sou · GLB3139 · 1998-01-01 00:00:00 — har kritik också riktats mot att könsrolls- forskare förutsätter vissa beteenden och attityder hos kvinnor och män istället för att analysera själva konstruktionen av kvinnlighet och manlighet. Könsrollsanalyserna underskattar därigenom variationerna inom respektive könskategori menar kritikerna (, 1990; , 1987). Liknande kritik drabbar också den typ av strukturalistiskt inriktade feministiska analyser av könsarbetsdel- ningen som omnämndes ovan. Kritiken betonar att det är hushållsar- betets roll i skapandet av kvinnors och mäns könsidentitet som bör 4Parsons teori har kritiserats från många håll, bland annat för etnocentrism. Medan Parsons gör anspråk på att dra upp konturerna för en allmän teori om familjen, är det i själva verket femtiotalets medelklassfamilj i som utgör hans referenspunkt (, 1975). Marxister kritiserade Parsons för att han underskattar klasskonflik- ter i sina analyser och underströk att kärnfamiljen är funktionell för det kapitalistiska systemet, inte för samhället i stort (Althusser, 1976). De feministiska marxisterna frågade vilken roll kvinnors hemarbete spelar för reproduktionen av det kapitalistiska systemet och svarade att kvinnornas arbete i hemmet återskapar arbetskraften på daglig basis och generationsvis (Seccombe, 1974). Man pekade dessutom på att kvinnor genom sin roll i familjen utgör en idealisk reservarbetskraft (Sokoloff, 1980). analyseras snarare än att uteslutande fokusera könsnormers eller könsideologiers tvingande karaktär. I sin uppmärksammade studie av hushållsarbetets fördelning i undersökte (1985) just hushållsarbe- tets symboliska innebörd. Hennes syfte var att analysera avsaknaden av öppna konflikter om hushållsarbetets fördelning, utan att hemfalla åt förklaringar av typen falskt medvetande. Fenstermaker Berk menade att nyckeln till förståelse är att kvinnor som de utför hushållsarbete konstruerar sig själva som kön. Könsarbetsdel- ningen i familjen producerar vid sidan av varor och tjänster kvinnlighet och manlighet. At least metaphorically, the division of household labor facilita- tes two production processes: the production of goods and servi- ces and what we might call the production of gender. Simultane- ously, household members do gender, as they do housework and child care (Fenstermaker Berk, 1985:201). Fenstermaker Berks analys pekar på att fördelningen av hushållsupp- gifter är en betydelsefull mekanism för symbolisk produktion. Kvinnorna får i hushållsarbetet en positiv bekräftelse på sin könsidentitet: tiden vid spisen eller läxläsningen med barnen konfirmerar att de är goda hustrur och mammor. Männens könsiden- titet förnekas däremot genom hushållsarbete. Sålunda blir det förståeligt att männen tycks sky detta arbete. En tungt vägande kritik mot Fenstermaker Berks analys är dock att den bygger på att det endast finns en normativ struktur, den som definierar hemarbete som kvinnoarbete (och , 1996). Detta är knappast en rimlig utgångspunkt i till exempel dagens . Flera ideologier om kvinnlighet och manlighet existerar parallellt och man kan vara kvinna och man på flera (kulturellt accepterade) sätt (jfr , 1987). Därför är hushållsar- betets (eller yrkesarbetets) betydelse för kvinnors och mäns könsidentitet inte given på förhand. En engelsk studie av arbetsför- delningen i tvåförsörjarfamiljer tyder till exempel på att variationer- na i hushållsarbetets fördelning kan förklaras med den betydelse hemarbetet hade för mannens och kvinnans könsidentitet (och , 1993). I familjer med traditionell fördelning hade arbetet en starkt positiv roll för kvinnornas könsidentitet (och en starkt negativ för männens), medan båda makarna i familjer med en mera jämställd fördelning tog avstånd från föreställningen att hushållsar- bete skulle vara kvinnoarbete. förutsätter att makarnas eller sambornas intressen harmonierar när han antar att fördelningen är en effekt av att hushållet handlar ekonomiskt rationellt. De kulturella förklaringsty- perna