sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — Dessa insatser bör inriktas dels på att öka kunskapen om den kooperativa företagsformen inom de myndigheter och andra offentliga organ som har till uppgift att stödja nyföretagande, dels på att öka utbudet avseende konkret rådgivning till kooperativt nyföretagande. Unga och bidragssystemen (Kapitel 7) I detta kapitel går vi igenom flertalet av de bidragsformer som kan komma i fråga för unga. Kommittén anser att det är alarmerande att så många unga behöver socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Den period unga behöver sådant stöd blir också allt längre. Kommittén avser därför att i sitt slutbetänkande återkomma till frågan om hur de befintliga systemen bör kompletteras för att bäst svara mot de nytillträdandes behov. En utgångspunkt är att de nytillträdande måste få ökade möjligheter till erfarenheter från arbetslivet. Ungdomsbostadsbidraget kan närmast sägas syfta till att un- derlätta inträdet på bostadsmarknaden eftersom unga ofta har låga ingångslöner och därmed svårt att täcka hela sin bostadskostnad. Bostadsmarknaden präglas därtill av begränsad tillgång på små och billiga lägenheter samt stora trögheter i bostadsbeståndet. Unga människor befinner sig ofta i etableringsfasen både på bostads- och arbetsmarknaden. Svårigheter att komma in på arbets- 16 Unga och arbete marknaden har ofta konsekvenser för inträdet på bostadsmarknaden. Anledningen till detta är de därmed begränsade försörjningsmöjli- heterna. Det är emellertid viktigt att skilja på ekonomiska trångmål orsakade av höga bostadskostnader och av låga inkomster. Frågan är emellertid vilka bidraget bör inriktas mot för att träffa de som behöver stöd bäst. Det är uppenbart att reglerna låser ute många unga med förhållandevis låga inkomster från bo- stadsbidrag eftersom bidraget enligt dagens regler trappas ned så tidigt att även de med inkomster långt under socialbidragsnormen inte har någon möjlighet att erhålla bostadsbidrag. De som uppfyller kraven för ungdomsbostadsbidrag har således små möjligheter att klara sin försörjning även med bostadsbidrag. En annan viktig fråga är bidragets funktion av övergångskompensation. Bidraget är tänkt att utgöra ett stöd under inträdet på bostadsmarknaden. Dagens ungdomsbostadsbidrag omfattar personer . Ungdomsbegreppet i bostadsbidragen är således relativt brett och överensstämmer inte med några andra regelverk som rör unga. Bidragets åldersprofil tycks vidare vara godtyckligt vald och man kan ifrågasätta om personer i det övre åldersintervallet verkligen är i behov av bostadsbidraget för att underlätta inträdet på bostadsmark- naden. menar att åldersgränserna för ungdomsbostadsbidragen bör sänkas. Bidraget ska utgöra en grund för inträdet på bostadsmarknaden. De bidragstagare som befinner sig i de övre åldersintervallen kan därför inte sägas vara bidragets primä- ra målgrupp. anser att de medel som frigörs med en ålderssänkning bör omfördelas inom systemet. Detta bör tillsammans med en del regeländringar ge bidraget en bättre social profil. menar attbostadsbidraget för unga ska vara kvar. Det är även nödvändigt att ge bostadsbidraget för unga en starkare social profil, så att de som behöver stöd bäst också får det. Utgångspunkten för förslagen är att ekonomiska trångmål som i första hand orsakas av höga boendekostnader inte ska tvinga unga att Unga och arbete 17 söka socialbidrag för att klara sitt uppehälle. Om försörjningssvårig- heterna även består i låga inkomster kan emellertid bostadsbidraget inte ensamt rätta till detta förhållande. Då måste komplettering ske från annat håll. föreslår dessutom att den övre åldersgränsen sänks från till . De nya reglerna kommer att påverka socialbidragstagandet. Detta beror huvudsakligen på två omständigheter. För det första kan övervältring på socialbidrag komma att ske för de åldersgrupper som exkluderas från bidraget. För det andra kommer en större hushåll- grupp kunna erhålla bostadsbidrag, varför ett minskat