sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Och förvärvaren kan, om det är fråga om aktier i ett avstämningsbolag, styrka sin rätt att bli införd i aktieboken genom att förete överlåtelsehandlingen och intyget. I kupongbolag behöver förvärvaren inte styrka sin rätt att bli införd i aktieboken genom intyg eftersom aktieboken i vilken uppgifterna finns antecknade förs av bolaget. Paragrafen är ny. Av samma skäl som anförts under 12 § beträffande samtycke är en överlåtelse i strid med ett förköpsförbehåll ogiltig. Bestämmelserna om hembud bygger på 3 kap. 3 § ABL. Regleringen har emellertid byggts ut och givits en utformning som nära över- ensstämmer med vad kommittén föreslår beträffande samtyckes- och framför allt förköpsförbehåll. Paragrafen överensstämmer nära med bestämmelserna om förköp i 13 §. Beträffande motiven till paragrafen hänvisas därför till framställ- ningen i det föregående. Här skall endast påpekas att ordet övergått i första stycket innebär att hembudsförbehållen har ett vidare tillämp- ningsområde än samtyckes- och förköpsförbehållen, som endast är tillämpliga på överlåtelser. Av tempusvalet framgår också att det skall vara fråga om en aktieövergång som redan har ägt rum. Punkten 1 motsvarar delvis 3 kap. 3 § första stycket 1 ABL. I likhet med vad som föreslås beträffande förköp kan ett hembudsförbehåll omfatta också förvärv av utmätt aktie och aktie som ingår i konkursbo. Punkten 2 motsvarar 3 kap. 3 § andra stycket första meningen ABL. Punkten 3 motsvarar 3 kap. 3 § första stycket 1 och 2 ABL. Punkten 4 är ny. Beträffande motiven till bestämmelsen hänvisas till framställningen under 7 § första stycket 5. Punkten 5 motsvarar 3 kap. 3 § första stycket 3 ABL. Punkten 6 motsvarar närmast 3 kap. 3 § fjärde stycket ABL. Punkten 7 motsvarar 3 kap. 3 § första stycket 4 ABL. Enligt 3 kap. 3 § femte stycket ABL har förvärvaren av en hem- budspliktig aktie till att börja med begränsade möjligheter att utöva en aktieägares rätt i bolaget. Innan det visar sig att lösningsrätten inte begagnas, kan den till vilken aktie övergått inte utöva någon annan av aktien härflytande rätt gentemot bolaget än rätt till vinstutdelning och företrädesrätt till teckning av ny aktie vid nyemission eller till teckning av andel i lån som avses i 5 kap. ABL. Rättigheter och skyldigheter på grund av sådan teckning övergår till den som begagnar sig av lös- ningsrätten. Bestämmelserna i 3 kap. 3 § femte stycket ABL innebär bl.a. att så länge frågan om lösen står öppen, en förvärvare av hembudspliktiga aktier inte kan rösta på bolagsstämma. Inte heller den tidigare ägaren kan rösta för aktierna. Röstningsförbudet inträder vid aktieövergången och består till dess aktierna antingen lösts in eller det blivit klart att så inte kommer att ske och den nye aktieägaren förts in i aktieboken. Denna ordning har många olägenheter, något som väl demonstreras i rättsfallet NJA 1978 s. 214. Att rösträtten för aktierna inte kan utövas på bolagsstämma så länge förvärvaren inte är införd i aktieboken som ägare till de ifrågavarande aktierna kan leda till att beslutanderätten övergår på minoriteten och att verksamheten i bolaget lamslås. Kom- mittén föreslår därför att det av bolagsordningen skall framgå vem som skall utöva rösträtten för aktierna från aktieövergången och till dess den nye ägaren är införd i aktieboken. En bestämmelse om detta har upptagits i punkten 8. Av punkten 8 får anses följa att en ny aktieägare som enligt bolags- ordningen har rätt att utöva rösträtt för aktierna trots att frågan om lösningsrätten inte har blivit slutligt avgjord, har rätt att bli införd i aktieboken. I sammanhanget skall påpekas att genom begränsningen i punkten 8 till rösträtten, det inte blir möjligt att i bolagsordningen interimistiskt reglera verkningarna av en överlåtelse av en hembudspliktig aktie när aktien t.ex. ger rätt till bostad åt ägaren i bolagets fastighet eller rätt för honom att direkt utse t.ex. ordförande i bolagets styrelse. Med den utformning som föreslås i 21 § beträffande den rätt som en förvärvare har medan lösningsfrågan står öppen, kan den rätt att delta i nyemission som aktien kan ge medan lösningsfrågan står öppen prekluderas. Om nämligen den nye ägaren inte utnyttjar teckningsrätten , går den slutlige ägaren miste om rätten. Detta kan inte heller förhindras genom föreskrift i bolagsordningen så som punkten 8 har utformats. Paragrafen är ny. Beträffande motiven för bestämmelsen hänvisas till 14 §. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 3 § tredje stycket ABL och har utformats i överensstämmelse med 15 §. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 3 § femte stycket ABL. Som anförts under 18 § har enligt 3 kap. 3 § femte stycket ABL en ny ägare av en hembudspliktig aktie till att börja med begränsade möjligheter att utöva en aktieägares rätt i bolaget. Innan det visar sig att lösningsrätten inte begagnas, kan den till vilken aktie övergått (den temporäre ägaren) inte utöva någon annan av aktien härflytande rätt gentemot bolaget än rätt till vinstutdelning och företrädesrätt till teck- ning av ny aktie vid nyemission eller till teckning av andel i lån som avses i 5 kap. ABL. Rättigheter och skyldigheter på grund av sådan teckning övergår till den som utnyttjar lösningsrätten (den slutlige ägaren). Att den temporäre ägaren kan lyfta av bolagsstämman beslutad utdelning torde vara en konsekvens av bestämmelserna i 24 § skulde- brevslagen som föreskriver att den som innehar en utdelningskupong har rätt att mot överlämnande av kupongen lyfta utdelningen även om han inte är aktieägare. Motsvarande ordning har ansetts böra gälla också i avstämningsbolag för att få en enhetlig reglering för samtliga aktiebolag. Några bestämmelser om skyldighet för den som med stöd av lagrummet lyft utdelning på hembudspliktig aktie att överlämna beloppet till den slutliga ägaren om aktien senare blir inlöst finns inte. Saken torde i praktiken regleras i samband med att lösenbeloppet bestäms. Den temporäre ägaren kan också teckna sig för nya aktier eller skuldebrev enligt 5 kap. ABL. Det torde motiveras av att företrädes- rätten till teckning endast kan göras gällande under en mycket begrän- sad tid (jfr 4 kap. 5 § första stycket 5 ABL). Den slutlige ägaren skulle därför riskera rättsförlust om den temporäre ägaren inte kunde göra gällande den företrädesrätt som följer med den hembudspliktiga aktien. Några motsvarande risker föreligger inte vid fondemission med hänsyn till att tiden för preskription av fondaktie är mycket längre (jfr 4 kap. 17 § ABL). I sammanhanget kan nämnas att bolagsstämman kan besluta att kupong med visst nummer skall fungera som emissionsbevis vid ny- emission och fondemission, jfr 4 kap. 3 § första stycket ABL. Det innebär emellertid inte att den temporäre ägaren i utbyte mot kupongen kan kvittera ut t.ex. fondaktier. Det är nämligen underförstått, att styrelsen i dessa fall har rätt och skyldighet att fordra samma legitima- tion som för införing i aktieboken. I enlighet härmed skall styrelsen vägra den temporäre ägaren aktiebrev på fondaktierna, (jfr 1995 s. 155). Om den temporäre ägaren tecknat sig för nya aktier eller skuldebrev är han skyldig att överlämna teckningsbevis, aktiebrev eller skuldebrev till den slutlige ägaren som då i förekommande fall övertar betal- ningsskyldigheten för tecknade aktier eller skuldebrev. Kommittén har funnit den beskrivna ordningen ändamålsenlig och föreslår därför inga sakliga ändringar. Som utvecklats under 18 § punkten 8 föreslår kommittén dock att bolagsordningen skall innehålla föreskrift om vem som skall utöva rösträtten för aktierna från aktieövergången och till dess den nye ägaren är införd i aktie- boken. Detta har kommit till uttryck i lagtexten. Förevarande kapitel innehåller bestämmelser om aktiebok. I avstäm- ningsbolag förs aktieboken av Värdepapperscentralen (VPC), medan aktieboken i kupongbolag förs av bolagets styrelse. I avstämningsbolag förs