sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — 6 Handeln med böcker Sedan bokpriserna blev fria och etableringskontrollen upphävdes har bokdistributionen successivt förändrats. Den traditionella bokhandeln har förlorat sin dominerande ställning och står nu för ca 40 %1 av den totala försäljningen av allmänlitteratur i . Med allmänlitteratur avses skön-, fack- och barnlitteratur. Läroböcker ingår ej. Detta är lågt internationellt sett. I sker t.ex. av bokförsäljningen genom bokhandeln och även i och står bokhandelsförsäljningen för en högre andel av den totala försäljningen av allmänlitteratur än i . 2 Bokhandeln i sätter själv sina priser, men utgår från förlagens förlagsnettopris, det s.k. F-priset. På detta F-pris beviljas bokhandlar olika rabatter, som är relaterade till deras inköp. Detta innebär en stor fördel för bokhandelskedjor och varuhus som genom större inköp kan få stora rabatter i kombination med marknadsföringsbidrag från förlagen. För små och enskilda bok- handlar är det därmed svårare att konkurrera med priset. Bokhandelns huvudkonkurrent anses av många vara bokklubbarna, som genom avtal har möjlighet att sälja böcker rabatt. Dessa har genomgått en mycket stark expansion, framför allt . Bokklubbarna står nu för av den totala försäljningen av allmänlitteratur. 3 Men bokförsäljningen har också spritts till andra försäljningskanaler. Annan detaljhandel som varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker har i allt högre 1 Källa: Svenska Förläggareföreningens statistik över medlemsförlagens för- säljning 1996. 2Ett skäl är att bokhandeln i och har ensamrätt till viss detalj- handelsförsäljning. 3Källa: Svenska Förläggareföreningens statstik över medlemsförslagens för- säljning 1996. 98 (ANDELN MED B¶CKER utsträckning börjat sälja böcker. Försäljningen har dock en mycket stark koncentration till bokrea och jul, som för denna grupp återförsäljare svarar för av årets totala bokförsäljning. Mot- svarande siffror för bokhandeln är av årets bokförsäljning. Pocketgrossisten/Övriga återförsäljare Källa: Svenska Förläggareföreningens statistik över medlemsförlagens för- säljning 1996. Anm: viktar de olika distribu- tionskanalerna något annorlunda. Detaljhandeln utanför bokhandeln har ett mer begränsat sortiment, till stor del bestående av lättsålda titlar. Bokhandeln har av tradition erbjudit ett brett sortiment, kvalificerad personal, god service och möjligheter till beställning. Det är alltså av kulturpolitiskt intresse att upprätthålla ett vittförgrenat bokhandelsnät i hela för att där- med göra ett brett utbud av kvalitetslitteratur tillgängligt för alla. 6.1.2Detaljhandelsmarknaden - hur ser den ut? har låtit genomföra en undersökning av handeln med böcker. Kartläggningen och analysen redovisar siffror och presenteras i sin helhet i bilaga 4. Enligt undersökningen uppgår för- säljningen av allmänlitteratur GENOM DETALJHANDELN till 1 639 miljoner kronor exkl. moms. $EFINITION AV N¥GRA BEGREPP Med ALLM¤NBOKHANDEL avses bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra och/eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. I denna grupp ingår den tidigare s.k. fackbokhandeln, samt de mindre 4 Källa: Svenska Förläggareföreningens statistik över medlemsförlagens försäljning 1996. Siffrorna summerar ej till 100. (ANDELN MED B¶CKER 99 bokhandlar, som vanligtvis är medlemmar i . Med benämningen fackbokhandel avsågs bok- handel ansluten till fackbokhandelsavtalet, vilket bl.a. innebar att de tog emot nya böcker i abonnemang från förlag anslutna till avtalet och höll minst 4 000 aktuella titlar av svensk allmänlitteratur i lager. Med benämningen s ERVICEBOKHANDEL avses de ca 100 bokhandlar som har rätt till det s.k. sortimentsstödet, vilket innebär att deras årliga bokinköp ligger i intervallet 100 000 -och att de köper in 400-1 000 nyhetstitlar . I gruppen allmänbokhandel ingår även de BOKAVDELNINGAR P¥ VARU HUS som uppfyller det gamla fackbokhandelskriteriet att lagerföra ett brett sortiment