socialbidrag- tagande är att förvänta sig för denna grupp. Den besparing som görs genom sänkningen av den övre lå- dersgränsen bör användas för att finansiera förstärkningen av bo- stadsbidragen till de ungdomar som är på ett sådant sätt att den sociala profileringen försträrks. Reglerna för bidraget vad avser den övre inkomstgränsen, bidragsavtrappningen samt boend- kostnadsgränsen bör därmed justeras med förbehåll för att den totala kostanden ska rymmas inom dagens totala kostnad för bostadsbidrag till hushåll under utan barn. Fler unga i arbete (Kapitel 8) Kommittén anser att tanken på olika former av generationsväxling där staten, arbetsgivaren och den enskilde arbetstagaren kommer överens om att arbetstagaren lämnar plats för en yngre arbetslös person, är principiellt tilltalande. Detta skulle kunna ske genom en förtida pensionering där arbetsgivaren förbinder sig att anställa en yngre person. För att undvika alltför stora kostnadsökningar och nå syftet att förbättra åldersfördelningen inom den offentliga sektorn bör möjligheterna till en tidigarelagd pensionering erbjudas och vara begränsad till den offentliga sektorn. Generationsväxling skulle också kunna ske genom att erbju- da de med arbete möjligheter till ett friår för aktiviteter som anses önskvärda ur ett samhälleligt perspektiv, t.ex. vidareutbildning, att starta eget eller allmännyttigt ideellt arbete. 18 Unga och arbete förbinda sig att anställa en unga arbetslös person som vikarie samti- digt som arbetstagaren får någon form av ersättning under friåret. Den unge kan sannolikt inte gå in och överta den lediges arbetsup- gifter men kan få andra arbetsuppgifter inom verksamhetsområdet. menar att möjligheterna att underlätta och stimulera olika former av generationsväxling skyndsamt bör utredas i syfte att få in unga på arbetsmarknaden och att underlätta en förbättrad åldersfördelning inom den offentliga sektorn. Förutsättningarna för och behoven av generationsväxling såväl vad avser tidigarelagd pensionering som möjligheterna till egen utveckling med vikariat. Utredningen bör särskilt analysera möjliga alternativa tillvägagångssätt, olika delsektorers behov av de ovan skisserade åtgärderna, finansiering, kostnader och kostnadsfördelning mellan arbetsgivare och försäkringssystem, ändamålsenliga åldersgränser samt ersättningar till den enskilde. Unga och arbete 19 20 Unga och arbete 1 Vad vet vi om framtiden? Den svenska arbetsmarknaden fungerade på många sätt väl . Bakom det till det yttre odramatiska förlop- pet rymms emellertid flera långsiktigt viktiga förändringar. Syssel- sättningsökningen har i första hand ägt rum inom den offentliga sektorn. Den enskilda sektorn minskade och men expanderade sedan starkt. Ö kningen skedde främst i service- och tjänstesektorn men även industrin visade en viss ökning efter 1983. Arbetslösheten var både ur ett historiskt och internationellt perspektiv mycket låg . ökade sysselsättningen starkt och arbetslösheten sjönk till motsvarande av arbetskraf- ten. försämrades arbetsmarknadsläget drastiskt. Sysselsättningen sjönk med ca 550 000 personer. Den öppna arbetslösheten steg till rekordnivåer och ökade olika former av dold arbetslöshet kraftig. I synnerhet unga har drabbats hårt av sysselsättningskrisen.Vi skall i detta kapitel försöka att ge en bild av det som kan komma att påverka framtidens arbetsmarknad. Ett sätt att dra slutsatser om framtiden är att försöka tyda de trender som finns i samhället . Någon har sagt att är . Längre bort är den inte. Detta betyder också att arbetsmarknaden inte förändras över . De flesta arbetsuppgif- ter vi har behov av kommer vi också att ha behov av i framti- den. Men det kommer att ske förändringar av hur vi organiserar arbetet, sättet att arbeta, innehållet i arbetet, hur vi fördelar det Unga och arbete 21 mellan oss och över tiden, den geografiska förläggningen av arbetet, om vi är anställda eller egenarbetande et cetera. Rationaliseringar och teknisk utveckling betraktas ibland orsaken till