sou · GLB370 · 1998-01-01 00:00:00 — SCF arbetar genom civilförsvarsföreningarna med att på uppdrag av kommunerna rekrytera, utbilda och öva personal för hemskyddsorganisationen. Hemskyddspersonalen kan bistå kommunen vid större påfrestningar i fredstid och vid höjd beredskap. /97 fanns 55 000 medlemmar och 32 000 hemskyddsombud. CFB) är huvudorganisation för de sammanlagt 28 regionala FBU-förbunden (FBU=Frivillig befälsutbildning), som vänder sig till befäl inom armén och kustartillerist och som i sin tur är förgrenade på ca 275 lokala FBU-föreningar. I CFB ingår även fyra direktanslutna förbund med riksrekrytering. De är , , militärtolkar och Förbundet fältpostbefäl. CFB vänder sig främst till värnpliktigt befäl, reservofficerare och hemvärns- befäl, men i viss utsträckning också till meniga som t.ex. önskar genomgå befordringsutbildning. Inom CFB bedrivs också ungdomsverksamhet. Huvuddelen av den utbildning som genomförs är s.k. kompletteringsutbildning, dvs. utbildning som kompletterar den militära grund- och repetitionsutbildningen. Syftet är att de enskilda befälen skall bibehålla eller öka kompetensen i sina krigsbefattningar. Antalet medlemmar i var /97: 37 084. Flygfältsingenjörsföreningarna (FIFF) är tre till antalet men har en gemensam förbundsstyrelse och definieras i frivilligförordningen som en enda fri- villig försvarsorganisation. De tre grundorganisationerna, , Mitt resp. Nord, administrerar självständigt större delen av Uppgiften är att medverka vid rekrytering och krigsplacering av nya flygfältsingenjörer och vid planläggning och genomförande av årliga fältarbetskurser samt att sammanställa och distribuera information av intresse för medlemmarna. Antalet medlemmar /97 i de tre föreningarna tillsammans: 819. () omfattar 13 flygvapenförbund och 7 flygvapenföreningar. Syftet är att på frivillig väg utbilda värnpliktiga meniga och befäl, främst från flygvapnet. Utbildningen bedrivs i bastjänst, i tjänstegrenarna: transport, sjuktransport, markförsvar och underhåll, samt inom LOMOS (luft- och markobservations- system) i tjänstegrenarna: observations-, vakt-, expeditions-, underhålls- och transporttjänst. Härutöver utbildas instruktörer, kurschefer, föreningsfunktionärer m.m. Ungdomsverksamhet och försvarsinformation är andra mycket stora verksamheter inom FVRF. Antalet medlemmar var /97: 11 587. () omfattar sex personaltjänstföreningar - två i varje militärområde - och , som är rikstäckande. Förbundet har till uppgift att rekrytera och utbilda personal som handhar frågor rörande personaltjänstverksamhet inom Försvarsmakten. Utbildningen sker i huvudsak som centrala veckoslutskurser och regionala veckoslutskurser i för personaltjänsten aktuella ämnen, krishantering och fältartistverksamhet. genomför förbundet veckoslutskurser i krishantering och veckoslutskurser i debriefing. Utbildningen syftar till att föra ut kunskaper om krishantering både för Försvarsmaktens behov och för samhället i övrigt. rekryterar och utbildar fältartister för Försvarsmaktens behov. Föreningen medverkar även i krigsplaceringsarbetet. genomför två veckors central utbildning, innefattande viss totalförsvars- utbildning och vidareutbildning av fältregissörer. Delar av utbildningen inriktas särskilt mot tjänstgöring vid FN-förband och andra internationella missioner. Antalet medlemmar var /97: 1 205. (SVK RF) omfattar 17 lokalt verksamma sjövärnskårer. SVK RF bildades som arvtagare till den sjövärn- sorganisationen. Sjövärnskårernas uppgift är huvudsakligen att bedriva frivillig befälsutbildning av befäl i marinen och hemvärn med uppgifter genom kompletteringskurser. De skall också medverka till att krigsförbandskurser genomförs och till bemanning av minsvepningsflottiljer. Kårerna bedriver också försvarsupplysning och ungdomsutbildning. SVK RF anordnar en omfattande ungdomsutbildning med syfte att bereda ungdomar en meningsftill sysselsättning och väcka deras intresse