samt erbjuda anskaffningsservice. Med OBUNDEN BOKHANDEL avses bokhandel som inte ingår i någon kedja och som har ett sortiment som motiverar att butiken innefattas i 3PECIALBOKHANDEL är den bokhandel som huvudsakligen är inriktad på ett specialområde, t.ex. barnböcker, konstböcker, datalitteratur, reli- giös litteratur, new age etc. I denna kategori finns ett stort antal läro- medelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet. Några av dem uppfyller även kriteriet för allmänbokhandel, men då deras huvudsakliga affärsidé är försäljning av läromedel har de klassats som !NNAN DETALJHANDEL är varuhus, stormarknader, dagligvaruhallar, servicehandel och fackhandel, dvs. försäljningsställen med ett smalare sortiment av allmänlitteratur och där böcker utgör en mindre del av omsättningen. För flertalet av dessa butiker utgör julhandeln och bokrean en betydande del av bokförsäljningen. I denna grupp ingår även servicehandel (Pressbyrån) som saluför kvalitetspocket och som säljer böcker för mer än . Utöver dessa finns även försäljningsställen för kvalitetspocket. &¶RDELNINGEN MELLAN BOKHANDEL OCH ANDRA F¶RS¤LJNINGSKANALER Kartläggningen redovisar 819 försäljningsställen för allmänlitteratur i . Av dessa är ALLM¤NBOKHANDLAR Dessa står för av den totala försäljningen genom detaljhandeln. har av marknaden. En fjärdedel av detaljhandelns försäljning av allmänlitteratur sker via andra kanaler än bokhandeln. av försäljningsställena utgörs av ANNAN DETALJHANDEL av marknaden. Utöver de 819 försäljningsställena ovan finns 590 butiker, före- trädesvis servicehandel, som säljer kvalitetspocket. De står för något 100 (ANDELN MED B¶CKER Dessutom finns 3 500 försäljningsställen för s.k. massmarknadsböcker med en beräknad marknadsandel på . Av dessa är det ca 500 som också säljer annan litteratur. Detta innebär att det totalt finns 4 500 försäljningsställen för böcker i . Försäljning av allmänlitteratur 5 genom olika försäljnings- kanaler 1996 Källa: /. Distribution av allmänlitteratur ge- nom detaljhandeln i . 5Med allmänlitteratur avses alla litteraturkategorier utom läroböcker. 6Denna siffra avser i huvudsak bokförsäljning. 7500 butiker som säljer massmarknadslitteratur återfinns även i de övriga kate- gorierna. (ANDELN MED B¶CKER 101 Källa: /. Bland allmänbokhandlarna är BOKHANDELSKEDJAN "OKIA9 helt dominerande, med 104 butiker och av detaljhandelns bokförsäljning. Den OBUNDNA BOKHANDELN utgörs av alla bokhandlar som inte tillhör någon kedja. Den omfattar 72 butiker med av marknaden. Därnäst kommer !KADEMIBOKHANDELN med 18 butiker som säljer allmänlitteratur och av försäljningen. *ULBOCKEN (numera JB-gruppen), med 32 butiker, är en inköpskedja för enskild bokhandel där medlemmarna driver sin rörelse under eget namn. Dessa står för av detaljhandelns bokförsäljning. Bokhandelskedjan 5GGLAN, en frivillig sammanslutning av ett 40-tal servicebokhandlar, har bildats i syfte att bl.a. påverka rabatter, kredit- tider och marknadsföringsstöd från förlagen. Marknadsföringsbidragen har möjliggjort egna bokhandelskataloger inför bokrea, skolstart och julhandel. 8Obunden bokhandel utgörs av all övrig bokhandel. Således ingår såväl tidiga- re fackbokhandel som mindre bokhandel som inte är medlem i . 9Bokia är en detaljhandelskedja med enskilt ägda butiker. 102 (ANDELN MED B¶CKER 6.1.3Bokhandelns lönsamhet och omsättning "&) S L¶NSAMHETSANALYS () sammanställer en rapport till staten angående utvecklingen inom bokhandelsbranschen i vilken en redogörelse för den ekonomiska situationen för BFI:s lånta- gare ingår. Nedanstående tabell visar resultatutvecklingen för BFI:s låntagare , och omfattar 70-80 bokhandlar. För sin bedömning använder BFI resultatmåttet RESULTAT EFTER FINANSNETTO I RELATION TILL OMS¤TTNINGEN och delar in resultaten i en fem- gradig skala där 1 står för mycket bra och betyder ett resultat på av omsättningen. 5 står för mycket otillfredsställande och innebär ett nollresultat eller sämre. 1 -3 på skalan, vilket innebär ett resultat på av omsättningen, betraktas som acceptabelt. 