arbetslösheten. Men har utvecklingen dock inte enbart medfört att arbeten försvunnit. Ä nda har den tvärt om inneburit att allt fler fått arbete. har pro- duktiviteten i sju stora industriländer ökat och sysselsättningen med ungefär 400 procent1. Högre produktivitet har inneburit att gamla varor blivit billigare och att vi har fått ökad köpkraft. Detta har i sin tur ökat möjligheterna att konsumera vilket har givit jobb åt allt fler. Rutinarbeten har försvunnit eller ändrat karaktär, många farliga och tunga arbeten har ersatts med maskiner. En annan viktig faktor för sysselsättningensökningen är arbetstidsför- kortningen. Ett förhållande som vi med relativt stor säkerhet kan uttala oss är befolkningens åldersfördelning för framöver. Om vi följer åldersfördelningen framåt ser vi att andelen unga i arbetskraften successivt kommer att minska under de närmaste tio åren medan antalet äldre kommer att öka. Dessutom kommer antalet unga i arbetskraften, alltså de som arbetar eller är arbetslösa, att minska beroende på att allt fler går allt längre i skolan. Genom att vi också får allt fler äldre och de äldre normalt har lägre produktivitet än unga kommer den genomsnittliga produktiviteten i samhället att påverkas. Ekonomerna brukar uttrycka det som att vi får en avtagan- de takt i introduktionen av humankapital. Genom att den äldre arbetskraften sannolikt kommer att ha svårare att ställa om till nya tekniker kan utvecklingen komma att gynna den unga arbetskraften som har god utbildning. Genom att tillgången blir lägre kommer arbetskraften dessutom att bli dyrare. Å andra sidan kan den mycket goda tillgången på äldre arbetskraft komma att innebära att de unga får svårare att avancera3. Vidare kommer övergången från industrisamhälle till tjänste- samhälle att fortsätta. Den tillverkande industrin kommer att produ- cera mera men med mindre behov av arbetskraft. Produktiviteten inom stora delar av industrin har som vi nämnt ovan ökat markant och inget tyder på någon avmattning. 1G i Dagens Politik 1996. 2Sveriges Framtida befolkning. SCB Demografisk rapport 1991:1. 3Behrenz,Delander, bilaga till generationsutrednigen SOU 1994:77. 22 Unga och arbete rande sektorernas andel av den totala produktionen har minskat och den privata tjänstesektorn uppvisar stark produktionstillväxt. Mindre än en femtedel av arbetskraften i är verksam inom svarar basindustrin inklusive olika föräd- lingsled för mer än halva värdet av landets nettoexport. Industri- produktionen kommer även att vara av stor vikt för ekonomins utveckling. 1.2Ö kade krav på arbetskraften De nya arbetsorganisationerna och inte minst investeringarna i ny teknik ställer nya och större krav på arbetskraften när det gäller yrkesutbildning, yrkeskunnande, bredare kompetens och ökad flexi- bilitet. Krav på ökad förmåga till omställning och bredare befat- ningsområden hos arbetskraften ställs. Detta innebär också ökade krav på arbetsgivarna att ta vara på och utveckla de anställdas kom- petens, engagemang och kreativitet. innebär det större möjligheter för arbetstagarna att få inflytande över sina arbetsförhål- landen och sitt arbetsinnehåll. I den nya arbetsorganisation som växer fram handlar det också om en förändrad människosyn. Utgångs- punkten är att människor är kapabla, har utvecklingsmöjligheter och vill ta ansvar5. Vi kan också skönja en trend i liksom i andra länder att allt mer personal anställs eller hyrs in för att klara topparna i arbetsbelastningen. Företagen strävar efter att vara så flexibla som möjligt vad gäller kapacitet och kostnader. Vissa menar att vi måste revidera vår traditionella bild av vad ett företag är och hur det är organiserat. Vi går i stället mot ökad flexibilitet och mångfald i sättet att organisera verkamsamheten. nings- och samarbetsformer mellan företag förändras. Det blir allt vanligare att begrepp som virtuell organisation eller imaginär organisation dyker upp. Sådana företag tenderar att ha allt färre anställda. I extrema fall kan det innebära att företaget består av en 4Med basindustri avses de delar av den svenska industrin som producerar relativt standardiserade produkter med anknytning till den svenska råvarubasen..I stort motsvars den av den kapitalintensiva industrisektorn. 