är mest inriktade på att förstå avsaknaden av öppna konflikter. Men vi kan inte förutsätta att makar och sambor alltid är överens om frågor som gäller hushållets organisering. I vilken omfattning det föreligger intressemotsättningar när det gäller förvärvsarbetets och hushållsarbetets fördelning är en fråga som bör undersökas empi- riskt. För att förstå och förklara former av samarbete i en familj som sker trots intressemotsättningar kommer vi att föra in en diskussion om maktresurser och maktskillnader. Att tala om makt låter ofta ganska dramatiskt och kan föra tankarna till förtryck, motstånd och hårda konflikter. Hur kan man då tala om maktrelationer i en familj, där relationerna normalt ändå i grunden b ygger på öm sesidig tillgivenhet eller kärlek? Men maktrelationer handlar inte bara om hårt motstånd och starka konflikter. Även relationer mellan människor i form av samarbete som tycks fungera ganska bra och friktionsfritt kan oftast förstås i termer av maktskillnader som bygger på tillgång till olika maktresur- ser för de inblandade parterna. Att ha ett maktövertag innebär i korthet att någon part i en relation har större möjligheter att få sin vilja igenom på grund av tillgång till mer maktresurser. Det kan ofta vara något som sker ganska automatiskt i en relation. Parterna anpassar sig efter vad de vet och tror om hur den andra parten skulle handla om hon eller han inte skulle få sin vilja igenom. Maktskillna- der påverkar ofta sociala relationer utan att makten är direkt synlig eller att makt utövas (jfr Korpi, 1987). Människor accepterar ofta att underordna sig i vissa avseenden för att de ser det som det bästa alternativet i en given situation och för att de befinner sig i ett beroendeförhållande. De har något att förlora. Maktrelationer har ofta sitt ursprung i ett beroendeförhållande mellan två parter. I en familj kan dessa beroendeförhållanden ha sin upprinnelse i starka känslor. Att tala om maktrelationer behöver inte alls innebära att känslor är frånvarande. Att en form av samarbete eller en relation bygger på vi ssa maktskillnader behöver inte heller betyda en total underordning i alla avseenden. Makten är sällan total. Även i en familj pågår ett maktspel mellan parterna mer eller mindre medvetet genom att de uttrycker förväntningar eller funderar på hur den andra skulle reagera. finner sig någon av makarna av gammal vana, men ibland kan maktskillnaderna också komma upp till ytan genom öppna konflikter, gräl etc. Eller också kan makarna sätta sig ner vid köksbordet och förhandla med varandra och prata om sina förväntningar och alternativ. Det finns också utrymme för missuppfattningar och felbedömningar. Det är svårt att känna till en annan parts verkliga handlingsberedskap (jfr Etzioni, 1968). Att den ena parten underordnar sig kan bero på att hon eller han överskattar den andra partens maktresurser. Maktskillnader förklarar inte allt som händer i familjer eller i andra organisationer. Men för att i det långa loppet förstå arbetsfördelning och konflikter i familjer är det oundgängligt att också se till parternas maktresurser och maktspelet mellan dem. Vi utgår från att det existerar intressemotsättningar mellan makar och sambor. Sådana motsättningar kan vara av två slag. De kan vara nollsummespel där en part förlorar det den andra vinner. Fot- bollsmatchen utgör här en vanlig illustration. Samarbete är inget alternativ när bara ett lag kan vinna och när varje poäng det ena laget vinner förloras av det andra. Motsättningarna kan också vara så kallade samarbetskonflikter såsom är fallet i blandade spel (Elster, 1982; Sen, 1983). Detta innebär att parterna har både gemensamma och motstridiga intressen. Förhandlingar mellan arbetsgivare och fack kan tjäna som exempel, där konflikten, som kanske börjar som en konkurrenskonflikt, oftast slutar med en samarbetsstrategi. I familjer är samarbetskonflikter typiska, men eftersom familjers resurser är begränsade (tid, pengar etc) kan konflikter också ha