sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — En bostadsrättsförening kan engagera sig i andra frågor än sådana som rör fastighetsförvaltning. Inom HSB finns som exempel förutom kooperativa daghem även fritidsverksamhet för barn och pensionärer och studieverksamhet i form av studiecirklar. I områden där HSB har bostadsrättsföreningar med många barnfamiljer kan HSB bli en samar- betspart för kommunen i arbetet med att erbjuda stöd i föräldraskapet. I finns 45 000 privata fastighetsägare som företräds av . Det förekommer att fastighetsägare och boende samlas till möten i olika frågor. Ett exempel är fastighetsägarna i +ARLSTAD som har initierat samarbete med föräldrar, skola, polis och 144 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET socialtjänst för att stävja klotter. Samarbetet har både haft en nätverks- stärkande och brottsförebyggande funktion. Bostaden är en central punkt för familjen. Om det uppstår problem kring boendet påverkas familjen. En förutsättning för att erhålla stabi- litet och social trygghet i ett bostadsområde är att människor känner att de lever i ett sammanhang där det finns sociala band med omgivningen. Med minskad omflyttning följer vanligtvis ökad trygghet och minskad förstörelse. Det ligger därför i fastighetsägares och bostadsrättsföre- ningars intresse att de boende trivs och känner samhörighet med var- andra i sina bostadsområden. Det borde även innebära att fastighets- ägare och bostadsrättsföreningar har intresse av att sådana möten un- derlättas genom att skapa kontaktpunkter och mötesplatser. Fastighetsägare och bostadsrättsföreningar kan underlätta för föräld- rar att träffas i sina bostadsområden genom att upplåta lokaler för de boende. Det kan vara en väg att stärka sociala nätverk och uppnå stabi- litet i bostadsområden. Det är därför angeläget att kommunerna ut- vecklar samarbetsformer med de kommunala bostadsbolagen i frågor som rör lokalanskaffning. ·Lokala hyresgästföreningar är viktiga samarbetsparter till kom- munen för uppb yggnad av olika föräldraverksamheter i bostads- områden. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Hyresgäströrelsen är både en folkrörelse där människor arbetar ideellt för att åstadkomma bättre boendevillkor och en intresseorganisation som samarbetar med förtroendevalda, myndigheter, näringsliv och fas- tighetsägare. I hyresgäströrelsens målformuleringar anges att rörelsen skall verka för att alla hyresgäster garanteras ett boende med trygghet, inflytande och gemenskap. Hyresgästerna skall genom avtal tillförsäk- ras en meningsfull kultur- och fritidsverksamhet efter deras egna öns- kemål 56. Hyresgäströrelsens verksamhet utgår från att alla människor kan vara aktiva och skapande, har kapacitet och vilja att förändra sin livs- situation, har en inneboende vilja att växa och utvecklas, är beredda att ta ansvar och engagera sig för gemensamma mål och samverka med 56 Hyresgästprogrammet, . !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 145 andra för att nå dessa mål. Det ligger därför i hyresgäströrelsens in- tresse att människor möts och utvecklar ett kollektivt stöd för varandra och för varandras barn. Inom de lokala hyresgästföreningarna finns åtskilliga bra initiativ från de boende. På många håll har det bildats föräldragrupper som träf- fas i organiserade former. Det kan vara ensamstående mammor eller hemmavarande småbarnsmammor som träffas i studiecirklar. I Singel- bergets bostadsområde i +ISA har som exempel en föräldraförening bil- dats inom ramen för den lokala hyresgästföreningen. startade socialförvaltningen i samarbete med primärvården och hyresgästföre- ningen ett projekt för ensamstående s.k. svaga mammor. Projektet re- sulterade i att en föräldraförening bildades. har tagit initiativ till studiecirklar, simskola och lägerverksamhet. Verksamheten är självgående och drivs helt av föräldraföreningen. Hyresgästföreningarnas bidrag i den föräldrastödjande verksamhe- ten kan vara att samla grupper till möten i bostadsområdet. Lokala hy- resgästföreningar kan därför vara viktiga samarbetsparter till kommu- nen i uppbyggnaden av olika föräldraverksamheter. Det borde därför vara intressant för kommunerna att undersöka vilken roll de lokala hy- resgästföreningarna kan spela när det gäller att rekrytera föräldrar till föräldragrupper eller när föräldrar vill ordna egna föräldraverksamhe- ter. ·Kyrkliga samfund är viktiga samarbetsparter för kommuner och landsting i utvecklandet av lokala verksamheter för föräldrastöd. