sou · GLB337 · 1998-01-01 00:00:00 — Institutet skall som redovisats ovan byggas upp kring en liten mycket kompetent kärna som för knyter till sig ytterligare kompetens från högskola och näringsliv. Detta ger en i förhållande till verksamhetens storlek liten bas och stor rörlighet. Ledningsfunktionen blir utomordentligt central. Institutets ledning bör därför ha en egen ve- tenskaplig plattform inom högskolan för att ligga nära forskningsfronten inom något för institutet centralt ämne och kunna tillföra näringslivsrele- vanta forskningsprojekt till högskoleforskningen. Ledningen bör också knyta till sig de ytterligare personer som behövs i olika projekt och re- krytera studenter till meningsfulla uppgifter som kan bli en ingång i framtida näringslivsverksamhet. Detta kan bäst åstadkommas genom att institutets chef och ytterligare några centrala forskningsledare också har tjänst vid ett av lärosätena i . Dessa personer bör dela sin tid mellan institutet och högskoleverksamheten i proportioner som överens- kommes mellan institutet och högskolan. Andelen tid som utnyttjas för institutets arbete för denna kategori bör kunna variera från och nedåt. Under uppb yggnadsperioden torde i varje fall för institutets chef huvuddelen av arbetet behöva förläggas till institutet. I normalfallet bör chefen också vara innehavare av en professur i ett för institutet cent- ralt ämne. Institutets ledning bör ha stor frihet att anpassa verksamheten till de krav som ställs och att självständigt göra olika nödvändiga förändringar. Regelverket för institutet bör således inte vara alltför detaljerat. Institutet bör ledas av en chef med ett tidsbegränsat chefsförordnande samt av en styrelse som utses direkt av regeringen eller av bolagsstäm- man. Styrelsen bör för att kunna arbeta effektivt inte innehålla fler än förslagsvis sju ledamöter. I styrelsen bör ingå företrädare för såväl hög- skolan (3) som näringslivet och samhället i övrigt (4). Styrelsen bör utse institutets chef som enligt vad som sagts ovan bör vara professorskompetent. Erfarenhet från näringslivet bör tillmätas stor vikt. De allmänna riktlinjerna för institutets verksamhet bör anges i en bolagsordning eller en förordning. Valet däremellan beror av vilken as- sociationsform som utnyttjas. Förslag till bolagsordning finns i bilaga. Det bör i övrigt ankomma på styrelsen att fastställa riktlinjer för institu- tets verksamhet, budget samt ansvara för institutets ekonomi. I institutets ledning måste finnas erfarenhet från näringslivet, särskilt vad gäller mindre och medelstora företags arbetsvillkor. Utredningen ser annars en risk för svårigheter att åstadkomma ett förtroendefullt samar- bete med dessa företag som i allmänhet saknar vana att etablera kontak- ter med en akademisk miljö. I budgetpropositionen för (utgiftsområde 16) konstaterade regeringen att det förelåg en brist på forskning och undervisning i i elek- tronikproduktion vid svenska högskolor. Därför föreslogs medel för två nya professurer i elektronikproduktion. Utredningen föreslår att dessa två tjänster inrättas vid med instruktion om tjänstgöring vid högskolan och tjänstgöring vid institutet. En av dessa professorer kan åtminstone inledningsvis fun- gera som chef för institutet. Denna modell med tjänster som delas mellan högskola och institut fö- rekommer vid Fraunhofer-instituten. Erfarenheterna från visar både på den stora betydelse som anknytningen till högskolan har och vikten av att institutet har en självständig ställning. Bild 2: Institutets uppbyggnad under inledningsskedet Regeringen utser samtliga ledamöter, tre representerar högskolan, fyra representerar näringsliv och samhälle 3 professorer med tjänstgö- ring vid institutet och högskolan Chef (utses ) Marknadsföring, information administration 5 forskare (utses ) 20 projektanställda forskare och ingenjörer (studenter, etc) Utredningen anser att institutet endast bör ha en mycket liten andel per- sonal fast knuten till institutet. Institutet skall ha