karaktären av nollsummespel. Vi antar att både ekonomiska omständigheter och kulturella definitioner av kön inverkar på hur intressemotsättningar mellan makar och sambor får sin lösning. De två typer av maktutövning som urskiljdes av är därför relevanta i detta sammanhang. Webers definition av makt är en individs förmåga att genomföra sin vilja också mot någon annans vilja. Makten grundar sig framför- allt på kontroll över ekonomiska resurser. Auktoritet handlar, enligt , istället om normativ makt: att det finns institutionalise- rade normer som understödjer en individs rätt att fatta beslut. Begreppet auktoritet öppnar alltså för att makt kan förekomma trots att inga öppna konflikter är förhanden (1978:53, 212ff, 941ff). Vår utgångspunkt är att både resursmakt och normativ makt inverkar på hushållens sätt att organisera sin ekonomi. 5Här talar vi om resursmakt och normativ makt för att skilja mellan olika typer av maktutövning, men också kulturella föreställningar kan förstås bli ett slags resurser. (1987:92) ger följande definition av maktresurs. Det är egenskaper (förmågor eller medel) hos en aktör (individ eller kollektiv), som gör det möjligt för aktören att belöna eller bestraffa andra aktörer. Inom forskningen om makt i familjen har frågan om det är nor- mativa eller ekonomiska resurser som utgör den primära källan till äktenskaplig makt varit föremål för många diskussioner (för översikter se McDonald, 1980; Mizan, 1994; Safilios-Rothschild, 1976). Utgångspunkten för dessa är ofta de amerikanska forskarna (1960) resursteori för äkten- skaplig makt. Det är en teori som säger att makars relativa resurser har ett avgörande inflytande på maktbalansen i äktenskapet. The sources of power in so intimate a relationship as marriage must be sought in the comparative resources which the husband and wife bring to the marriage (Blood och , 1960:12) Blood och menade att en resurs i princip kan vara vad som helst. Det som är avgörande är att det är något som den andra vill ha. En resurs är något som den ena parten kan göra tillgängligt för den andra och på så sätt hjälpa den andra att tillfredsställa sina behov och uppnå sina mål. Eller också kan den användas i bestraffande syfte. Då undanhåller istället den ena parten det som den andra vill ha. Inom en familj kan resurser vara så olika saker som pengar, personliga tjänster, kärlek, förståelse, prestige, beundran eller trygghet (Safilios-Rothschild, 1976). I den empiriska forskningen om äktenskaplig makt har emellertid resurser ofta likställts med socio- ekonomiska resurser (inkomst, utbildning, yrkesposition). Bland annat har man undersökt hur inkomstrelationerna mellan makar inverkar på maktbalansen i äktenskapet (t.ex. Blood och , 1960; Blumberg, 1991; Blumstein och , 1983). Andra studier uppmärksammar att ekonomisk makt i familjen också handlar om kontroll över pengarna och deras användning (t.ex. , 1983; 1989; , 1994). En hypotes i resursteorin för äktenskaplig makt är att också hushållsarbetets fördelning är en funktion av makarnas eller sambornas relativa resurser i form av inkomster, utbildning och status (Blood och , 1960; Blumberg, 1991; Blumstein och , 1983; Scanzoni, 1970). Hypotesen utgår från att den som förfogar över mest maktresurser kan avhända sig arbetet hemma. En förklaring till könsarbetsdelningen i familjen skulle alltså vara att män i allmänhet har större ekonomiska resurser än kvinnor. Om kvinnornas relativa resurser ökar, förutsätts också männens andel av hushållsarbetet öka. Precis som i teori får således mansdominansen i arbetslivet (outtalat) ett stort förklaringsvärde när det gäller hushållsarbetets fördelning. Men där antar att makarnas intressen sammanfaller, utgår resursteorin från att det föreligger en intressekonflikt som männen på grund av sina större ekonomiska resurser oftast kan lösa till sin fördel. Resursteorin bygger dock på åtminstone två problematiska anta- ganden. Det ena är att den utgår från att hushållsarbete är ett arbete som människor i största möjliga utsträckning försöker undvika (se Fenstermaker Berk, 1985; Huber och Spitze, 1983; , 1987). Det andra är att det är individuella resurser som inverkar mest på hushållsarbetets fördelning. 