5Brulin ,och förbättrad produktivitet. 6Inställning till olika kontraktsformer SAF 1997. Unga och arbete 23 liten grupp, som utnyttjar sina upparbetade nätverk till att genomföra sina idéer. Man hyr in kompetens snarare än bygger upp den inom företaget7. En annan tänkbar utveckling är en mycket hög andel fasta kontrakt men med krav på flexibla löner och arbetsinsatser8. Tjänstesektorn har stor och ökande betydelse för svensk eko- nomi. Det gäller såväl produktionen av tjänster som andelen syssel- satta. Allmänt sett beror tjänstesektorns tillväxt på att efterfrågan på tjänster ökar när inkomsterna ökar. En beräkning som redovisas långtidsutredning (SOU 1995:4) pekar på att när BNP per capita stiger med en procent så ökar tjänstesektorns relativa andel av sysselsättningen med . Det finns även andra förklaringar till tjänstesektorns expan- sion. För det första beror sektorns relativa andel av sysselsättningen på produktivitetsskillnader mellan olika sektorer. I många av de tjänsteproducerande branscherna är det svårt att höja produktiviteten genom ökad kapitalintensitet. Kvaliteten i tjänsten hänger i hög grad samman med hur mycket arbetstid man lägger ner på att producera den. Sysselsättningen måste då öka mer i tjänstesektorerna än i tillverkningssektorerna för att medföra en lika stor produktionsök- ning. Det finns dock skillnader mellan olika delar av tjänstesektorn. Inom vissa områden, som till exempel banker och post, sker en fortlöpande rationalisering genom automatisering som medför mindre behov av personal. Inom vårdsektorn å andra sidan kan rationalise- ringar göras men arbetskraft kan inte i någon högre utsträckning ersättas med maskiner. För det andra kan tillväxten inom tjänstesektorerna också förklaras med statistiska omklassificeringar av verksamhet som tidigare hänfördes till varuproducerande verksamhet. Företagens ökade specialisering och koncentration på kärnverksamheten har lett till att tjänster som tidigare utfördes inom företaget köps in utifrån. En stor del av tjänstesektorns tillväxt kan 7Mega-Byte SOU 1996:181. 8Aktiv arbetsmarknadspolitik SOU 1996:34. 24 Unga och arbete förklaras med sådan så kallad avknoppning av verksamheter som tidigare skedde inom stora företag. Den så kallade gröna sektorn diskuteras som en av de snab- bast växande sektorerna. Det handlar om kretsloppsarbete, återvin- ning och återanvändning, energiomställning och miljöteknik. Här finns anledning att uppmärksamma de positiva samband som finns mellan ökade miljökrav och sysselsättning. Men även tjänstesektorn är föremål för ständiga förändring- ar. Nya livsmönster och värderingar påverkar innehållet i de tjänster vi efterfrågar. har den så kallade upplevelseindustrin expanderat. Allt fler har fått tillgång till ny teknik vilket medfört att allt fler konsumerar upplevelser i form av till exempel film och musik. Datortekniken och CD-rom gör det till exempel möjligt att med rörliga bilder och ljud uppleva uppslagsböcker på ett annat sätt. Dataspelen blir allt mer avancerade. Man kan också se en utveckling mot annorlunda turism med äventyrsresor m.m. Konsumenternas upplevelsebehov har påskyndat utveckling och expansionen av den så kallade underhållningsbra- schen. har branschen ökat från en nivå på några miljar- der kronor till i det närmaste 15 miljarder kronor.Till denna uppräk- ning skall läggas de företag som satsar på utveckling av multimedia. fanns en handfull företag som arbetade med utveckling av multimedia. fanns det 69 företag. De svenska framgångarna inom musikbranschen är välkän- da. , Ace of Base, , Cardigans m.fl har banat väg för en framgångsrik svensk musikbransch. Ett bra exempel är Ace of Base debutalbum som såldes i 17 miljoner exemplar för . betraktas som en av världens mest intressanta