möjlighet att tillgodogö- ra sig den kompetens som behövs för ett visst projekt. Detta bör ske ge- nom att knyta lämpliga personer från högskola och företag till insatser. Ett karakteristiskt drag för institutet blir därigenom ett omfattande flöde både av forskare från högskola och nä- ringsliv till institutet och i motsatt riktning. Detta förutsätter tjänstledig- hetsregler som möjliggör detta. Vad gäller högskolesystemet räknar ut- redningen med att regler införs som underlättar en sådan rörlighet. Vad beträffar de nämnda tre professorerna vid institutet så förutsätts att de har fasta tjänster vid högskolan. Verksamheten måste självfallet ha en viss kontinuitet. Därför bör ut- över professurerna ett antal fasta forskartjänster finnas vars innehavare kan fungera som projektledare och ge stadga åt organisationen. En mind- re stab av tekniker/ingenjörer erfordras och utredningen har uppskattat behovet till fyra tjänster inledningsvis. Härutöver erfordras ett begränsat antal fasta tjänster för administration, marknadsföring och information. Utredningen anser att medel för inledningsvis fem tjänster bör avsät- tas för forskarpersonal knutna till institutet , förslagsvis . Utöver dessa bör medel motsvarande ett tjugotal tjänster finnas för forskare som anställs för projekt eller för andra tidsbegränsade arbets- uppgifter. Bland dessa bör det finnas ett antal ingenjörer och tekniker. Utredningen anser att båda dessa anställningsformer också kan ut- nyttjas för nydisputerade forskare för en första anställning efter forskar- utbildningen. Utredningen för högskola i utveckling (SOU 1996:166) har lämnat ett förslag som avses ligga till grund för en proposition om hög- skolans organisation . Denna utredning har poängterat de bristande möjligheter som finns för nydisputerade att meritera sig. Man föreslår att en ny befattning, biträdande högskolelektor, införs. Villkoret för denna befattning bör vara att forskarexamen avlagts högst . Syftet med denna befattning skall vara att meritera sig vetenskapligt och pedagogiskt. Man föreslår vidare att denna anställ- ningsform görs tidsbegränsad till . Utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut i anser tjänstgöring vid institutet vara ett utmärkt sätt för yngre forskare att me- ritera sig. Utredningen anser emellertid att ett flertal av de forskare som är verksamma vid institutet bör ha sin bas på annat håll, t.ex. i högskolan eller i näringslivet. Högskolans forskare bör kunna få tjänstledigt för att verka vid institutet. Detta bör berika både högskolan och institutet. De närmare formerna för utbytet bör regleras i avtal mellan institutet och högskolan/näringslivet. I tjänsteorganisationsutredningen föreslås vidare att meriter utanför högskoleområdet skall tillmätas högre vikt vid tjänstetillsättningar. Detta skall också gälla insatser i fråga om att samverka med samhällslivet utanför högskolan. Institutet utgör en utmärkt miljö för detta. Ett pro- blem i det hittillsvarande systemet har varit svårigheterna att få duktiga forskare att arbeta med tillämpad forskning, eftersom detta inte ansetts vetenskapligt meriterande Utredaren föreslår vidare att reglerna för tjänstledighet skall förenk- las. För det tekniska institutets del vore en utveckling i den riktning som föreslås av tjänsteorganisationsutredningen mycket positiv. En ytterligare kategori av arbetskraft som inte utnyttjas i nämnvärd omfattning i dagens forskningsverksamhet är studenter i grund- utbildningen. Studenter bör kunna erbjudas kortare projektanställningar. Detta är ytterligare ett skäl till varför institutet bör ha chef och forskare med viss verksamhet i grund- och forskarutbildning på högskolan. Det är en för- utsättning för att framgångsrikt kunna rekrytera lämpliga studenter till institutets projekt. På Fraunhofer-instituten är ofta hälften av de anställda studenter i grundutbildningen som arbetar på projektbasis. Utredningen anser att institutet bör inrikta sig på att ha en stor del studenter av