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Olika kyrkliga samfund har av tradition kompletterat det övriga sam- hällets ansvar för enskilda människor och grupper av människor i be- hov av stöd. Kyrkans diakoni har utvecklat egna metoder och modeller för att stärka sociala nätverk, stödja, behandla eller förebygga sociala problem. Ett ekumeniskt initiativ har tagits till att bilda en samverkansgrupp med syfte att diskutera vilken roll kan spela i arbetet med att ge stöd till barn och föräldrar i da- gens samhälle. 146 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Inom finns många församlingar som erbjuder olika former av familjestödjande verksamheter. Liknande verksamheter före- kommer inom andra religiösa samfund. Nedan följer några exempel. -Familjerådgivning i olika former: I samarbetar några församlingar kring en familjerådgivningsbyrå, och i har ansvar för en familjerådgivning. -Själavård i form av personliga samtal med präst eller diakon. -Öppen förskola eller föräldra- och barngrupper. -Samarbete med barnavårdscentraler i föräldrautbildning i livsåskåd- ningsfrågor. -Verksamheter planeras för ensamma pappor dit umgängespappor kan komma för att få meningsfull samvaro med sina barn. -Grupper för barn till föräldrar med missbruksproblem: Barnen träf- fas under en termin tillsammans med särskilt utbildade samtalsledare. Barnen får stöd genom att de får lära sig att sätta ord på vad det innebär att leva i en missbruksfamilj och blir medvetna om att det finns andra barn som har det på liknande sätt. Vid tre till- fällen, i början, mitten och på slutet deltar någon av barnets föräld- rar. -Samtalsgrupper för tonåringar och föräldrar i samband med barnens konfirmation. -Seminarier med teman av intresse för föräldrar/familjer. -Möten med föräldrar till barn som deltar i församlingens barnverk- samhet, ibland i form av utbildning och samtal kring ett aktuellt tema. -Familjeläger : Ofta är dagarna strukturerade med temadiskussioner kring barn, livsåskådning, normer och värde- ringar. Vuxendialog är en lekmannarörelse som vill skapa olika former av lättillgängliga mötesplatser där närhet, dialog och tillit kan uppstå. är en satsning som bygger på en gr undsyn från diakoni och folkbild- ning. Bakom Vuxendialog står kyrkliga studieförbund och Stiftelsen . På det lokala planet sker samarbete med t.ex. stift, församlingar, föreningar, kommuner eller andra organisatörer. Vuxendialog erbjuder seminarier, utvecklingsprogram för personlig utveckling och ledarutveckling. Programmet betonar självkännedom, personlig utveckling, ledarskap, dialogorienterat förhållningssätt och samtalsmetodik i livs- och trosuppfattning. Dialogmodellen utgår från tonårsföräldrars behov och har utvecklats metodiskt i i . !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 147 cirka 30 grupper i enligt Vuxendialog-modellen. I hela landet finns gruppverksamhet på ett femtiotal platser. De första grupperna med Vuxendialog hade föregåtts av attityd- undersökningar bland föräldrar i åldrarna 30–. Dessa undersök- ningar visade att många kände vanmakt och ensamhet i föräldrarollen och hade behov av att samtala informellt med människor i motsvarande situation. Därefter har föräldragrupper till både föräldrar med småbarn och tonårsbarn utvecklats enligt dialogmodellen. bjuder kyrkan i samarbete med en kommun, ett företag eller en församling in föräld- rarna. och andra religiösa rörelser erbjuder ett varierat ut- bud av familjestödjande verksamheter till föräldrar som har en livssyn eller annan särskild trosuppfattning. Många föräldrar