producenter av nya rockstjärnor och nya hitlåtar. Underhållningsbranschen är och kommer under en över- skådlig framtid att vara en tillväxtbransch. I är media och underhållning den näst största industrisektorn och den därtill snabbast växande. går i samma riktning. Unga och arbete 25 Tillväxten i ekonomin genererar bara långsamt fler arbeten. Trots den jämförelsevis kraftiga tillväxten ökade sysselsättningen ytterst lite. I synnerhet inom industrin finns det ett mycket svagt samband mellan produktionstillväxt och sysslsätt- ningsökningökning. Stora industriföretag kommer även att svara för en viktig del av sysselsättningen i , men det är i små och medelstora företag som sysselsättningen väntas öka snab- bast. De allra minsta företagen med färre än tio anställda svarar för ungefär en tredjedel av den totala sysselsättningen. Vi kan alltså anta att antalet små företag kommer att öka. Detta innebär sannolikt att vi kan räkna med att andelen i lönearbete kommer att minska och att vi kommer att få allt fler som arbetar i någon form av eget företag. Vi kommer i högre grad att skapa vår egen verksamhet och därmed också ha större möjligheter att påverka fördelningen mellan fritid och arbete. Det pågår en ständig aktivitet på arbetetsmarknaden. Arbetskraftens rörlighet är förhålladevis stor. 1993 var antalet nyanmälda platser till arbetsförmedlingen det lägsta . Trots detta gjordes 790 000 nyrekryteringar. Mer än hälften av de som fick arbete var tidiga- re arbetslösa eller nytillträdande, övriga rekryteringar var arbetsby- ten. Därutöver skedde omkring 160 000 interna arbetsbyten. Ä ven under lågkonjunktur finns det således en betydande aktivitet på arbetsmarknaden. Både arbetslösa och nytillträdande på arbetsmark- naden fick i stor utsträckning arbete. AMS gör bedömningen att ungefär 930 000 nyanställningar gjordes och att det kommer att ske minst 980 000 nyanställningar. Detta betyder att i det närmaste en fjärdedel av arbetskraften kommer att byta arbete . En bra illustration av dynamiken på arbetsmarknaden kan hämtas ur skrift Kommunerna, personalen och framtiden (1996). Av den framgår att om man i stället för att titta på nettosiffrorna, dvs ökningen av antalet anställda, tittar på bruttoför- 9 Aktiv arbetsmarknadspolitk SOU: 1996:34. 26 Unga och arbete ändringarna får man en annan bild. räknar med att man måste nyrekrytera minst 500 000 personer. Av den personal som anställdes 1985 var kvar . Om kommunerna skulle täcka hela sitt behov med nyutbilddade betyder det att de skulle behöva anställa i det närmaste hälften av de unga som lämnar skolan . Den slutsats vi kan dra av utvecklingen av åldersfördelningen i tyder på att behovet av personal inom till exempel äldreom- sorgen kommer att bli stort. Ett annat, sannolikt än större, rekryt- ringsområde kommer bli skolan. Ö ver av dagens lärare är . Det betyder stora avgångar . Det är emellertid inte självklart att de som anställs kommer att ha samma arbetsuppgifter som . Arbetsuppgifter utvecklas och ändrar karaktär och kompetenskraven förändras. Inom vissa områ- den minskar eller försvinner behoven av insatser medan de kan öka drastiskt på andra beroende på förändrad efterfrågan. Unga och arbete 27 2 Ungas syn på arbete 28 Unga och arbete sammanställt resultaten från den enkät vi genomfört i samarbete med SCB mötte inga svårigheter att dem publicerade på en av de stora morgontidningarnas debattsida. Att unga vill ha arbete var en uppseendeväckande nyhet. Detta är ett exempel på att bilden av unga som mindre intres- serade av arbete har växt sig stark. Denna bild bygger dock på en sammanblandning av fakta och fria spekulationer. I följande kapitel ska vi kort beskriva de grundläggande ingredienserna i denna felsyn. Vi ska också presentera forskning om ungas syn på arbete samt resultaten från de utåtriktade aktiviteter som initierat. 