6 Många studier visar dock att kön i sig har ett avgörande inflytande på hur arbetet fördelas, liksom att förhandlingarna i familjen sker på delvis olika premisser för kvinnor och män (jfr , 1994; 1996; Finch, 1989; Finch och , 1993; Hochschild, 1989). I sin studie begränsade sig Blood och (1960) till att studera observerbara och öppna konflikter. Därmed utelämnade de viktiga delar av maktens verkningar. Avsaknad av protester och öppna konflikter behöver som framgått inte betyda att det inte finns makt. Problemet med en ansats som uteslutande studerar öppna kon- flikter är att den inte förmår att fånga maktens underliggande mekanismer och processer. I sin omdiskuterade bok 1974) kritiserar vad han kallar det endimensionella maktbe- greppet för att det inte kan upptäcka dolda konflikter mellan två parter. Men inte minst inom ett äktenskap med dess långvariga och täta interaktion finns goda skäl att anta att många konflikter ofta har en mera dold karaktär. Kanske undviker en av makarna att ta upp känsliga eller brännande frågor till diskussion för att hon eller han föregriper den andras negativa reaktion. Också icke-frågor och icke-beslut bör därför bli föremål för en maktanalys. Lukes framhåller dock att inte heller ett tvådimensionellt maktbegrepp är tillräckligt. Makt utövas, menar han, varje gång någon tvingas göra något som strider mot hennes eller hans objektiva intressen. 7 tredje maktdimensionen handlar alltså om normativ eller symbolisk makt: makten över människors medvetande (Lukes, 1974; 1986). 6Blood och (1960:44) skriver att the power to make decisions stems primarily from the resources which the individual can provide to meet the needs of his marriage partner and to upgrade his decision-making skill. 7Lukes argumenterar för att intressebegreppet är något annat än uttryckta önskemål och preferenser eftersom ideologier och institutionella processer kan påverka preferenserna så att latenta konflikter undertrycks. Många har kritiserat Lukes tredimensionella maktbegrepp för att det förutsätter att det finns objektiva intressen som kan skilja sig från människors subjektiva preferenser. Kritikerna påpekar bland annat att man då måste fråga sig vem det är som ska avgöra vilka dessa verkliga intressen är. (För en översikt av diskussionen se: Barkner och , 1993.) Här ska vi inte fördjupa oss i den diskussionen, utan vill bara uppmärksamma att det finns familjeforskare som har inspirerats av Lukes maktdiskussion, utan att för den skull laborera med begrepp som verkliga intressen. I sin studie av maktförhållan- den mellan makar försöker Aafke Komter (1989; 1991) fånga den tredje maktdimensionen – som hon kallar osynliga maktmekanis- mer – genom att analysera dels hur de subjektiva preferenserna skulle se ut i en situation av relativ autonomi, dels de dolda ideologiska krafter som bestämmer subjektiva preferenser. Komter laborerar så med tre typer av makt: manifest makt, latent makt och dolda maktmekanismer. Om en man aktivt hindrar sin hustru från att ta ett bättre och mer välbetalt jobb för att det skulle kräva att hon jobbar heltid, är det exempel på manifest makt. Om kvinnan, trots att hon egentligen skulle vilja ha jobbet, inte tar upp frågan till diskussion med sin man för att hon vet att det skulle bli bråk, är det fråga om latent makt. Osynliga maktmekanismer opererar, enligt Komter, om kvinnan avstår ett erbjudande för att både hon själv och hennes man utan vidare anser att det är hans jobb och karriär som är viktigast. När det gäller osynliga maktmekanismer kan vi konstatera att det är betydligt svårare än i övriga fall att egentligen tala om maktrelationer. Det som ofta kallas osynliga maktmekanismer eller dold makt bygger på att aktörerna är så starkt socialiserade, eller om man så vill, indoktrinerade