väljer att delta i föräldrastödjande verksamheter anordnade av kyrkan framför andra föräldragrupper. Kyrkans familjestödjande verksamheter är där- för ett viktigt komplement till samhällets övriga insatser för att stärka föräldraskapet. Dialogmodellen skulle till en ringa kostnad kunna få en stor sprid- ning bland föräldrar. Den förutsätter sannolikt kostnader för en pro- jektledare, utbildnings- och informationsdagar. Ledaren är den som genom sitt deltagande, lyssnande och sitt empatiska förhållningssätt kan föra processen i gruppen framåt. En fördel med modellen är att respektive föräldragrupp ansvarar för de frågor som gruppen arbetar med. Dessa frågor b ygger på den behovs undersökning som gruppmed- lemmarna inledningsvis har deltagit i. I dialogen är alla är jämbördiga och tar ett gemensamt ansvar. Grupperna präglas av ett ömsesidigt gi- vande och tagande. Alla kan lära av varandra. Genom den metodik som används skapas personliga relationer som kan lägga en grund för att utveckla empati och självinsikt. Dialogmodellen har visat sig få en stor spridningseffekt på de orter den prövats. För föräldrar som tilltalas av det kristna förhållningssättet, avsaknad av experter och avsaknad av en på förhand given struktur, är dialogmodellen ett alternativ. Modellen bygger på att de föräldrar som deltar också tar ansvar för gruppens fortbestånd. Den b ygger också på att föräldrarna vågar ta ansvar och vågar använda sina egna erfarenhe- ter i gruppen. 148 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET -Föreningar och andra organisationer är viktiga samarbetsparter till kommuner för utveckling av föräldrastödjande verksamheter/ föräldrautbildning. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING De frivilliga organisationerna och studieförbunden har ett varierat ut- bud av aktiviteter som kan riktas till föräldrar med barn alltefter bar- nens ålder. De frivilliga organisationerna fyller en viktig roll för att nå ut med stöd i föräldraskapet. Det är organisationer som t.ex. , och Skola, Röda Korset, , kyrk- liga organisationer, Farsor och Morsor på Stan´. Studieförbunden erbjuder kurser med inriktning på föräldrautbild- ning och föräldrastöd i kursprogram som ges ut . Studieförbun- den är också öppna för förslag från föräldrarnas sida. I barnomsorgens och skolans värld är det ofta frivilliga organisationer och studieförbund som medverkar till att föräldrar träffas. Studieförbunden ökade i viss mån sina föräldrautbildande verksam- heter i samband med Barnomsorgsgruppens arbete – talet efter det att överenskommelsen mellan regeringen och hade träffats om en allmän föräldrautbildning för tiden kring barnets födelse. Många studieförbund fick möjlighet och tog ansvaret för att bygga vidare på den föräldrautbildning som startades inom mödra- respektive barnhälsovården. Föräldrautbildning i studiecirkelform ser olika ut i olika delar av landet. Det förekommer stora variationer både vad gäller utbud av kur- ser och deltagande från föräldrarnas sida. I kartläggningen av föräld- rautbildningen (Ds 1997:6) redovisades uppgifter som erhållits angående studieförbundens föräldrautbildande verksamhet samt exem- pel på några frivilliga organisationers verksamhet med föräldrautbild- ning och föräldrastöd. Där framgår att studiecirklar efterfrågas i frågor om parrelation och samlevnad, barns och föräldrars situation , främlingsfientlighet, mobbning och våld. Studiecirklar efterfrågas även för föräldrar som har äldre barn. En svårighet för studieförbunden är att få ut information om sin verksamhet till föräldrar. En annan svårighet är att få tillgång till lokaler i bostadsområden och i skolor för studiecir- !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 149 Utredningen påpekar i flera sammanhang i detta betän- kande att det är angeläget att studieförbund och föreningar har tillgång till lokaler i bostadsområdet. ·Idrottsrörelsen fyller en viktig funktion som stöd i föräldraskapet och har ett stort ansvar vad gäller frågor om etik och moral och för att motverka alkohol- och narkotikaanvändning bland unga. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Idrottsrörelsen är största folkrörelse. Inom idrottsrörelsen finns ca 20 000 föreningar för barn och unga. Många föräldrar engage- ras och närmare 300 000 ledare utbildas . Många av dessa är föräldrar som engagerar sig i sina och andras barns fritidsintressen. av ungdomar i högstadiet är aktiva i någon idrottsrörelse och be- hovet av kompetenta ledare är därför stort. –talets början har idrottsrörelsen satsat på en omfattande utbildning för olika ledare. bildade idrotten ett eget studieför- bund, (). Detta gav idrot- ten möjlighet att satsa på lokal utbildning som utgick från den enskilde ledarens och föreningens behov och önskemål. Det blev också möjligt att ge både ledare och aktiva utövare teoretisk utbildning inom olika ämnesområden. har utvecklat speciella studiematerial som riktar sig till föräldrar både om ledarrollen och om rollen som id- rottsförälder. En stor del av idrottens ledarutbildning och studiecirkel- verksamhet riktar sig till föräldraledare. För en del barn och ungdo- mar är idrottsledarna en av de få vuxna långvariga vuxenkontakter de har. Inom idrottsrörelsen finns manliga ledare som på ett konkret sätt kan fungera som manliga förebilder för många barn. Det finns en ökande medvetenhet inom idrottsrörelsen om att vuxna kan verka som stöd för ungdomar med olika svårigheter. Idrottsrörelsen ger också en möjlighet att förmedla värderingar som rör etik, moral (fair play) soli- daritet, medmänsklighet och doping. På initiativ av och pågår inom idrottsrörelsen en etikkampanj Starta vågen–idrotten, som syf- tar till att starta förändringsprocesser gällande attityder och värderingar, stimulera positiva beteenden och motverka negativa. 57 PM från . 150 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Kampanjens målsättning är att idrottsrörelsen skall uppfattas som en samhällsnyttig folkrörelse och en förebild i etik, moral och ansvarstagande, och att den tydligt skall ta ställning för rent spel och mot fusk, våld, mobbning, rasism och droger. Starta vågen–idrottens etiksatsning riktar sig till barn, ungdomar föräldrar ledare och förtroendevalda inom idrottsrörelsen. Regeringen har i statsbudgeten avsatt för till . av detta belopp är avsett som aktivitetsstöd till barn- och ung- domsidrotten. Kommittén Stöd till idrotten (In 1996:03), som överlämnar sitt be- tänkande till regeringen skall fastställa de statliga målen för statens stöd till idrotten. Kommittén skall utvärdera det stat- liga stödet till idrotten och föreslå nya, tydligare mål för statens stöd till idrotten samt en modell för uppföljning och utvärdering av 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att idrottsrörelsen har an- svar för att påverka attityder i etik och moralfrågor och ansvar för att motverka idrottsrelaterade olyckor, skador och sjukdomar samt alko- hol- och droganvändning hos unga. 5.8Media som arena för föräldrastödet ·Det är angeläget att olika mediekanaler används för att nå föräldrar i föräldrastödjande syfte. ·För föräldrar till barn med funktionshinder och föräldrar med barn på sjukhus är det angeläget att videofilmer och diskussionsmaterial finns att tillgå. ·Att i samarbete med andra myndigheter och organisationer får i uppdrag att samla in och skapa en översikt över vad som ges ut om barn- och föräldrafrågor och som kan vara användbart för stödet i föräldraskapet. ·Översikten med presentationer av informationsmaterial, bör läggas upp på data och göras tillgänglig på internet, bibliotek, skolor m.fl. institutioner inom kommuner och landsting. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 151 5.8.1Motiv för utredningens bedömning De flesta föräldrar är kunskapssökande och för att de ska få det stöd, den stimulans, de råd och den vägledning de behöver bör alla de medier som står till buds användas. Föräldrarna behöver ett lättillgängligt ma- terial som går att använda både enskilt i hemmet eller i en för- äldragrupp, från det man väntar barn och fram till den unge är . Det finns stora möjligheter att med mediernas hjälp stimulera och ge kunskap till både föräldrar och personal som arbetar med barn och som handleder eller på olika sätt kan ge råd och stöd till föräldrar. Detta gäller främst TV–mediet och videogram. Genom ett nära samarbete mellan föräldrar, experter, forskare och den personal som arbetar med barn kan en erfaren och barnkunnig pro- ducent tillsammans med en skicklig dokumentärfotograf fånga det som är väsentligt i bild. En dokumentär scen kan oftast berätta mer än man kan göra med enbart tal eller med skriven text. Det finns många exempel som belyser att en dokumentär filmsekvens kan vara både il- lustrativ och informativ. Den kan väcka frågor och funderingar som kan diskuteras i en föräldragrupp. TV–program, videogram och trycksaker har producerats på många håll med syfte att informera och utbilda föräldrar och den personal som arbetar med barn och föräldrar. Det saknas dock en ¶VERBLICK över vad som finns och det saknas en klar bild över behovet av ytterligare mate- rial. I detta kapitel diskuteras frågan om hur informations- och kun- skapsmaterial kan göras mer lättillgängligt för föräldrar och personal som möter barn i sin yrkesutövning. Med några exempel på produktio- ner vill utredningen i detta kapitel visa att en översikt skulle kunna be- rika föräldrautbildningen och ge möjligheter att använda olika material. Barnomsorgsgruppen lade förslag i mediefrågor i betänkandet Barn och vuxna (SOU 1980:27). Som mediekanaler behandlades , , (), biblioteken, olika trycksaker och videogram. Barnomsorgsgruppen föreslog en ökad medelstilldelning till Utbildningsradion för att förbättra produktionen av föräldrainriktade program. I rapporten 3T¶D I F¶R¤LDRASKAPET, Ds 1997:6, belyses något av det utbud av program inom de olika medierna med inriktning på stöd till föräldrar och deras föräldraroll. Där hänvisas bl.a. till produktioner inom Utbildningsradion av TV och radio. Där framförs att Utbildnings- radion har en omfattande radio- och TV–produktion som givit möjlig- het för många föräldrar att ta del av pedagogiskt väl genomarbetade program om barn och barns behov, föräldraskap och familjefrågor. Olika TV–kanaler har också satsat på föräldraprogram där de blandat 152 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET dokumentärt material med debatt i aktuella frågor. Dessa medier har bidragit till att det blivit möjligt att få in en del av stödet till föräldrarna i hemmen på ett mer genomarbetat sätt . Utredningen om föräldrautbildning anser att den bild som angavs i kartläggningen av föräldrautbildningen redan har föränd- rats, därför att besparingar och andra policykrav har påverkat det aktu- ella utbudet och planerna för framtiden. I det följande belyses något av utbudet av radio-, TV- och video- material med inriktning på föräldrar och barns utveckling och behov. sänder ett flertal program med föräldrainriktade inslag kring i stort sett allt som berör barn och föräldrar. Som exempel tar programmen Vetandets värld och programblocket Förmiddag med P1 ofta upp ämnen som berör föräldrar, föräldraskap och barns ut- veckling. Däremot sänds inte längre Familjespegeln, Barntillåtet och , som tidigare återkom och som direkt vände sig till föräldrar och ungdomar. Som en orsak anges ekonomiska krav på verksamheten. Nedskärningar har tvingat fram nedläggning av många av de program som vände sig till en speciell publik, inte minst barn och föräldrar. I vissa fall har orsaken varit att den producent eller programledare som ansvarat för programmets särprägel har slutat på redaktionen. En ovanlig satsning genomfördes av P1 med am- bitionen att lyfta fram barnen och deras behov under temaveckan Våra barn. Då speglade all programverksamhet på P 1 på ett eller annat sätt barnens villkor i samhället. Ekoredaktionen sände t.ex. nyheter och re- portage om barn och ungdomar inom ramen för sina ordinarie sänd- ningar. Barnen själva fanns representerade direkt via en barn- och ung- domspanel som medverkade till . Veckan avslutades med en lång direktsändning från . Det finns även en omfattande lokalradioverksamhet som sän- der program med inriktning på barn och familj, föräldraskap, osv. SVT genomförde en liknande satsning på barnen under en hel söndag då alla program handlade om barn. Några program var di- rekt riktade till barn, andra var mer avsedda för föräldrar och andra !