2.2Den gängse bilden växer fram har bilden av unga människor som mindre intress- rade av att arbeta växt sig allt starkare10. I forskning, media, utred- ningar och politiska utspel sägs att ungdomar har en ny syn på arbete. Unga tycker inte längre att det är lika viktigt att arbetet ger hög lön och goda karriärvägar. Betydelsefullt är istället att arbetet ger per- sonlig tillfredsställelse. Beskrivningen av detta för många nya sätt att se på arbete och andra frågor har ofta skett i termer lånade från samhällsvetaren . Ingle- hardt11. Han menar att andelen individer med så kallade posmateri- listiska värderingar ökar i det avancerade industrisamhället. Ö kningen sker i takt med stigande materiell välfärdsnivå och längre utbildning. Postmaterialistiska värderingar vad gäller arbete är till exempel att betona arbetets betydelse för personlig utveckling och goda sociala kontakter. Materiella värderingar av arbete är till exempel att lägga tonvikt vid försörjning och karriärmöjligheter. Inglehardts forskning har också visat att unga i högre grad än 10För en utförligare beskrivning seArbete, arbetslöshet och ungdomars fram- tidstro, , /, 1993. Inglehart Culture shift in advanced industrial society, , 1990:484. Unga och arbete 29 äldre uttrycker postmaterialistiska värderingar . Störst skillnader fanns mellan de unga som var välutbildade och lågutbildade äldre. I har påvisat samma mönster i en enkätstu- die med ungdomar mellan . De som studerade eller både studerade och arbetade hade i högre grad postmaterialistiska värde- ringar än de som arbetade eller var arbetslösa. kvinnor i högre grad än män postmaterialistiska värderingar . Ä ven kom man i studier fram till samma mönster. I efterdyningarna av dessa menade många att ungas nya värderingar gjorde att de inte ville jobba inom industrin. Vem skall göra jobben? Om ungdomar och industriarbete på 90- talet, diskuteras ungdomarnas inställning till industriarbete som en samhällsfara 15. Författarna pekar på ungdomarnas inställning som en viktig orsak till industrins expansionsproblem. hade dessa problem haft andra orsaker men skulle de komma att bero på ungdomarnas ointresse. forskning visade dock att andelen unga jämfört med andelen vuxna tvärtom hade ökat inom industrin sedan början av 70- talet16. Att unga som arbetade inom industrin till antalet hade sjunkit förklarades framförallt av att det totala antalet sysselsatta i industrin hade sjunkit. Att unga skulle rata jobben i industrin var inte sant. Den koppling som gjorts mellan ungas förändrade syn på ar- betets innehåll och en ovilja att ta mindre spännande arbetsuppgifter kan därför med fog ifrågasättas. Men bilden av unga som mindre intresserade av arbete än tidigare generationer tycks ha rotat sig. menar att man i den allmänna diskussionen om ungas syn på arbete utifrån forskning kring ungas syn på det ideala arbetets innehåll dragit den förhastade slutsatsen att unga inte vill ta vilket arbete som helst. Man har således kopplat samman två skilda frågeställningar. För det första har vi frågan om det ideala arbetet. För det andra har vi frågan om intresset av att 12Dessa resultat gäller dock inte enbart synen på arbete, a.a. 13Värderingar och förhållningssätt till arbete bland ungdomar i , Gamberale, Sconfienza och , , 1996:19. 14Se till exempel Ungdomars erfarenheter av industriarbete och , /SAFO skriftserie nr 1, 1986 och Ungdomars syn på industriarbete i tre industriföretag, , , 1989. 15Torsten Madsén (red. ), 1988. 16Ungdomars etablering på arbetsmarknaden, , 1990. 30 Unga och arbete Den frågan kan självklart inte besvaras genom att titta på hur man ser på det ideala arbetet. I syfte att teckna en mer sannfärdig bild av hur unga ser på arbete är det därmed viktigt att skilja dessa frågeställningar åt. I den följande sammanfattningen av forskningen på området presenterar vi därför först forskning som kan besvara frågan om unga vill arbeta överhuvudtaget. Därefter kommer en presentation och diskussion av resultat kring ungas syn på det ideala arbetet och arbetets innehåll. sammanfattar i litteraturstudienUngas syn på arbete forskningen kring ungas inställning till arbete fram .