sou · GLB3140 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta ett förslag till regelsystem avseende en offentligrättslig avgift på vidareför- säljning av icke upphovsrättsligt skyddad konst och att utreda formerna för ersättning till upphovsmän för utlåning av fonogram. Till särskild utredare förordnade chefen för departementet, statsrådet , regeringsrådet . Departementssekreteraren , kanslirådet , avdelningsdirektören och hovrätts- assessorn har såsom experter deltagit i utredningen. Hovrättsassessorn har varit sekreterare. Utredningen, som påbörjade sitt arbete , har antagit namnet (Ku 1996:05). Utredningen har överlämnat delbetänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106). Utredningen får härmed överlämna sitt slutbetänkande Fonogramersättning (SOU 1997:140). Förslaget har utarbe- tats i samråd med experterna. Med hänsyn till detta har betänkandet skrivits i vi-form. Uppdraget är härmed slutfört. 1Förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Förslag till förordning om fonogram- Upphovsrätten och biblioteksutlåningen . . . . . . . Statliga stödformer på musikområdet . Vissa offentligrättsliga ersättningar till upphovs- män för utnyttjandet av deras verk, m.m. . . . . . . BONUS-avtalen för kopiering för undervisnings- ändamål (kopieringsersättningen) . Frågans tidigare behandling . . . . . . . . . . . . . . . Statens kulturråds rapport för utlåning av musik på folkbiblioteken . . . . . . . . . Bibliotekens bestånd och utlåning av 8 Överväganden och förslag . . . . . . . . . . . . . . . . 55 8.1 Direktivet om uthyrning och utlåning av upphovsrättsligt skyddade verk . . . . . . . . . . . . . 55 8.2 En fonogramersättning bör införas . . . . . . . . . . . 58 8.3 Rättens närmare utformning . 8.3.1Vilka bör omfattas av rätten till 8.3.2Hur bör storleken på den totala ersättningen beräknas? . . . . . . . . . . . . . 64 8.3.3 Fördelningen av ersättning . . . . . . . . . . 65 De olika direktiven . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (dir. 1992:50) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9.2.2Offentliga åtaganden (dir. 1994:23) . . . . 70 (dir. 1994:124) . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70 9.2.4Konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) . Genomförandet av förslaget . Utredningens direktiv (dir. 1996:81) . Utredningens frågor till biblioteken . . . . . . . . . Bild Ord Not Upphovsrättslig I våra direktiv anger regeringen att vi skall utarbeta ett förslag till ett regelsystem avseende en offentligrättslig avgift på vidareförsäljning av konst som inte omfattas av något upphovsrättsligt skydd. Denna del av vårt uppdrag har vi redovisat i delbetänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106). Enligt direktiven skall vi också utreda formerna för ersättning till upphovsmän för utlåning av fonogram och lägga fram de förslag som behövs. Den sistnämnda delen av vårt uppdrag behandlas i detta betänk- ande. Enligt 2 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) omfattar upphovsrätten till ett verk en ensamrätt för upphovsmannen att förfoga över verket genom att göra det tillgängligt för allmänheten genom försäljning, uthyrning, utlåning eller annan spridning av verket. I 19 § upphovsrättslagen anges inskränkningar i denna s.k. spridningsrätt. Av bestämmelsen framgår bl.a. att när ett exemplar av t.ex. ett litterärt verk med upphovsmannens samtycke har överlåtits, exemplaret får spridas vidare. Denna inskränkning - som brukar kallas att spridningsrätten konsumeras - innebär alltså att den som har köpt ett ex- emplar av ett överlåtet litterärt verk kan överlåta exemplaret vidare eller låna ut det utan samtycke från upphovsmannen. Det är denna reglering som utgör den rättsliga grunden för den fria biblioteksutlåningen. Upphovsmannen har inte någon rätt till ersättning enligt det upphovsrättsliga regel- systemet för den utlåning av exemplar som sker genom bibliotek. För utlåningen av