4 -5 på skalan, ett resultat på högst av omsättningen, betraktas som otillfredsstäl- lande. Av tabellen framgår att 1988/89 hade av bokhandlarna ett 1996 hade denna andel sjunkit till . Den resultatförsämring som inträffade positiv utveckling är, enligt BFI, tydligt hänförbar till stagnerande eller minskande för- säljning. BFI menar att bokslutsgranskning är värdefull när det gäller att följa den ekonomiska utvecklingen för bokhandeln under en följd av år, men att den måste kompletteras med ytterligare ekonomisk information för att kunna användas som bedömningsunderlag. Resultat efter finansnetto i relation till omsättningen för BFI:s låntagare 1988 -1996 2,1-3,0 1,1-2,0 0,1-1,0 *Procentuell andel bokhandlar med ett acceptabelt resultat. **Procentuell andel bokhandlar med ett otillfredsställande resultat. (ANDELN MED B¶CKER 103 har också låtit göra en undersökning av bokhandelns lönsamhet. (Se bilaga 5.) Denna undersökning b ygger på ett betydligt större bokslutsunderlag än BFI:s. Undersökningen visar att det finns ett klart samband mellan lön- samhet och omsättning, vilket framgår av nedanstående tabell som baseras på bokslut från över 300 bokhandelsföretag. Här avses före- tagens totala omsättning, således även pappers- och kontorsvaror m.m. -0,4 -2,5 -1,6 -2,1 -0,2 -0,2 Analysen visar att bokhandel med omsättning understigande har större svårigheter att drivas lönsamt. Försäljningsställena för böcker är mycket ojämnt fördelade över landet. I finns 126 återförsäljare av böcker och dessa står för av bokförsäljningen genom detaljhandeln. 165 kommuner har en bok- handel. Av totalt 288 kommuner saknar 77 ALLM¤NBOKHANDEL 57 kommuner saknar helt F¶RS¤LJNINGSST¤LLE för böcker. är dagligvaruhandel eller varuhus den enda försäljningskanalen. I 48 kommuner finns en specialbokhandel. I samtliga fall finns dessa i kommuner med gott bokhandelsbestånd. 104 (ANDELN MED B¶CKER De flesta av kommunerna utan bokhandel är mindre kommuner, glesbygdskommuner eller kommuner som gränsar till en större kom- mun som har bokhandel. Så är dock inte alltid fallet. Bland de medel- stora kommuner som saknar bokhandel kan nämnas , (30 000 invånare) och (23 000 invånare). Som framgår av tabell 2 (bilaga 5) har en rad bokhandlar en låg omsättning. Av studien framgår att 41 kommuner har en bokhandel med en bokförsäljning understigande . I ytter- ligare 34 kommuner har bokhandeln en omsättningen som ligger . Tittar man på vilken typ av bokhandel det är fråga om i dessa kommuner finner man att av dessa 75 bokhandlar som har en omsättning och som är ensamma på sin ort är 60 servicebokhandlar och 15 obundna bok- handlar. Den sammanlagda omsättningen uppgår till . 6.1.5Faktorer som styr bokinköpen Det genomsnittliga bokinköpet per capita från försäljningen av allmän- litteratur genom detaljhandeln ligger i på exkl. moms eller inkl. moms. Denna siffra anger dock inte per capita-försäljning totalt av böcker. Bokklubbsförsäljning och annan direktförsäljning skall då inkluderas. Bokhandelsförsäljningen per kommuninvånare varierar mellan olika kommuner. I de 107 kommu- nerna med ett enda försäljningsställe för böcker ligger det genomsnitt- liga bokinköpet på exkl. moms. I de 47 kommunerna med två försäljningsställen är per capita-försäljningen mer än dubbelt så stor, eller . I , som har 126 försäljningsställen, säljs böcker för exkl. moms per capita. kommun uppnår landets högsta bokförsäljning per capita, exkl. moms, vilket emellertid beror på den höga bokförsäljningen på . Ett sätt att söka fånga de bakomliggande orsakerna till varför bokin- köpen varierar mellan olika kommuner är att samköra olika parametrar med genomsnittligt bokinköp per invånare. En sådan samkörning har skett mellan per capita-inköpen och inkomst, utbildning, respektive folkmängd. Resultatet av analysen framgår av bilaga 4, stycke 5 och ff. Av materialet kan utläsas att det i denna undersökning inte finns något påvisbart SAMBAND MELLAN BOKINK¶P OCH H¶GA INKOMSTER. Tvärtom har många kommuner med en hög bokförsäljning per capita en lägre per capita-inkomst än genomsnittet. 