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 153 Barn i olika åldrar, föräldrar, barnkulturarbetare och experter medverkade. sändes programserien Barntillåtet, som vände sig direkt till föräldrar. ersattes Barntillåtet av i .... Då sändes tio halvtimmesprogram där programledaren samtalade med i huvudsak föräldrar och barn i skolåldern från om vardags- nära och angelägna frågor som berör både föräldrar och barn. De teman som togs upp var bl.a. alkohol, föräldrarollen, etik och moral och skön- hetsideal. Mottagandet från publiken var positivt därför att program- men tog upp sådana frågor som är angelägna för de flesta föräldrar och barn. Utbildningsradion har under ett flertal år producerat TV- och radiopro- gram om barns utveckling och inlärning. De flesta av dessa program är avsedda för personal inom förskola och skola. Ett fåtal program har vänt sig direkt till föräldrar. Några program har visat sig fungera även för föräldrar och har bl.a. använts för att starta diskussioner med föräld- rarna. (¤R GES N¥GRA EXEMPEL Åren 1989–1990 sändes Barns utveckling, en programserie för lärar- utbildningen. Det omfattade 20 TV–program och 21 radioprogram med tillhörande tryckt material. De första 6 TV–programmen visade sig ha ett sådant innehåll att de även fungerade för föräldrar. Programmen finns därför i Utbildningsradions programkatalog under , men är de enda program som finns under denna rubrik. Åren 1991–1992 sändes Barn- och ungdomskunskap en serie för som omfattade 8 TV–program och 8 radioprogram med tillhörande tryckt material. sändes Barns rätt en programse- rie för lärarfortbildning och vuxenutbildning som omfattade 7 TV-pro- gram och 6 radioprogram om barn och där är ut- gångspunkt för programmens innehåll. sändes Barndom en inköpt TV–serie bestående av 7 entimmesprogram att användas i psy- kologiundervisningen. I dessa program beskrivs barns utveckling från födseln och fram till tonåren med exempel på barn och deras föräldrar från 12 olika länder. sändes Mobbning till döds ett TV–program för högsta- diet och vuxenutbildningen, högstadiet och gymnasiet. Programmet är en . lång dramadokumentär, om som inte orkade med den 154 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET mobbning han utsattes för. Programmet avslutas med ett samtal i stu- dio. Åren 1996–1997 sändes STOP, en uppmärksammad TV–serie om och med ungdomar, för vuxenutbildningen och högstadiet. sändes Om Barn, 8 TV–program för föräldrar med föl- jande teman: –om hjärnans utveckling och miljöns betydelse för barnets utveck- lingsmöjligheter. –om barns språkutveckling och språkförståelse, –om lekens utveckling och betydelse, –om blinda barns utveckling och möjligheter, –om den danska Bifrostskolan och dess pedagogik för barn från fem till , –om läs- och stavsvårigheter, –om barn med Downs syndrom och deras språkutvecklingsmöjligheter (del 1). –om barn med Downs syndrom och deras förmåga att lära sig tala, läsa och skriva (del 2). Programserien Om Barn finns att låna på AV-centralerna och vissa folkbibliotek. De går också att köpa som videogram på samlingskassett. 6IDEOSERIE OM BARNS UTVECKLING En annan satsning för föräldrar som kan nämnas i detta sammanhang är ett samarbete mellan UR och där en . video beskriver barns utveckling, med hjälp av dokumentärt material. Syftet med vi- deon var från början att all personal som skulle arbeta med nya satsning på barn och föräldrar först skulle få kunskap om barns utveck- ling och behov. Videon har därför översatts till olika språk och visats i ett flertal länder. Efter att ha fått ett positivt mottagande kommer vi- deon att säljas på de olika varuhusen i världen. Video och TV är viktiga media för att nå föräldrarna.