litterära verk på folk- och skol- biblioteken betalas emellertid en offentligrättslig ersättning till upphovsmännen enligt bestämmelserna i förordningen (1962:652) om . Denna reglering omfattar dock inte bibliotekens utlåning av musikaliska verk, dvs. musiktryck (noter m.m.) och ljudupptagningar av sådana verk. Vi anser att det av såväl rättviseskäl som kulturpolitiska skäl skall införas en offentligrättslig ersättningsordning som omfattar utlåningen av musikfonogram från folk- och skolbiblioteken. Vilka bör omfattas av rätten till ersättning? Vi föreslår att såväl upphovsmän som utövande konstnärer skall ersättas för folk- och skolbibliotekens utlåning av musikfonogram. Detta innebär alltså att kompositörer och textförfattare skall få ersättning vid utlåning av deras verk. Även den som har översatt eller bearbetat (arrangerat) ett verk skall få ersättning. Detsamma skall gälla de personer som har framfört verken på de utlånade ljudupptagningarna, de s.k. utövande konstnärerna (t.ex. musiker, sångare och dirigenter). Rätten till ersättning skall - i likhet med vad som gäller övriga stödformer på kulturområdet - tillkomma ersättningsberättigade som har sin huvudsakliga konstnärliga verksamhet i eller som är stadigvarande bosatta i landet. Hur bör storleken på den totala ersättningen beräknas? Vi föreslår att statsanslaget skall beräknas med hjälp av ett grundbelopp per hemlån av fonogram med musik och omfattningen av den ersättningsberättigade utlåningen. Anslaget räknas sedan fram som produkten av grundbeloppet och omfattningen av fonogramutlåningen. Ersättning skall utgå för varje kalenderår och beräknas på antalet hemlån för kalenderåret före det år ersättningen avser. Vi anser att fördelningen av ersättningar skall ske enligt upphovsrättsliga principer, dvs. ersättningen till t.ex. en viss upphovsman skall göras beroende av utlåningen av hans eller hennes verk. När det gäller administrationen av ersättningar föreslår vi att upphovsrättsorganisationerna och hanterar de belopp som skall fördelas. Organisationerna skall var och en inom sitt område bestämma hur ersättningar skall fördelas mellan de ersätt- ningsberättigade. De skall därvid följa de principer som gäller för de upphovsrättsliga ersättningarna. Det skall dock finnas en övre gräns för hur mycket en ersättningsberättigad för ett visst år skall kunna uppbära i ersättning. Enligt våra direktiv skall vårt förslag rymmas inom ramarna för statens insatser på det konstnärspolitiska området för . Detta innebär att finansieringen av systemet måste ske genom en omfördelning av resurserna inom utgiftsområdet. Vi föreslår att de medel som utnyttjas för systemet med biblioteksersättning även skall användas för att finansiera den föreslagna ersättningsordningen. Vi bedömer att förslaget bör kunna genomföras med verkan från . Lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs att det i lagen (1992:318) om över- lämnande av förvaltningsuppgifter inom Kulturdepartemen- tets verksamhetsområde skall införas två nya paragrafer, 3 a och 4 §§, av följande lydelse. Föreningen sättares Internationella Mu- sikbyrå prövar frågor om fördelning av statliga medel till upphovsmän på musik- området för utlåning av deras verk genom det all- männa biblioteksväsendet. Föreningen ers och Musikers Intresse- organisation prövar frågor om fördelning av statliga medel till utövande konst- närer på musikområdet för utlåning genom det allmän- na biblioteksväsendet av verk i vilka de medverkar. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs följande. 1 § Ersättning av statsmedel skall betalas till upp- hovsmän som kompensation för att musikfonogram lånas ut genom folk- och skolbiblioteken (fonogramersättning). Vad som i förordningen sägs om upphovsmän skall gälla även för de utövande konstnärer som deltar på fonogrammen. 