för en karriär till sjöss, sprida försvarsinformation samt skapa internationella kontakter. Antalet medlemmar /97: 5 062. () är en frivillig försvarsorganisation som är öppen för alla med en uppgift inom totalförsvaret. En betydande del av landets hemvärnsbefäl är medlemmar. HBR bedriver utbildning vad avser hemvärnschefers kompetens, kunskap och förmåga att samverka med andra men även vad avser ledarskap inom nivån plutons- och gruppchefer. Därutöver bedriver HBR försvarsupplysning och rekrytering. Antalet medlemmar /97: 5 288. () bedriver inom sju lokala eller regionala föreningar utbildningsverksamhet för reservofficerare inom kustartillerist och anordnar tävlingar i bl.a. fältidrott och . Utbildningsutbudet består bl.a. av ledarskap, krishantering och folkrätt. Antalet medlemmar /97: 822. Svenska Arméns och () omfattar 25 lokalavdelningar fördelade över hela landet. SAFR har som grundläggande syfte att verka för reservofficersinstitutionens utveckling till gagn för landets försvar och samhörighet mellan reservofficerare genom försvarsupplysning, rekrytering och övrig utbildning. Utbildningsarbetet omfattar ett brett spektrum av aktiviteter, som försvarsupplysning, ledarskap, truppslagsspecifik träning m.m. Tävlingar i fältidrott och anordnas Antalet medlemmar /97: 4 000. () bedriver verksamhet för reservofficerare inom flottan, både centralt på förbundsnivå och i tre regional- avdelningar. Denna verksamhet består dels i att SFRO är en samarbetslänk för att upprätthålla en regelbunden kontakt mellan Försvarsmakten och medlemmarna, dels teoretisk och praktisk utbildningsverksamhet. SFRO anordnar bland annat kurser i sjötaktik, sambandstjänst, skyddstjänst, internationell rätt samt navigeringsövningar och föredrag. Antalet medlemmar /97: 845. () verkar med ett tiotal föreningar över hela landet för att ge värnpliksofficerare möjlighet till frivillig befälsut- bildning, , fältsport, försvarsupplysning m.m. samt bevakar värnpliktsof- ficerarnas intressen i förhållande till myndigheter m.m. Antalet medlemmar /97: 2 500. Frivilliga skytterörelsen (FSR) omfattar 27 regionala verkande skytteförbund, som i sin tur är indelade i 128 skyttekretsar, till vilka sammanlagt 1 376 lokala skytteföreningar är anslutna. Verksamheten består av utbildning i skjutning med gevär, korthållsgevär, luftgevär, kulsprutepistol och automatkarbin. Automatvapenutbildningen sker huvudsakligen med personal ur hemvärn och övriga frivilliga försvarsorganisa- tioner. FSR administrerar och svarar för () verksamhet. SSO verksamhet innebär kontroller i samverkan med polismyndigheter av de ca 5 000 skjutbanor (motsv) som ägs av skytteorganisationerna. FSR administrerar även den del av det statliga bidraget från Försvarsmakten som är avsett för resp. . Antalet medlemmar /97: 112 280. () omfattar 24 klubbar över hela landet. Förbundets verksamhet består av grundläggande hopputbildning, instruktörsut- bildning, hoppmästarutbildning och funktionärsutbildning. finns befäl och fallskärmsjägare som har utbildats inom armén på fallskärmsjä- garskolan och som genom SFF:s aktiviteter kan vidmakthålla och utveckla sina hoppkunskaper. Ungdomar fr.o.m. kan inom SFF skaffa sig erfarenhet för att söka kvalificera sig för värnpliktstjänstgöring som fallskärmsjägare. Antalet medlemmar /97: 3 728. () omfattar 26 pistolskyttekretsar till vilka drygt 600 lokala föreningar är anslutna. Förbundet bedriver tävlingsverk- samhet med pistoler, revolvrar m.fl. enhandsvapen (banskjutning, fältskjutning, kombinationsgrenar, skidskytte, springskytte, luftpistolskytte). Större delen av det statliga anslag som förbundet erhåller administreras av , medan den mindre del som härrör från Försvarsmaktens budget distribueras genom Frivilliga skytterörelsen. Antalet medlemmar /97: ca 50 000, varav ca 20 000 aktiva skyttar. () omfattar 23 distrikt med sammanlagt drygt 900 lokalföreningar. Förbundets uppgift är att administrera