med normer och kulturella värderingar, att de knappast upplever några intressemotsättningar eller någon konflikt, trots att det kanske rör sig om handlingar eller situationer som för en utomstående ter sig tydligt gå mot den ena partens intressen. När vi talar om dold makt kommer vi också in på en makt som finns i själva samhällsordningen, en strukturell makt. I denna bok, som främst handlar om maktrelationer mellan två individer, kommer vi huvudsakligen att diskutera manifest och latent makt. Låt oss sammanfatta några av de teoretiska utgångspunkterna för vår studie. Vi antar att det existerar manifesta och latenta ekonomiskt relaterade intressemotsättningar i familjer och att sådana konflikter hanteras genom såväl explicita som implicita förhandlingar mellan makarna (eller samborna). Förhandlingsprocesserna präglas av maktrelationer mellan makarna och kan förstärkas i samhällets socio- ekonomiska och normativa struktur (jfr Giddens, 1984). ekonomiska resurser som kön (gender) inverkar alltså enligt vårt synsätt på förhandlingarnas resultat. Förutom ekonomiska och normativa resurser vill vi dessutom beakta fysiska resurser. Den som kontrollerar fysiska resurser har möjligheten att med våld tvinga den andra att underordna sig och manligt våld i familjen visar att denna maktresurs inte kan negligeras. De tre typerna av resurser – fysiska, ekonomiska och normativa – kan alla fungera som maktmedel i förhandlingarna mellan makar och sambor. 8 Genom att de verkar på olika sätt ger de upphov till olika former av makt (Udehn, 1996:156). När en person utövar normativ makt över någon annan förmår hon på något sätt förändra den andra personens inställning eller föreställ- ningar; maktutövningen är riktad mot medvetandet. Ekonomisk makt över någon annan har en individ om hon med sina ekonomiska resurser kan förändra den andras handlingsmöjligheter eller situation i något avseende. Fysisk maktutövning, slutligen, riktar sig mot den andra partens kropp (se figur 1).9 Figur 1 Tre maktformer och deras verkan Den normativa makten bygger på rådande kollektiva normer, men kan verka i direkta relationer mellan människor genom att en part hänvisar till gängse normer och till känslor av förpliktelser eller vad som är lämpligt att göra i en viss situation. När den normativa makten används i en konflikt innebär den att någon av makarna hänvisar till att man bör göra på ett visst sätt genom att åberopa rådande värderingar (jfr Chafetz, 1980). Den ekonomiska makten bygger på parternas tillgång till olika resurser som ger olika handlingsmöjligheter. Som konfliktstrategi innebär den att endera maken framställer mer eller mindre tydliga hot om bestraffning om 8Som vi har framhållit kan man tänka sig många olika typer av källor till makt. Manipulation och inflytande genom rationella argument är några ytterligare exempel. I denna undersökning diskuterar vi dock framförallt fysiska , ekonomiska och normativa resurser. 9Figuren har sin källa i Limits of Public Choice (1996:156). Vi har dock omarbetat den ursprungliga modellen något för att bättre passa våra syften. inte den andra parten uppfyller vissa krav. Eller tvärtom kan denna makt också bygga på uttalanden och antydningar om belöningar. Den andra partens reaktioner beror dels på hur trovärdigt hotet eller löftet framstår, dels på vilka motstrategier som hon eller han kan mobilise- ra. Det fysiska våldet, slutligen, är i relationen mellan makar ett nästan uteslutande manligt maktmedel. Kvinnomisshandel är det typiska exemplet. Om konflikter mellan makarna får sådana våldsamma uttryck kommer kvinnan förmodligen att uppleva ett latent hot vid alla typer förhandlingar. Hon kanske inte bara fogar sig efter sin mans vilja utan försöker kanske också föregripa hans önskningar. Även om det till exempel inte var frågan om hushållsar- betets eller pengarnas fördelning som utlöste misshandeln är det rimligt att anta att hon förmodligen inte vågar ta risken att be honom att hjälpa till med städningen eller