2 § Fonogramersättning skall utgå med xx öre per hemlån från folk- och skolbiblioteken av musik- fonogram. Ersättning skall utgå för varje kalenderår och beräknas på antalet hemlån för kalenderåret före det år ersättningen avser. Antalet hemlån skall bestämmas genom årliga stickprovsundersökningar. 3 § Ersättningsrätten gäller endast verk som vid ut- låningstillfället omfattas av upphovsrättens giltighetstid enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och musikaliska verk. 4 § Föreningen byrå () fördelar ersättning till upphovsmän och föreningen och Musikers Intresseorganisa- tion () till utövande konstnärer. 5 § Fonogramersättning utgår till upphovsmän och utövande konstnärer som har sin huvudsakliga konstnärliga verksamhet i eller som är stadigvarande bosatta i landet. belopp som utgår för varje fonogram skall hälften tillfalla upphovsmannen och hälften den utövande konstnären. Om flera upphovsmän eller utövande konstnärer medverkar på ett fonogram skall ersättningen fördelas mellan dem efter de principer som respektive organisation tillämpar vid fördelningen av upphovsrättsliga ersättningar. 6 § Till en enskild ersättningsberättigad skall högst yy kr betalas ut. 7§ Efter den ersättningsberättigades död skall föreskrifterna om bodelning, arv och testamente tillämpas på ersättningen. Rätt till fonogramersättning, som inte är tillgänglig för lyftning, kan inte överlåtas och får därför inte utmätas. 8§ Beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . Enligt våra direktiv (dir. 1996:81) skall vi dels utarbeta ett förslag till regelsystem avseende en offentligrättslig avgift på vidareförsäljning av icke upphovsrättsligt skyddad konst, dels utreda formerna för ersättning till upphovsmän för utlåning av fonogram. Vi har i delbetänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106) behandlat den första av dessa frågor. I detta betänkande behandlar vi den återstående frågan. Direktiven i nu aktuella delar är intagna som bilaga 1 till betänkandet. Vi inledde vårt arbete . Vi har sammanträffat och diskuterat vissa frågor med anknytning till utredningsuppdraget med representanter för . Dessutom har vi sammanträffat med företrädare för . Vidare har vi haft kontakter med företrädare för . I enlighet med våra direktiv har vi studerat de övriga nordiska ländernas lösningar på området. därvid besökt och där sammanträffat med företrädare för . Vi har mottagit en skrivelse och en promemoria från IFPI. Som ett led i utredningsarbetet har vi tillställt sex biblio- tek (, , bibliotek, , och ) ett frågeformulär med frågor om deras fonogramutlåning. Valet av bibliotek har därvid gjorts i samråd med . I 2 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) finns de grundläggande bestämmelserna i fråga om upphovsmannens ekonomiska rättigheter, dvs. upphovsmannens rätt dels att framställa exemplar av verket, dels att på olika sätt göra det tillgängligt för allmänheten. Rätten att "göra verket tillgängligt för allmänheten" omfattar bl.a. en rätt för upphovsmannen att utbjuda exemplar av verket till försäljning, uthyrning, utlåning eller annan spridning till allmänheten. Detta brukar kallas upphovsmannens spridningsrätt. I 19 § upphovsrättslagen anges inskränkningar i sprid- ningsrätten. Av bestämmelsen framgår bl.a. att när ett exemplar av ett litterärt eller musikaliskt verk med upphovs- mannens samtycke har överlåtits, exemplaret får spridas vidare. Detta brukar kallas att spridningsrätten konsumeras. Konsumtionen av spridningsrätten innebär således att den som har köpt ett exemplar av ett överlåtet litterärt eller musikaliskt verk kan överlåta exemplaret vidare eller låna ut det utan samtycke från upphovsmannen. Denna reglering utgör den rättsliga grunden för den fria biblioteksutlåningen. Upphovsmännen har därför inte någon rätt till ersättning enligt upphovsrättsliga regler för den utlåning av exemplar av deras verk som sker genom bibliotek. För utlåningen av litterära verk genom bibliotek betalas emellertid ersättning till upphovsmännen enligt bestämmelserna i förordningen (1962:652) om , fortsättningsvis kallad biblioteksersättningsförordningen (se avsnitt 4.1). Biblio- teksersättningen är offentligrättslig och finansieras genom ett årligt statligt anslag till fonden. För bibliotekens utlåning av musikaliska verk, dvs. musiktryck (noter m.m.) och ljudupptagningar av musikaliska verk (fonogram), betalas dock inte någon ersättning till upphovsmännen. 