10 När det gäller sambandet 10 Se bilaga 4. (ANDELN MED B¶CKER 105 mellan UTBILDNING OCH PER CAPITA INK¶P AV B¶CKER går det inte heller av materialet att utläsa ett tydligt samband. Det finns en rad kommuner med en hög försäljning per capita som har en utbildningsnivå som lig- ger över genomsnittet, men det finns även kommuner med en lägre utbildningsnivå som har högt inköp per capita. 11 När det gäller FOLK M¤NGD verkar det dock finnas ett tydligt samband. Inköpet per capita ökar ju större folkmängd kommunen har. Förklaringen kan vara att människor i små kommuner väljer att köpa sina böcker i närmaste större kommun. I vår undersökning har vi också undersökt sambandet mellan bok- handlarnas prestationer och per capita-inköp av böcker 12. Materialet ger stöd för antagandet att det finns ett tydligt samband mellan bokhan- delns lönsamhet och bokinköpet per capita. I de kommuner där bok- handlarna uppvisar en god lönsamhet är bokinköpen högre än genom- snittet för landet. Några av de mest framgångsrika bokhandlarna ligger också i kommuner med färre än 25 000 invånare, t.ex. . Känne- tecknande för dessa är ett brett sortiment, stor back-list och kunnig per- sonal.13 När fackbokhandelsavtalet upphörde försvann också det enhetliga abonnemangssystem som gällde för närmare 250 fackbokhandlar. Dessa erhöll 1 800 -2 000 nyhetstitlar i abonnemang. Till detta kom övriga inköp och det titelbestånd som bokhandeln höll i lager. Systemet ersattes av de olika förlagsgruppernas egna försäljningsvill- kor och olika typer av abonnemang. För handeln med några av de största förlagsgrupperna, Bonnier- gruppen, , Rabénförlagen samt erbjuds ca 220 allmänbokhandlar abonnemangsexemplar av nya böcker utan debitering. Hälften av dessa bokhandlar får ett exemplar av alla nya böcker, de övriga får ett halvt abonnemang, där urvalet görs av förlaget. Returvillkoren skiljer sig åt. Bonnierförlagens regler förutsätter för- handsinköp av ett visst antal exemplar av en titel för att tillåta retur. 11Se bilaga 4. Sambandsanalys - utbildning. 12Se bilaga 4. Samband per capita inköp av böcker och bokhandelns lönsamhet. 13Källa: /: Distribution av allmänlitteratur genom detaljhandeln i . 106 (ANDELN MED B¶CKER övriga har inte något sådant krav, men tillåter å andra sidan inte retur av en titel i färre än tre exemplar i årsreturen. En grupp mindre förlag tillämpar gemensamma leveransvillkor som innebär att bokhandeln får köpa det första exemplaret av en ny titel rabatt. Varje bokhandel avgör själv vilka böcker man vill ha som informationsexemplar med rabatt. De största allmänbokhandlarna har , inklusive de svenska och utländska nyheterna, 12 000 -16 000 titlar i lager, de medelstora 7 000- 10 000 titlar. En handfull bokhandlar, såsom (, ) och i , står i särklass med upp till 100 000 titlar. De 110 största bokhandlarna tar emot 4 000 nyheter , de 110 medelstora 2 000 -3 000. För SERVICEBOKHANDLARNA innebär Seeligs nyhetsservice ett centralt inköp av 400 till 1 000 nya titlar . Till detta kommer bokhand- larnas egna kompletteringsköp, tillsammans en årlig nyhetsbredd på 500-1 500 titlar. Servicebokhandlarnas lager innehåller 1 000 -4 000 titlar med tyngdpunkt i den nedre delen av spannet. Servicebokhandlarnas inköp samt sortimentsstöd Inköp kronor/år Antal titlar/år (klass A-C) (klass A-D) (klass A-E) (klass A-F) Sortimentsstödet, som beslutades av 1985, är ett stöd till ett abonnemang på nyheter av allmänlitteratur. Stödet utbetalas i form av ett fast bidragsbelopp. Beloppets storlek beror på abonnemangets omfattning. Bidragsbeloppen motsvarar 1997 rabatt på F-priset för ett exemplar av varje titel. Se även avsnitt 8.2.4. Servicebokhandelns abonnemang har knutits till Seeligs nyhetsser- vice och urvalet av titlar görs av en grupp bokhandlare inom i samråd med Seelig. Bokurvalet skall vara god och efterfrågad litteratur. Det 40-tal servicebokhandlar som gått samman i bokhandelskedjan köper in de mest frekventa titlarna direkt från förlagen. (ANDELN MED B¶CKER 107 De mindre bokhandlarnas kostnader för utnyttjande av bl.a. Seeligs informations- och distributionstjänster är relativt sett större än kostna- derna för de större företag och kedjor som gör sina inköp direkt från bokförlagen. Den korta kredittiden påverkar i särskilt hög grad likvidi- teten för de mindre bokhandlarna. 