att bidra mer till hushållskassan. Rapportens syfte och frågeställningar I är det inte helt självklart hur en familj ska organisera sin verksamhet, och i praktiken finns det, som vi ska se, en relativt stor variation, även om det också finns dominerande mönster. På en övergripande nivå skulle nog de flesta instämma i att det i råder en jämställdhetsideologi. En överväldigande majoritet är överens om att kvinnor och män ska ha lika rättigheter och möjligheter och det är ytterst få som öppet ifrågasätter detta. Jämställdheten har i denna mening en starkare förankring i än i de flesta andra länder. I är det till exempel endast var tionde man som enligt återkommande undersökningar bejakar den traditionella könsrollsuppdelningen jämfört med omkring var fjärde man i och (, 1997; se också tabell 5 och 6 i kapitel 2 i denna bok). är det dock tydligt att det i många sammanhang finns ganska klara föreställningar om vad kvinnor och män kan och bör göra när det gäller yrkesval, fritidssysselsättningar etc., och kanske inte minst i relation till barn och omsorg om barn. Och om man ser sig omkring i samhällslivet blir skillnaderna ännu tydligare. Det finns konkurrerande normkällor, och en beskrivning av accepterade och förväntade normer och föreställning- ar om manlighet och kvinnlighet är i stor utsträckning kontextbero- ende, de varierar mellan olika miljöer. Slutsatsen av detta blir att det är svårt att säga att det finns någon entydig bild av hur könsroller ser ut numera och vad som förväntas av unga män och kvinnor som flyttar ihop och kanske bildar en familj. Det är mot denna bakgrund vi ska undersöka fördelningen av arbete och pengar mellan kvinnor och män i svenska familjer. första frågar vi oss hur den ser ut. Hur stora är variationerna? Finns det trots allt några dominerande mönster? Vi är intresserade av fördelningen av förvärvsarbete: det vill säga mönster för val av heltids- respektive deltidsarbete och vem som tar ut föräldraledighet. Vi är också intresserade av fördelningen av hushållsarbete och omsorg om barn. Vi kommer även att analysera fördelningen av pengar eller ekonomiska resurser, mellan makarna. För det andra försöker vi utifrån några teoretiska perspektiv förklara uppkomsten av olika former för fördelning av arbete och pengar i olika familjer. Framförallt utgår vi från ett antagande, som vi kommer att pröva, om att arbetsfördelningen hänger samman med tillgång till maktresurser. Vi kommer här att i första hand skilja mellan normativ makt som härrör ur kulturella föreställningar, och ekonomisk makt som bygger på olika tillgång till alternativa handlingsmöjligheter. I vilken utsträckning kan man förklara arbetsfördelningen i olika familjer utifrån normer och föreställningar om vad män och kvinnor bör och kan göra i ett hushåll och i vilken utsträckning beror den på tillgång till olika handlingsmöjligheter för män respektive kvinnor? Det kan finnas ett samband mellan olika sorters maktresurser och vi ska undersöka om och hur normer och värderingar skiljer sig åt mellan män och kvinnor och hur detta kan relateras till deras olika handlingsmöjligheter. Vi kommer att försöka analysera om förändringar i maktresurser påverkas av makarnas yrke och utbildning. Det skulle också kunna antas att en förändrad syn på manlighet och kvinnlighet är en ålders- och generationsfråga, och att således arbetsfördelningen ser annorlunda ut bland yngre än bland de äldre. Det kan inte heller uteslutas att arbetsfördelningen bygger på en viss ekonomisk rationalitet, men här avser vi att föra in ett tidspers- pektiv i analysen. Det som är rationellt kanske inte framstår som lika rationellt , men kan då vara svårt att ändra på. Detta kan gälla både hur hushållsarbetet utförs och möjligheter på arbetsmarknaden. Det som i ett kortare tidsperspektiv sågs som rationellt kanske inte är lika, eller inte alls, rationellt i det långa loppet. För att kunna undersöka skillnader i maktresurser blir det särskilt viktigt att studera latenta konflikter.