3Statliga stödformer på musikområdet Fördelningen av olika former av statligt stöd till konstnärer- na på bl.a. musikområdet sker framförallt genom och . Villkoren för de olika stödformerna framgår främst av regleringsbreven. leds av en styrelse som utses av regeringen. Vid arbetet med fördelningen av olika stödformer bereds ärendena i de flesta fall av särskilda arbets- och referens- grupper bestående av olika ämnessakkunniga ledamöter. Dessa utses av . Mandatperioden är vanligtvis . Enligt förordningen (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram utgår ett särskilt bidrag för att stödja fonogramutgivningen. Syftet med stödet, som fördelas av rådet efter särskild ansökan, är att främja ett allsidigt utbud av konstnärligt och kulturpolitiskt värdefulla svenska fonogram. Bidraget skall avse en enskild produktion och inte ges som ett allmänt stöd till fonogramproducenten. Bidrag kan ges för framställning och utgivning dels av fonogram med svensk musik, dels av fonogram med svenska artister. Även fonogramproduktioner med andra artister kan - under förutsättning att artisten är bosatt i landet - erhålla stöd. Bidrag skall i huvudsak ges till producenter med regelbunden utgivning av fonogram. Vid fördelningen av produktionsbidrag skall ta hänsyn till såväl fonogrammets konstnärliga kvalitet som producentens behov av bidrag. Vidare skall rådet vid bidragsfördelningen sträva efter att stödja mångsidighet vad gäller verk och artister samt särskilt beakta behovet av fonogram av god kvalitet för barn och ungdom. har rådet behandlat omkring 5 500 ansökningar om bidrag. Av dessa har ca 1 400 erhållit bidrag med totalt . disponerar ett anslag på ca för stöd till bl.a. fonogramutgivning. Av anslaget får högst användas för att stödja marknadsföring av kulturpolitiskt viktig fonogramutgivning. Bidrag lämnas också till fonogramdistribution. Från anslaget skall vidare ett bidrag på lämnas till för utgivning av äldre svenska tonsättares verk. Dessutom skall ett bidrag på lämnas till för information och notutgivning. leds av en styrelse som utses av regeringen, men fördelningen av bl.a. bidrag görs av särskilda organ inom nämnden. Till skillnad från fördelar i huvudsak bidrag och ersättningar till enskilda konstnärer inom bild-, form-, ton-, scen- och filmområdena. Inom nämnden finns två arbets- grupper (Arbetsgruppen för upphovsmän på musikområdet och Arbetsgruppen för musiker och sångare) som fördelar bidrag till konstnärer på musikområdet. Fördelningen av bidrag sker i regel i form av konstnärs- bidrag, projektbidrag och långtidsstipendier enligt för- ordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Vidare lämnas statsbidrag i dessa former till tonsättare och andra upphovsmän på musikområdet samt fonogramartister enligt förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet. Syftet med konstnärsbidragen, vilka vanligtvis fördelas i form av arbetsstipendier, är att ge en aktiv konstnär en sådan ekonomisk trygghet att han eller hon kan ägna sig åt konstnärlig yrkesverksamhet utan avbrott eller åt experiment och nydanande inom konstnärlig verksamhet. Projektbidrag kan utgå för ett målinriktat konstnärligt arbete av mera kostnadskrävande natur. Sådant bidrag bör avse ett avgränsat projekt. Det fordras dock att projektet antingen kan antas få betydelse för utvecklingen inom det aktuella konstområdet eller är ett försök att vidga användningen av konstnärlig verksamhet till nya områden i samhället. Lång- tidsstipendier kan utgå för att ge en aktiv konstnär - som har dokumenterat konstnärlig verksamhet av god kvalitet - arbetsmässig trygghet för att utveckla denna verksamhet. tillföll av bidragsmedel konstnärer på musikom- rådet. För /96 (18 månader) rörde det sig därvid om ca på årsbasis. Av statsmedel utgår också viss ekonomisk kompensation till rättighetshavarna på musikområdet för verkningarna av privatkopiering av fonogram. har ca avsatts för detta ändamål. Medlen betalas ut till (ca ), (ca ) och IFPI (ca ). 