som fördelning är: fattigdom, bristande möjligheter, uteslutning från deltagande i sociala och ekonomiska institutioner, och fördomar. Kön och missgynnande – ojämlikhet när de som har likartade förhållanden behandlas olika (Sheppard, 1990). Denna princip styr ramen för EU:s jämställdhetsdi- rektiv, även om det finns vissa beslut från som avviker från likabehandlingsprincipen. Mest påfallande handlar det då om graviditet och barnafödsel. De uteslutningsmekanismer som reproducerar missgynnande omfattar växelspelet mellan sociala aktörer och institutioner (se figur 1). Cirkeln för missgynnande illustrerar detta. Figur 1 Cirkeln för missgynnande Brist på respekt, erkännande Sämretillgång till fördelnings- politiska förmåner Dominerande eller priviligierade sociala aktörer inom policyskapande är de som skapar och genomdriver regelverk, och de som har makten att definiera vad som är rimligt och rättvist. Institutioner inbegriper såväl ekonomiska organisationer, företagsstyrelser, domstolar, verkställande och lagstiftande delar av statsmakten etc., som de rättsliga ramarna för rättigheter och beskydd, den formella konstitu- tionen, lagar och lagtillämpning.