och främja svenskt sportskytte. Förbundet är verksamhet med barn-, ungdoms-, bredd- och elitidrott och har för detta en bred utbildningsverksamhet. Verksamheten omfattar gevärs- och pistolskytte samt lerduveskytte och viltmålsskytte. SSF är som specialförbund anslutet till och får via detta en del av det statliga bidraget till idrottsrörelsen. Antalet medlemmar /97: ca 135 000, varav ca 60 000 aktiva skyttar. Ett gemensamt samarbetsorgan - () - har bildats för att underlätta samverkan i olika frågor som berör frivilligförsvaret. Till FOS är samtliga de 24 organisationer som nämns i frivilligförordningen anslutna, och därutöver ingår som adjungerade medlemmar dels det till armén hörande hemvärnet, dels de två fristående ideella organisationerna () och och Försvar (CFF). FOS huvuduppgifter är att -främja totalförsvarsintresset, försvarsviljan och ett folkligt förankrat starkt totalförsvar -behandla frågor av gemensamt intresse -verka för ömsesidig information mellan organisationerna -representera de frivilliga försvarsorganisationerna i vissa frågor, när så beslutats av FOS. FOS finns på central nivå i , på regional nivå (länsvis) och i vissa fall på lokal nivå. FOS kan åta sig uppdrag som är av gemensamt intresse för organisationerna, om dessa så beslutar. har t.ex. FOS, på uppdrag av Ö verstyrelsen för civil beredskap (Ö CB), genomfört en förstudie om lokala beredskapscentra. 3.3Planering, budgetering och finansiering av verksamheten 3.3.1Gällande finansieringssystem i stort Frivilliga försvarsorganisationer erhåller statliga medel till den del av deras verksamhet, som anges i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet, dvs. för försvarsupplysning, rekrytering och utbildning. Fr.o.m. gäller ett nytt system för finansiering av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Det nya systemet syftar till att ge de frivilliga försvarsorganisationerna bättre möjligheter att verka i större ekonomisk trygghet och stabilitet genom att en del av de medel som tilldelas organisationerna blir relativt oberoende av eventuella fluktuationer i utbildningsverksamheten. Syftet med det nya systemet har även varit att få ett förtydligande av de frivilliga försvarsorganisationernas ställning som enskilda frivilliga sammanslutningar samt att ge dem ökad självständighet. Det skall också kunna förbättra statsmakternas möjligheter till mål- och resultatstyrning. De statliga medlen till de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet fördelas på två huvudområden. Den ena delen avser regeringens bidrag till de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet vad gäller ledning/administration, rekrytering och försvarsupplysning och finansieras genom ett särskilt anslag (D 6). Den andra delen avser de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet och finansieras genom medel inom ramen för anslagen till Försvarsmakten (A 1) avseende det militära försvaret och Befolkningsskydd och räddningstjänst (B 3) samt Hälso- och sjukvård (B 6) avseende det civila försvaret. Om denna principiella uppdelning av de statliga medlen i två delar uttalade sig försvarsutskottet i samband med totalförsvarsbeslut på följande sätt: "Utskottet har i ett tidigare sammanhang (bet. 1993/94:FöU9) framhållit att organisationernas grundläggande verksamheter, rekrytering av medlemmar och försvarsupplysning, har ett klart och tydligt egenvärde för hela totalförsvaret. Ett statligt stöd till denna verksamhet bör därför inte enbart hänföras till krigsorganisationens kvantitativa eller kvalitativa behov av utbildad personal, utan även lämnas som ett allmänt stöd till den frivilliga försvarsverksamheten. Utskottet vidhåller den uppfattningen". (1996/97:FöUl, s. 242). 