bägge könen anställda i olika projekt. Kvinnliga och manliga studenter har olika erfa- renheter och ger olika perspektiv. En ytterligare möjlighet till samarbete med grundutbildningen är examensarbeten. Studenter i grundutbildning- en kan bidra med kvalificerad arbetskraft och nya infallsvinklar. Förutom den vetenskapliga personalen föreslår utredningen en liten stab av administrativ och teknisk personal. Utredningen beräknar beho- vet av administrativ personal inledningsvis till högst fyra tjänster. Insti- tutet bör kunna köpa vissa administrativa funktioner från t.ex. högsko- lorna i regionen. Det är viktigt att institutets personalsammansättning är sådan att institutet har en övervägande del forskare och tekniker i sin personal. Den tekniska basorganisationen föreslås uppgå t ill fyra tjäns- ter. Utredningen förordar att minst en fast administrativ tjänst avsätts till en marknadsfunktion med uppgiften att marknadsföra institutets verk- samhet. Det har visat sig att det är ett vanligt problem för forskningsin- stituten att föra ut kunskap om de tjänster som erbjuds. Dessutom är det inte alltid lätt för företagaren att få tag på rätt person att presentera sin problemställning för. Institutet kommer att behöva göra särskilda insat- ser för att nå avnämarna. Institutet bör aktivt marknadsföra sig genom uppsökande verksamhet och genom att deltaga i mässor och teknikdagar, etc. Institutets verksamhet bör bedrivas i projektgrupper. Dessa bör kun- na sammansättas mycket fritt. Personal från både institutet, högskolan och industrin bör kunna ingå. I de fall ett projekt innebär produktutveck- ling är det självklart att forskare och personal från inblandade företag kommer att ingå. Institutet bör även beakta möjligheten att utnyttja de olika kompeten- ser som finns även inom andra akademiska discipliner för att få en hel- hetsbelysning av uppgiften. Utredningen anser att olika referensgrupper kan knytas till institutets för att t.ex. vidga olika projekt. Ett tvärvetenskapligt perspektiv kan be- rika verksamheten och tillföra ett projekt väsentliga värden. Ett exempel är design. En arbetsgrupp med representanter för design och konst kan bidra med aspekter på verksamheten som annars riskerar att inte upp- märksammas i tillräckligt hög grad. Ett annat exempel är miljö, som får en allt större roll för både produktionsmetoder och slutprodukter. Personflöden i institutets verksamhet. Heldragen ruta markerar institutets personal/personal i projekten. Projektanställda forskare, studenter, examensarbe- (20 tjänster) Den organisation som utredningen föreslår ställer krav på ett självstän- digt institut. Skälen för detta är följande. Institutet kräver en ledning med stora möjligheter att påverka institu- tets verksamhet och utveckling. Institutet behöver en flexibel personalorganisation där erforderlig kompetens kan hämtas externt för tidsbegränsade arbetsuppgifter. Den fasta personalen bör vara liten. Flertalet forskare bör ha sin fasta an- ställning på annat håll. Institutet måste ges goda möjligheter att själva utforma samarbetet med näringslivet. Verksamheten kräver stor flexibilitet och anpassnings- förmåga till rådande förutsättningar i konjunktur och efterfrågan från näringslivet. Associationsformen måste därför medge en stor flexibilitet i organisationen. Det föreligger två alternativa till associationsformer. Dessa är myn- dighetsform eller ett privaträttsligt alternativ. har godkänt regeringens förslag i propositionen Former för verksamhet som är beroende av statligt stöd, m.m. (prop. 1995/96:61, bet 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). Av propositionen framgår att statlig verksamhet bör bedrivas i myndighetsform. I några fall kan det dock finnas anledning att överväga att en statlig uppgift ut- förs i en privaträttslig verksamhetsform. Sådana överväganden kan vara aktuella då det finns statsfinansiella eller andra skäl för staten att samverka med någon. Även i andra fall då staten själv finansierar och