4Vissa offentligrättsliga ersättningar till upphovsmän för utnyttjandet av deras verk, m.m. Som vi har nämnt i kapitel 2 återfinns bestämmelser om biblioteksersättning i biblioteksersättningsförordningen. Enligt förordningen skall ersättning utgå för såväl hemlån som referensexemplar av både litterära originalverk för- fattade på svenska språket och utländska litterära verk i svensk översättning. Ersättning utgår också för hemlån och referensexemplar av originalverk av upphovsman som har sin vanliga vistelseort i . För utlåningen av ljudupp- tagningar av litterära verk lämnas ersättning på samma sätt som vid utlåning av litterära verk i bokform. Ersättningen administreras av . Fondens verksamhet leds av en styrelse, som består av en ordförande och 13 ledamöter. Fondens administration sköts av ett kansli med sju anställda. Kammarkollegiet förvaltar fondens medel, och verkställer utbetalningar efter beslut av styrelsen. Genom riksdagsbeslut bestäms hur stort belopp av statsmedel som skall tillföras fonden. Anslaget till fonden beräknas med hjälp av ett grundbelopp (uttryckt i ören) per hemlån av litterära verk i original. Grundbeloppet fastställs efter förhandlingar mellan en av regeringen utsedd förhand- lare, å ena sidan, och företrädare för rättighetshavarna på området (, Föreningen och ), å andra sidan. Anslagets storlek framkommer sedan som en produkt av olika belopp, dvs. olika öretal, baserade på grundbeloppet och omfattningen av den ersättningsgrundande utlåningen respektive beståndet av referensexemplar. Omfattningen fastställs i huvudsak på grundval av SCB:s statistik över utlåning och referensexemplar från folk- och skolbiblioteken. När det gäller utnyttjande av böcker i den s.k. uppsökande biblioteksverksamheten, t.ex. på förskolor och sjukhus, samt den litteratur som läses av besökare på biblioteken görs en schablonmässig uppskattning av omfattningen. Detsamma gäller skolbibliotekens referensexemplar. För uppgår grundbeloppet för hemlån från folk- och skolbiblioteken av svenskt originalverk till . Beloppet för referensexemplar av originalverk uppgår till , dvs. fyra gånger beloppet för hemlån. Beloppen för översatta verk uppgår till hälften av beloppen för originalverk, eller per hemlån och per referensexemplar. För är anslaget till fonden ca . I förordningen regleras också hur medlen skall fördelas till upphovsmännen. Det skall i första hand ske i form av individuella ersättningar ( författar- och översättarpenning), som betalas ut till upphovsmän till litterära verk i original skrivna på svenska eller av en upphovsman som "har sin vanliga vistelseort i " samt till översättare av litterära verk till svenska. Författarpenning betalas även till målare, tecknare och fotografer samt till kompositörer under förutsättning att deras alster utgör en väsentlig del av det litterära verket. Ersättning utgår under verkets hela upphovsrättsliga skyddstid. Om ett verk har två eller tre ersättningsberättigade upphovsmän eller översättare delas författar- respektive översättarpenningen lika dem emellan. För verk med fler än tre upphovsmän eller översättare utgår ingen individuell ersättning. Efter den ersättningsberättigades död övergår hans rätt till efterlevande make och arvingar och den kan testamenteras bort enligt vanliga regler. Rätt till författarpenning eller översättarpenning, som inte är tillgänglig för lyftning, kan inte överlåtas och får därför inte utmätas. Individuell författarpenning utgår med per hemlån och med per referensexemplar. Den individuella översättarpenningen utgår