aktieboken alltid med hjälp av dator medan aktieboken i övriga bolag också kan föras i en bunden bok eller ett lösblads- eller kort- system. I sammanhanget skall också nämnas att i avstämningsbolag får, till skillnad från vad som gäller för övriga bolag, aktiebrev inte ut- färdas, något som bör beaktas också när bestämmelserna om aktiebok utformas. De nu angivna skillnaderna är så betydande att de enligt kommitténs mening bör komma till uttryck i kapitlets disposition. Kommittén föreslår därför att vissa bestämmelser om aktieboken, som skall gälla i alla bolag, tas upp först i kapitlet under rubriken samma bestämmelser för kupongbolag och avstämningsbolag. Här- efter följer två avsnitt under rubrikerna Kupongbolag respektive Avstämningsbolag. Gemensamma bestämmelser för kupongbolag och avstämningsbolag Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 7 § första stycket ABL. Den lägger fast skyldigheten för alla aktiebolag att föra bok över sina aktier och aktieägare. Vem som är ansvarig för att aktieboken förs och hur den skall föras anges senare i kapitlet. I aktieboken antecknas liksom enligt gällande rätt, aktiernas – inte aktiebrevens – nummer. Numren behövs bl.a. när ett förkommet aktie- brev skall dödas. I gällande rätt föreskrivs att aktieägarna skall antecknas med an- givande av yrke eller titel. Denna uppgift saknar praktisk betydelse sedan det har blivit vanligt att för identifieringsändamål använda person- eller organisationsnummer. I avstämningsbolag innehåller aktieboken inte några uppgifter om yrke eller titel utan upptar i stället personnummer eller annat identifieringsnummer. Kommittén föreslår att aktieboken i alla bolag skall föras på detta sätt. En annan ändring i förhållande till gällande rätt är att det av aktie- boken skall framgå huruvida aktie är underkastad samtyckes-, förköps- eller hembudsförbehåll eller om aktie enligt bestämmelse i bolags- ordningen skall kunna omvandlas till annan aktie eller bli föremål för inlösen. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 14 § första och sista stycket ABL. Första stycket slår fast att införing i aktieboken som regel är en förutsättning för att en aktieägare skall få utöva aktieägares rätt i bolaget. Om en aktie ägs av flera, måste aktieägarna uppträda genom en gemensam företrädare på bolagsstämma eller när de annars skall utöva den rätt aktien ger i bolaget. En bestämmelse om detta har upptagits i andra stycket som motsvarar 3 kap. 14 § tredje stycket ABL. I 11 § har upptagits en bestämmelse om aktieägares rätt i avstäm- ningsbolag. Endast den som är införd i aktieboken har rätt att rösta på bolags- stämma. behövs därför när röstlängden skall upprättas. Inte sällan innehåller bolagsordningen föreskrift om föranmälan till bolags- stämma för att ge styrelsen möjlighet att upprätta förslag till röstlängd före stämman. kan då behövas någon eller före stämman. Förs aktieboken med hjälp av dator i ett bolag med många aktieägare kan det vara nödvändigt att göra en utskrift av boken mer än i förväg för att ha en marginal om någonting skulle gå fel. I gällande rätt (3 kap. 13 § andra stycket) föreskrivs därför att om aktieboken förs med hjälp av automatisk databehandling, en utskrift av hela boken avseende förhållandena före bolagsstämma, skall hållas tillgänglig för aktieägarna vid stämman. Motsvarande bestäm- melse har upptagits i tredje stycket. Kommittén har övervägt men inte funnit det nödvändigt att i lagen reglera vilken dag utskriften skall avse för det fall tionde dagen före stämman inte är en vardag. Det ligger, menar kommittén, i sakens natur att bolaget då måste korta tiden och sätta gränsen vid närmast påföljande vardag. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 15 § ABL. Paragrafen motsvarar 3 kap. 16 § ABL med undantag för vad där sägs om aktiebrev. En motsvarande bestämmelse om aktiebrevets utformning har upptagits i förslagets 5 kap. 3 § andra stycket. Beträffande uttrycket kupongbolag hänvisas till vad som anförts under kapitelrubriken. Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 7 § första stycket första och andra meningarna ABL. Kommittén föreslår att aktier i ett bolag under bildande skall teck- nas i stiftelseurkunden. Så snart samtliga stiftare undertecknat denna skall uppgifterna i stiftelseurkunden om aktieteckningarna genom styrelsens försorg föras över till aktieboken. Det är nämligen styrelsen som svarar för att aktieboken förs, bevaras och hålls tillgänglig. Kommittén föreslår att skyldigheten att föra, bevara och hålla aktieboken tillgänglig för envar liksom skall vara straffsanktionerad. Kommittén förutsätter att bolagets revisorer i sam- band med sin årliga granskning förvissar sig om att aktieboken finns i behåll och att styrelsen även i övrigt fullgör sina skyldigheter enligt denna paragraf. Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 7 § andra stycket ABL. Kommittén har övervägt att föreskriva att aktieboken alltid skall föras med hjälp av dator. Emellertid finns många aktiebolag med ett mycket litet antal aktier. Det framstår som opåkallat att föreskriva en plikt att använda dator i dessa bolag. Kommittén har därför avstått från att göra användningen av dator obligatorisk. En aktiebok som förs med hjälp av dator utgör ett personregister i datalagens (1973:289) mening. Ett sådant register får inrättas och föras endast av den som har anmält sig hos Datainspektionen och fått bevis om detta av inspektionen (licens). Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 7 § tredje och fjärde styckena ABL. I paragrafen används ordet införa när någon upptas i aktieboken som ägare eller motsvarande, medan anteckna används beträffande övriga förhållanden. I kupongbolag är det styrelsen som är ansvarig för att aktieboken förs på ett riktigt sätt. Det är emellertid inte nödvändigt att samtliga styrelseledamöter medverkar till varje införing eller anteckning i aktie- boken. Det räcker att styrelsen uppdrar åt någon att göra dem. I första stycket behandlas överlåtelse av aktier i ett kupongbolag. I det enklaste fallet är överlåtaren införd i aktieboken som ägare till aktierna. En överlåtelse sker då genom att han undertecknar en över- låtelseförklaring på aktiebrevet med angivande av den nye ägaren. Förvärvaren kan därefter med aktiebrevet i handen vända sig till bola- gets styrelse och kräva att genast bli införd som ägare i aktieboken. Det förekommer att den som införts som ägare i aktieboken och på aktiebrevet överlåter sina aktier genom att teckna en överlåtelseför- på aktiebrevet utan att ange till vem överlåtelsen sker. En sådan överlåtelse in gör det möjligt för den nye ägaren att vidareöverlåta aktierna utan någon egen överlåtelseförklaring på aktiebrevet. Utdelning och annan avkastning på aktien som förfaller till betalning kan lyftas mot avlämnande av kuponger som hör till aktiebrevet. Den som inte vill delta i bolagets förvaltning utan nöjer sig med att ha aktierna som kapitalplacering behöver således inte agera för att bli införd i aktieboken. Om en aktieägare vill rösta på bolagsstämma måste han emellertid vara införd i aktieboken. Har han förvärvat aktier som överlåtits in behöver han inte styrka hela fångeskedjan från senast införde ägare till sig själv. Det räcker att han fyller i sitt namn i överlåtelseförklaringen på aktiebrevet varefter han har rätt att bli införd som ny ägare i aktieboken. skall förses med påskrift om att aktieägaren införts i aktieboken viss angiven dag. Övriga bestämmelser om aktiebrev finns i 5 kap. I andra stycket har upptagits en bestämmelse som ålägger styrelsen den i och för sig självklara plikten att i aktieboken anteckna ändrade förhållanden. Det kan exempelvis röra sig om en aktieägare som bytt efternamn. Det nya namnet skall då genast antecknas i aktieboken, om aktieägaren begär det. När en aktieägare förs in i aktieboken eller en anteckning sker om ändrade förhållanden skall enligt tredje stycket införingen eller anteck- ningen förses med uppgift om tidpunkten härför. Det kan ofta också vara lämpligt att den som skriver in den nya uppgiften signerar den med sitt namn eller sina initialer. Uppgift om dag behövs dock inte om tidpunkten framgår av annat tillgängligt material. Om exempelvis ett slags aktier på grund av bolagsstämmobeslut eller förbehåll i bolags- ordningen en viss dag har omvandlats till aktier av ett annat slag, fram- står det som överflödigt att vid varje berörd aktie anteckna att den om- vandlats och förse denna anteckning med uppgift om när den gjordes. Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 13 § första och sista stycket ABL. Första stycket innehåller den viktiga regeln att bolaget genom sin styrelse (jfr 5 § ovan) är skyldigt att tillhandahålla aktieboken för den som begär det. Rätten att ta del av innehållet i aktieboken är således inte begränsad till aktieägarna eller till personer med anknytning till bolaget. Med stöd av bestämmelsen kan bl.a. journalister och personer som överväger att köpa aktier i bolaget eller att låna ut pengar till detta få kännedom om vilka som står införda som aktieägare. är så viktig att den har straffsanktionerats (19 kap. 1 § 1 ABL). Förs aktieboken med hjälp av automatisk databehandling skall en utskrift som inte får vara äldre än alltid hållas tillgänglig hos bolaget. Utskriften skall uppta aktieägarna i alfabetisk ordning. I motsats till vad som gäller i avstämningsbolag (se 18 §) skall utskriften innehålla uppgift också om aktieägare med 500 eller färre aktier. Kommittén utgår från att den aktiebok som alltid skall finnas på bolagets ordinarie stämma hålls tillgänglig för allmänheten . Har inga eller endast små förändringar skett i aktieboken kan styrelsen anteckna förhållandet med uppgift om förändringarna på utskriften varefter en ny sex- månadersperiod börja löpa. Större förändringar som innebär att ut- skriften är överskådlig bör alltid föranleda en ny utskrift. Andra stycket ger allmänheten rätt att få en aktuell utskrift av hela eller delar av aktieboken till bolagets självkostnadspris. Bestämmelserna om avstämningsbolag har disponerats på följande sätt. Först ges en definition på avstämningsbolag (9 §). I 10 § behandlas aktieboken när ett bolag med avstämningsförbehåll bildas, följd av 11– 13 §§ som gäller införande av avstämningsförbehåll i en gammal bolagsordning. Därefter följer de praktiskt viktiga paragraferna om förvaltarregistrering (14 §) och den särskilda förteckningen över upp- dragstagare, panthavare m.fl. (15 §). I 16 § behandlas borttagande av avstämningsförbehåll. Avsnittet avslutas med tre paragrafer om in- föring i aktieboken (17 §), tillhandahållande av utskrift av aktieboken (18 §) och arkivering av aktieboken (19 §). Dispositionen skiljer sig något från bestämmelserna om kupongbolag. Paragrafen, som innehåller en definition på avstämningsbolag, motsva- rar i sak 3 kap. 8 § första stycket första meningen ABL. Kommittén har justerat lagtexten så att den aktuella bolagsordningsbestämmelsen kan formuleras: Bolaget skall vara avstämningsbolag. Första stycket, som är nytt, anger hur aktieboken skall föras i avstäm- ningsbolag under bildande. Då tillämpas bestämmelserna om kupong- bolag. Innebörden härav har utvecklats under 5 och 6 §§. När bolaget registrerats övergår det huvudsakliga ansvaret för aktieboken från styrelsen till Värdepapperscentralen. Det framgår av andra stycket som har sin motsvarighet i 3 kap. 8 § tredje stycket ABL. Uppgifterna i den tidigare aktieboken förs då över till den bok för på samma sätt som när ett kupongbolag inför ett avstämningsförbehåll i sin bolagsordning. Det framgår av hänvisningen till 11–13 och 19 §§ i andra meningen i stycket. Andra stycket punkten 6 har utvidgats till att avse preskription inte endast av outtagen fondaktie, utan även aktiebrev som inte visats upp enligt 5 § lagen (1989:828) om införande av aktiekontolagen (1989:827). Bestämmelsen har dessutom förtydligats så att det klart framgår att det är bolaget som bestämmer