driver en verksamhet kan behovet av en självständig framtoning för verksamheten utgöra skäl för en privaträtts- lig verksamhetsform. Vad beträffar myndighetsformen så finns alternativen att inrätta en ny självständig myndighet eller att underordna institutet en existerande myndighet. Myndighetsformen är underkastad regeringens direktivrätt. Förvalt- ningslagen är tillämplig för handläggningen av ärenden. Tryckfrihetsför- ordningen är tillämplig, vilket innebär rätten för allmänheten att ta del av allmänna handlingar. Myndigheten fullgör flertalet arbetsgivarfunktioner. Forskare kan an- ställas om arbetet föranleder det. LAS är tillämplig, liksom med dess regler om bisysslor. Verksförordningen är tillämplig i fråga om myndighetens ledning. RRV ansvarar för den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen. Ur regeringens synpunkt har myndighetsformen den fördelen att statsmakterna direkt styr och vid behov enkelt förändrar verksamheten. Verksamhetsformen är förhållandevis flexibel och kan i viss utsträckning anpassas till olika verksamhetsformer. En fristående myndighet måste dock bygga upp en egen administra- tion. Myndighetsformen blir därför i denna form relativt kostnadskrä- vande. Ett alternativ till en självständig myndighet är en s.k. särskild inrätt- ning vid i det här fallet i första hand , enligt 3 kap. 9 § högskoleförordningen. Eftersom inte är en statlig myndighet kan denna form inte tillämpas vid en associering dit. De fördelar som kan uppnås med detta är främst minskade kostnader i form av mindre administration, på grund av bl.a. att fast personal är anställd av myndigheten . Nackdelarna är att ansvarsfördelningen mellan institutet och värd- myndigheten kan bli oklar. Detta skapar interna gränsdragningssvårig- heter av olika slag. Det kan vara svårt att separera institutet från myn- dighetens interna regler. De privaträttsliga alternativen är är en självständig juridisk person med egen förmögenhet i form av ett stiftelsekapital. uppkommer om en stiftare (t. ex. staten) gör ett stiftelseförordnande och avsätter ett kapital. En sådan av- sättning av kapital är inte aktuell. En förening är en förhållandevis fri sammanslutning, som består av minst två medlemmar. Medlemmarna kan ansluta sig och frånträda utan hinder av annat än föreningens egna stadgar. Föreningsformen är inte rekommenderad för denna typ av verksamhet. Det finns tre sorters bolag att nämna i detta sammanhang; enkelt bo- lag, handelsbolag och aktiebolag. Av dessa är aktiebolaget det alternativ som kan komma i fråga för institutet. Bestämmelser om aktiebolag finns i aktiebolagslagen (1975:1385). Ett aktiebolag är en juridisk person som har en egen förmögenhet. aktiebolag kan ikläda sig skyldigheter och förvärva rättigheter. I princip svarar inte delägarna i bolaget för bolagets förpliktelser. I bolaget skall det finnas ett överskott som motsvarar minst halva det registrerade ak- tiekapitalet och detta anses som ett tillräckligt skydd för bolagets borge- närer. Ett aktiebolag bildas genom att en stiftelseurkund undertecknas av dem som bildar bolaget. Urkunden reglerar i första hand frågor rörande själva bolagsbildningen, förslag till bolagsordning med bestämmelser om bl.a. bolagets firma, bolagets verksamhetsmål och antalet styrelseleda- möter. ABL godtar i vissa fall att undantag från ABL tas in i bolagsord- ningen t.ex. att syftet inte är vinst. En bestämmelse om användningen av vinst och fördelning av tillgångar vid bolagets likvidation måste tas in i bolagsordningen. I bolagsordningen kan även tas in frågor som inte alls berörs av ABL. Exempel på detta kan vara offentlighet. Ett annat exempel kan vara att bolaget skall arbeta på ett sätt som främjar jämställdhet mellan män och kvinnor. Ett aktiebolag skall ha en styrelse på minst tre personer. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas på bo- Det kan dock med laga verkan föreskrivas i bolagsord- ningen att styrelseledamöter utses och entledigas av utomstående. I bolagsordningen kan det efter medgivande av regeringen föreskrivas att att en viss bestämmelse inte får ändras utan regeringens tillstånd (9 kap 14 § andra stycket ABL). Personalen i bolaget följer reglerna i LAS och i kollektivavtal. Alla aktiebolag är bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen. Bolaget skall upprätta en årsre dovisning, vilken skall lämnas till Patent- och re- gistreringsverket. Därmed blir den offentlig. I lagen om RRV:s granskning av statliga aktiebolag och stiftelser (1987:519) anges att RRV får granska den verksamhet staten bedriver i form av bolag. En fördel med aktiebolagsformen är en väl reglerad verksamhetsform. Samma krav som en myndighet har beträffande budgetunderlag, årsre- dovisning och revision kan ställas på bolaget. Kraven bör regleras i bo- lagsordning eller avtal mellan parterna. Användningen av bolagets medel kan preciseras i tidsbegränsade av- Samverkan med externa personer kan ske genom delat ägande av bo- laget och därmed delat ekonomiskt ansvar. Nya ägare kan tas in senare om så skulle önskas. Ett från början helstatligt bolag kan således utvidga ägandet till näringslivet i ett senare skede. En nackdel med aktiebolaget är att det inte finns en generell offentlig- het. En sådan kan dock som konstaterats ovan föreskrivas i bolagsord- ningen. En ytterligare nackdel är att staten styr indirekt via bolagsstäm- man. Vid samägande med annan minskar statens styrmöjligheter. Utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut har enligt direktiven tagit del av Att utveckla industriforskningsinstituten (SOU 1997:16), slutbetänkande. Frågan om lämplig associationsform för att bedriva verksamheten i industriforskningsinstituten har varit en väsentlig del av utredningens arbete. Huvudargumenten för detta är att bl. a. en klar och entydig lagstiftning och en flexibel organi- sation där styrelsens ansvar blir tydligt och ägarförhållandena klart reg- leras. Aktiebolagsformen medger även att näringslivet går in som del- ägare, vilket säkrar industrins långsiktiga medverkan i instituten. förordar att de befintliga industriforskningsinstituten får hjälp att ombil- das till aktiebolag. Utredningen om ett tekniskt forskningsinstitut anser att en stor fördel med aktiebolagsformen är att det är en känd verksamhetsform inom nä- ringslivet. Små företag är sannolikt mindre benägna att samverka med en myndighet. Utredningens överläggningar med företrädare för sådana fö- retag styrker detta. Utredningen anser dessutom att det skulle vara olyckligt att lägga in- stitutet direkt under , eftersom verksamheten av naturliga skäl i första hand kommer att ha en stark koppling till Chal- mers tekniska högskola AB. Dessutom anser utredningen att det förelig- ger en risk att institutet tvingas in under det regelsystem som värdmyn- digheten tillämpar. Utredningen kan därför inte förorda myndighetsfor- men. Utredningen anser istället aktiebolagsformen vara lämplig för insti- tutets verksamhet. Utredningen föreslår att regeringen i samband med den utvärdering som föreslås ske undersöker huruvida institutets verksamhet kan främjas av att näringslivet i form av en öppen intressentförening går in som delägare. Institutet kommer att behöva lokaler för ett trettiotal personer . De allra flesta av dessa kommer att aktivt bedriva forskning i projekt. har gjort en uppskattning av det antal kvadratmeter som behövs för verksamhet av liknande slag. Således kan man räkna med 45 kvm per laboratorieansluten person och 20 kvm för övriga personer. Utöver detta bör ytterligare minst 1 kvm per laboratori- eansluten person avsättas för verkstadsytor. Denna schablon inbegriper alla sorters gemensamma ytor. För en mindre arbetsplats måste dock siffrorna justeras upp. Det är svårt att närmare bedöma be hovet av labo- ratorie- och verkstadsytor. Det blir därför med nödvändighet organisa- tionskommittén som får ta ställning i denna fråga. Utredningen vill med ledning av ovanstående uppskatta institutets lo- kalbehov mot slutet