3VENSKA "OKHANDELSSKOLAN är en stiftelse som förvaltas gemensamt av och (). Skolan fick en ny start och har därefter kunnat erbjuda ett varierat kursutbud: introduktions- och grundkurser för arbete i bokhandel, specialkurser om ekonomi, försäljning och service, inköpsadministration etc. Lokala och företagsinterna kurser har organi- serats efter önskemål och behov. Kurserna har varit ett komplement till insatser som gjorts inom bokhandeln i egen regi eller genom högsko- lan. Bokhandelsskolans verksamhet är subventionerad för Bokhandlare- föreningens medlemmar genom medel från Stiftelsen och Musik- handlarnas Understödsfond. Många bokhandlare har utnyttjat möjlig- heten att genom skolan anordna företagsinterna kurser, t.ex. datorut- bildning för samtliga anställda i bokhandeln. anordnades en ettårig högskolekurs för bli- vande bokhandlare vid . deltog mellan 20 och 30 elever, i de flesta fall rekryterade från gymnasieskolan. finns det ingen högskolekurs för bokhandels- utbildning. Utredningen har vid kontakt med förstått att intresset varit svalt, delvis beroende på att de som gått utbildningen inte fått arbete. Utredningen har också varit i kontakt med Kultur- vetarlinjen vid som har förlagsutbildning och som givit förslag till utbildning för bokhandlare på akademisk nivå. Även , knuten till , har visat in- tresse för utbildning av bokhandlare, i synnerhet kurser i företags- ekonomi och datateknik. Bokhandelsskolan anordnar kurser för bokhandelsmedhjälpare men högre utbildning saknas alltså . Inom med sina 38 butiker finns en internutbildning som är gemensam med KF:s egen utbildning. Det gäller detaljhandelskunskap och företagsekonomi, däremot ingen litteraturkunskap. Bokiakedjan, med 104 butiker, bedri- ver också utbildning men främst i företagsekonomi, för chefer. har inget utbildningsprogram men har under hand till utredningen framhållit att det föreligger behov 108 (ANDELN MED B¶CKER av både företagsekonomisk och teknisk kompetens. har tagit kontakt med utredningen för att framhålla behovet av utbildning men menar att ett hinder för att delta i grund- och fortbildning är svårigheten att kunna ta ledigt från sitt ordinarie arbete utan att få ersättning för förlorad lön. Utredningen har varit i kontakt med Stiftelsen och Musikhandlarnas Under- stödsfond som med sina medel subventionerar Bokhandelsskolans verksamhet. Enligt deras ordförande kan kursdeltagarna framgent ansöka om ersättning för förlorad arbetsinkomst vid kursdeltagande. 6.2Varuhus och annan detaljhandel Enligt Förläggareföreningens statistik har gruppen övriga försäljnings- ställen ökat sin andel av marknaden. I undersökning ingår t.ex. varuhus och stormarknader i begreppet ANNAN DETALJ HANDEL . Se avsnitt 6.1.2. Dessa har av marknaden. 590 butiker säljer kvalitetspocket. De står för av marknaden. Den största enskilda återförsäljaren här är Pocket Shop, med butiker på bl.a. och . 3 500 detaljhandlare säljer s.k. massmarknadsböcker. Av dem för 500 stycken även annan litteratur. Den beräknade marknadsandelen är . Med dessa återförsäljare inbegripna finns totalt hela 4 500 försäljningsställen för böcker i Sve- rige. Antikvariaten i är 281 stycken. De finns i 103 av landets kom- muner och är tämligen ojämnt spridda över landet. I finns 72 antikvariat, i 25, 14, 12 och 10. Här ingår både sådana som har butik och de som enbart säljer på postorder. Av de kommuner som saknar bokhandel finns fyra kommu- ner som har antikvariat. Dessa är , , och Habo.14 Antikvariatens spridning i riket framgår av kartan i bilaga 4. Antikvariaten har en viktig roll