om ett preskriptions- förfarande skall inledas. Tredje stycket motsvarar närmast 3 kap. 10 § första stycket tredje meningen ABL. Fjärde stycket motsvarar 3 kap. 10 § första stycket andra meningen ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 11 § första stycket ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 14 § andra stycket ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 11 § andra stycket ABL. I paragrafen behandlas s.k. förvaltarregistrering. Bestämmelserna motsvarar 3 kap. 10 § andra–fjärde styckena ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 12 § ABL. Paragrafen motsvarar 3 kap. 8 § fjärde stycket ABL. En nyhet är att kretsen av panthavare preciseras till dem som på viss avstämningsdag är uppförd i den särskilda förteckning som enligt 15 § skall föras över uppdragstagare, panthavare m.fl. Paragrafen motsvarar vad som i fråga om avstämningsbolag gäller enligt 3 kap. 7 § tredje stycket ABL. Hänvisningen till 7 § fjärde stycket innebär att införingen som regel skall dagtecknas. Paragrafen motsvarar 3 kap. 13 § ABL. Den har justerats något till överensstämmelse med vad kommittén föreslår i 8 § beträffande kupongbolag. Paragrafen motsvarar 3 kap. 11 § tredje stycket ABL. Kapitlet är uppdelat i två avsnitt som behandlar kupongbolag respek- tive avstämningsbolag. Eftersom aktiebrev inte får utfärdas i avstäm- ningsbolag ägnas kapitlet nästan uteslutande åt kupongbolagen. Paragrafen har ingen direkt motsvarighet i ABL. I kupongbolag är det vanligt att bevis om att någon är aktieägare utfärdas i form av särskilda aktiebrev. Om bolaget ägs av en enda eller ett fåtal personer som inte anser sig ha behov av aktiebrev, behöver bolaget inte utfärda några sådana. Om emellertid någon aktieägare begär det skall enligt förevarande paragraf bolaget utfärda aktiebrev beträffande dennes aktier i bolaget. Paragrafen motsvarar 3 kap. 5 § ABL. Paragrafen motsvarar med vissa mindre ändringar 3 kap. 4 § andra stycket och 16 § ABL. Skyldigheten att ange bolagets organisationsnummer och bolags- kategori (första stycket 1) är ny. Desamma gäller aktieägarens person- eller organisationsnummer eller födelsedatum (första stycket 2). Där- emot har den nuvarande skyldigheten att ange aktiens nominella belopp tagits bort. Det gör det lättare att genomföra en nedsättning av aktie- kapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp (jfr 6 kap. 1 § tredje stycket 3 ABL) eftersom aktiebreven då inte behöver lämnas in till bolaget för påteckning av det nya nominella beloppet. Vissa i lagen angivna förbehåll som inskränker aktiernas överlåt- barhet eller som annars är av särskilt intresse för den om avser att köpa aktier skall anges på aktiebrevet. Det gäller liksom tidigare hembudsförbehåll samt förbehåll om omvandling och inlösen. Till denna lista har fogats samtyckes- och förköpsförbehåll. Beträffande andra stycket hänvisas till vad som sagts under 4 kap. 4 §. Första stycket motsvarar 3 kap. 4 § andra stycket första och andra meningarna ABL. Den ändring som gjorts innebär att inte bara bank utan också värdepappersinstitut som inte är bank får underteckna aktiebrev. Andra stycket motsvarar 3 kap. 4 § femte stycket ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 4 § första stycket ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 7 § fjärde stycket andra meningen ABL. Paragrafen motsvarar 3 kap. 4 § tredje stycket ABL. Kommittén har i det föregående föreslagit att nominella beloppet inte längre skall anges på aktiebrev. I konsekvens härmed har de nuvarande bestämmelserna om påskrift på aktiebrev i samband med nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp utmönstrats. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 4 § fjärde stycket ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 6 § ABL. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 3 kap. 17 § ABL. Paragrafen motsvarar 3 kap. 8 § andra stycket andra meningen ABL. Bestämmelsen saknar motsvarighet i gällande rätt.