av uppbyggnadsskedet till ungefär 1 500 kvm. Utredningen har vad gäller lokaliseringen av institutet ställt upp ett antal kriterier nämligen: funktion, kostnad, expansionsmöjlighet, miljö och tillgänglighet. En utgångspunkt har varit att institutets lokaler skall vara ett komplement till de lokaler och den utrustning som företag och lärosäten redan har. Funktion innebär att lokalerna skall vara lämpade att hysa ett tekniskt forskningsinstitut. Det skall gå att installera avancerad utrustning och bygga upp en fungerande och flexibel laboratoriemiljö. Även den rent fysiska/arkitektoniska uppbyggnaden spelar en stor roll för att skapa en väl fungerande och trivsam forskningsmiljö. Hur byggnaden är dispone- rad, hur arbetsrum är belägna i förhållande till varandra osv. är av di- rekt betydelse för hur forskare och avnämare träffas och samarbetar. Ett ytterligare krav på institutets lokaler är att det måste finnas möjligheter att effektivt samarbeta med andra forskningsinstitutioner vad gäller ut- nyttjande av särskilt dyrbar utrustning. Ett exempel på sådan utrustning är s.k. renrum. Det är viktigt att institutet inte ligger långt från denna typ av anläggningar. Kostnaderna är naturligtvis något som är av största vikt. I den mån redan befintliga lokaler finns tillgängliga eller kan iordningsställas i existerande fastigheter kan man undvika kapitalkrä- vande investeringar eller kostbar nybyggnation. Expansionsmöjligheterna är även av stor vikt, eftersom trångboddhet relativt snabbt kan bli en mycket hämmande faktor. Vad beträffar miljö och tillgänglighet kan det konstateras att det är mycket viktigt för institutet att ligga på bekvämt avstånd från den ar- betsplats där flertalet av institutets forskare kommer att ha sin hemmiljö. Den psykologiska betydelsen av detta anser utredningen inte bör under- skattas. Detta intryck stöds i princip enhälligt av de samtal utredningen haft i och de erfarenheter utredningen tagit del av från Fraun- hofer-instituten i . För att man enkelt skall kunna nå institutet är det även viktigt att institutet inte placeras för långt borta från . Utredningen har studerat några olika alternativ till lokaliseringen av institutet. Dessa är , området sjuk- hus, det s.k. Medicinarberget och SKF/. inhyser ett stort antal studerande och småföretagare. Området har som ambition att bli ett levande kunskap- scentrum med utbildning från gymnasienivå och uppåt samt forskning och utveckling. Till detta skall knytas en företagspark och en mängd re- kreationsytor, kaféer och restauranger. Området gränsar till och är i gällan- de översiktsplan angivet som expansionsområde för . Enligt ägaren kommer hela området att bli tillgängligt för högskolans verksamhet . En detaljerad tidsplan för de olika byggnaderna kommer att upprättas . kommer att hyra 5-10 000 kvm. B ygg- naderna är genomgående av god kvalitet. Medicinarberget utgör större delen av området mellan och . Området är avsett för forskning och högre utbildning. Staten, genom Akademiska Hus, äger merparten av marken och de byggnader som be- driver sin verksamhet i. I anslutning till denna miljö finns utrymme för etablering av industri- ell forskning/utveckling som har behov av en nära anknytning till forsk- ningsfronten. Ett alternativ till lokalisering som utredningen studerat är lokaler i anslutning till SKF:s område i i . SKF planerar uppbyggnaden av en företagspark i anslutning till det gamla fabriksom- Ett flertal tänkbara lokaler för institutets verksamhet finns på om- rådet. En stor del av de anställda på institutet kommer att ha en nära kopp- ling till och Mikroelektronikcentrum. Studenter, doktorander och forskare vid kommer att vara engagerade i institutet och i de pågående projekten som de studerar respektive undervisar eller forskar vid hög- skolan. respektive universitets laboratorier och ut- rustning måste därför ligga på bekvämt avstånd från institutet. Ett flöde av personer kräver således att forskningsinstitutet ligger nä- ra rent fysiskt.