som förmedlare av historia och Många av dem levererar till , för- medlar tryck för forskning och utbildning till universitet och högskolor både i och utomlands. En annan uppgift är att fungera som 14 Källa: /. (ANDELN MED B¶CKER 109 lagerhållare av antikvarisk och modern litteratur för försäljning till bib- liotek, boksamlare och bokläsare. Böcker hör till de varor som säljs mest över Internet. Allt fler antik- variat presenterar sig med egna hemsidor på Internet och internationellt sett har nätet snabbt blivit ett mycket användbart verktyg för boksam- lare. Man kan via sökprogram själv hitta den efterfrågade litteraturen. finns också ,IMES, som är första s.k. list för antikvarisk litteratur och har till syfte att skapa en marknadsplats för antikvariska böcker. Här kan man köpa, sälja och diskutera böcker. hade Limes 130 deltagare, men antalet ökar. Många av dem är inköpare från svenska bibliotek och många är amerikanska antikvariat. Ett drygt femtiotal av antikvariaten är medlemmar i . Man väljs in i föreningen och förbinder sig därmed att följa de etiska regler som föreningen satt upp. Representanter för denna förening har underhand till utredningen belyst antikvariatens situation och branschens stora problem med lönsamheten. Omsätt- ningen är låg, hyrorna höga för butik och utrymmeskrävande lager. Dessutom är portokostnaderna för distribution av bokpaket och katalo- ger höga. Till detta kommer komplicerade momsregler. Såväl sorti- mentsförnyelse som marknadsföringsåtgärder begränsas av den låga lönsamheten. Man efterlyser också en ökad utbildning samt mer sam- arbete med både bibliotek och bokhandlar. 15 Källa: , Alla tiders böcker. 110 (ANDELN MED B¶CKER Kartan finns endast i den tryckta versionen (ANDELN MED B¶CKER 111 har internationellt sett en relativt hög andel bokklubbsmed- lemmar. Enligt siffror från som redo- visas offentligt, räknar man med att ca 1,4 miljoner människor i är medlemmar i en eller flera bokklubbar. 16 Antalet medlem- skap anses vara betydligt högre därför att många är med i fler än en bokklubb. Undersökningen omfattar samtliga bokklubbar med böcker för vuxna, medan däremot ca 300 000 medlemskap i barnbokklubbar ligger utanför undersökningen. startade äldsta bokklubb, , som från början hade ett samarbete med bokhandeln. På 1950- talet började man sälja abonnemang via telefonförsäljare och skicka böckerna direkt till kunderna. Svalans speciella abonnemangssystem, där säljarna i förväg säljer in ett årsabonnemang på allt från 4 -24 böcker 17, har varit framgångsrikt. är dock säljkåren bantad från runt 120 heltidssäljare till 60 och Svalan har haft samma system för medlemsvärvning som övriga bokklubbar, dvs. , då fastprissystemet för böcker upphörde, fanns ca 200 000 bokklubbsmedlemmar. startade i snabb följd flera bokklub- bar: och Månadens Bok (där är en av del- ägarna) är de största. Bland Bonnier-bokklubbarna finns också Stora (en reprintklubb18 som riktar sig främst till unga kvin- nor) och (en reprintklubb som riktar sig till en manlig läsekrets) och , som kommer att uppgå i stora . har även köpt Stora och startat den nya Litterära klubben, med en inriktning på kvalitetslitteratur. Dessa klubbar är samtliga negative option-klubbar, dvs., som medlem får man automatiskt månadsboken om man inte avbeställer den. 17Se nedan, positive option-system. 18Reprint = omtryck i ny form. 112 (ANDELN MED B¶CKER "RA "¶CKER Länge var Bra Böcker i enda konkurrenten till på bokklubbssidan. Systemet med bokpaket som innehöll en lexikondel och två romaner gjorde Bra Böcker till en av landets största bok- klubbar. När lexikonet var färdigutgivet fick dock förlaget problem. Inget annat serieverk hade samma dragningskraft och man tappade medlemmar. Misslyckade försök gjordes också med verksamhet i andra länder. , kom så kontraktet att ge ut National- encyklopedin, NE. Redan vid utgivningen av första bandet 1989 hade Bra Böcker 60 000 abonnenter. Satsningen blev dock mycket kostsam och bokklubbsverksamheten blev lidande.