med per hem- lån och med per referensexemplar. Storleken på ersättningen beror på antalet hemlån från folk- och skol- biblioteken samt på antalet referensexemplar på dessa bibliotek. För upphovsmän och översättare med höga utlåningssiffror reduceras ersättningen enligt vissa av- trappningsregler. Enligt dessa reduceras ersättningen till den del den överstiger men inte , till den del den överstiger men inte och till den del den överstiger . Om ersättningbeloppet understiger ett visst belopp, motsvarande 2 000 lån av originalverk, betalas ingen individuell ersättning ut. För att kunna räkna ut den individuella ersättningen genomför fonden stickprovsundersökningar vid folk- och skolbiblioteken för att få reda på utlåningens fördelning på olika upphovsmän. SCB ansvarar för urvalet av de bibliotek som skall ingå i undersökningarna. För varje utvalt skolbibliotek samlas uppgifter in om vilka verk som har varit utlånade under vissa veckor . Beträffande folkbiblioteken görs ett urval av lånen . Insamling och registrering av uppgifterna från biblioteken samt bearbetning av stickproven utförs av fondens kansli. För bearbetningen har fonden i en egen databas lagrat ett omfattande lexikon över författarnamn, boktitlar och koder, dvs. sifferkombinationer, vilka för varje verk identifierar upphovsmannen respektive översättaren. Produkten av för- fattar- och översättarpenningens öretal och antalet utlån utgör det belopp som sedan betalas ut; dock med hänsyn tagen till reglerna om avtrappning vid höga utlåningssiffror. kan bestämma att ersättning till viss upphovsman eller översättare skall utgå oberoende av det statistiska utfallet, s.k. garanterad författarpenning. Denna möjlighet att fördela en kollektivt beräknad ersättning användes för att ge 239 upphovsmän garanterad författarpenning om vardera . För att komma i fråga för garanterad författarpenning krävs att upphovsmannen dels har gett ut ett verk som bildar underlag för biblioteksersättning, dels har för avsikt att huvudsakligen vara verksam som författare, översättare eller bokillustratör, dels på ett övertygande sätt har dokumenterat sin verksamhet. Den sistnämnda frågan avgörs utifrån vissa av styrelsen närmare fastslagna kriterier. Vidare får den som uppbär garanterad författarpenning inte ha anställning med mer än halv årsarbetstid. kan under vissa förutsättningar besluta att garantin skall vara vilande under högst . Garanterad författarpenning får inte tilldelas den som innehar s.k. inkomstgaranti för konstnärer eller som uppbär långtidsstipendium för konstnärer. Om den som mottar garanterad författarpenning avlider eller tar ut mer än halv allmän pension upphör garantin. Ersättningsformen kan uppbäras längst till mottagaren fyller . Sedan författar- och översättarpenningarna har betalats, används återstoden av fondens medel - med avdrag för administrationskostnaderna - till arbets- och resestipendier, pensioner och andra ändamål, som berör litterär verksamhet. Av tilldelade medel under , ca , planerar fonden att använda (35,) till individuella författar- och översättarpenningar, (23,) till garanterad författarpenning, (5,) till pensioner, (18,) till stipendier, (6,) i bidrag till de upphovs- mannaorganisationer som finns representerade i styrelsen, (3,) till bl.a. samt (7,) till administration. I 17 § andra stycket upphovsrättslagen föreskrivs att de bibliotek och organisationer som regeringen beslutar i enskilda fall skall ha rätt att genom ljudupptagning med hjälp av inläsning eller överföring från annan ljudupptagning framställa exemplar av utgivna litterära verk (s.k. talböcker) för utlåning till synskadade och andra funktionshindrade som inte kan ta del av verken i skriftlig form. Framställningen får dock inte avse verk som redan har kommit ut i handeln i form av ljudupptagningar. I 3 § upphovsrättsförordningen (1993:1212) föreskrivs att när talböcker framställs skall upphovsmännen underrättas, om detta kan ske utan besvär.