3.3.2 Planerings- och budgetprocessen Den statliga planerings- och budgetprocessen framgår översiktligt av figuren på nästa sida. Reglerna för dialogen mellan statsmakterna och myndigheterna framgår av särskilda förordningar, främst förordningen om myndigheters årsredovisning m.m. (SFS 1996:882). Planeringen skall vara långsiktig () och mer preciserad för . De myndigheter som har behov av utbildad frivillig personal till det civila resp. det militära försvarets krigsorganisation (motsv) begär in förslag till uppdrag från berörda organisationer och behov av medel för uppdragens genomförande. Detta sker i form av särskilda dialoger och utväxlande av planerings- och budgeteringsdokument mellan myndigheterna och de centrala delarna av organisationerna. För att underlaget till myndigheterna skall kunna utformas på ett ändamålsenligt sätt behöver de centrala frivilligorganisationerna i sin tur detaljerat underlag från regionala förbund (motsv) och lokala föreningar (motsv). Denna process ansluts tidsmässigt till den som gäller mellan myndigheterna och regeringen och utformas efter regler som resp. myndigheter själva fastställer. Dessa regler innehåller bestämmelser för delrapporteringar, periodvisa analyser av genomförd verksamhet, prognoser för framtiden, rekvisitioner av medel m.m. m.m. Reglerna är inte samordnade myndigheterna emellan och leder till ett omfattande administrativt arbete inom organisationerna på såväl central som regional/lokal nivå. De överenskommelser, som träffas i dialogen hösten/vintern före det att budgetunderlaget (BU) skall lämnas till regeringen, arbetar resp. myndighet in i sina samlade äskanden i BU till regeringen per . Inom Ö CB och Försvarsmakten (FM) sker ett parallellt arbete med att iord- ningsställa ett samordnat och samlat planeringsunderlag (PU) för hela det civila försvaret resp. det militära försvaret. Där vägs samtliga funktionsansvariga myndigheters () önskemål om resurser ihop, alltså även de förslag till äskanden som myndigheterna kan ha beträffande de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet kommande budgetår (1998). De BU som inlämnas av de enskilda myndigheterna med anspråk på insatser från frivilligorganisationer, skall åtgärds- och kostnadsmässigt överensstämma med Ö CB:s PU. Motsvarande gäller internt inom Försvarsmakten. I regleringsbreven (RB) anger regeringen villkoren för myndigheternas verksamhet under kommande budgetår (1998). Här anges också regeringens översiktliga regler för myndigheternas åtgärder och resurser i fråga om de frivilliga försvarsorganisationernas insatser detta år - se avsnitt 3.3.4. I samband med att BU färdigställs formulerar myndigheterna sina olika uppdrag (preliminära och slutliga) till berörda frivilligorganisationer. Uppdragen styrs främst av behoven för verksamheten vid höjd beredskap och grundas på frivilligorganisationernas rekryterings- och ut- bildningsmöjligheter. Uppdragens art och omfattning anges i vissa fall i avtal mellan respektive myndighet och utbildningsansvarig frivilligorganisation. Avtalen kan omfatta en långsiktig inriktning samt för det förestående budgetåret överenskomna uppdrag. Frivilligorganisationerna får ekonomisk ersättning samt i vissa fall bistånd i annan form från uppdragsgivande myndigheter - se avsnitt 3.3.3 - 3.3.5. Uppdragen redovisas av frivilligorganisation enligt anvisningar från respektive myndighet. Särskilda bestämmelser härför framgår av "försvarsverksamhet (HFriv)" som är Försvarsmaktens och Arbetsmark- nadsstyrelsens (AMS) gemensamma inriktning för verksamheten. Enligt regleringsbrevet är berörda myndigheter återrapporteringsskyldiga för bl.a. frivilligverksamheten. Denna rapportering redovisar myndigheterna i sina årsredovisningar (Å R). De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet finansieras med *Egna medel (medlemsavgifter, insamlingar, avkastning från eget kapital m.m.). *Statliga medel för två ändamål, nämligen för organisationsstöd och för uppdragsersättning. *Bistånd i annan form, t.ex. med lokaler, fordon och instruktörer. De frivilligas tjänstgöring vid krigsförbandens (motsv) övningar finansieras som förbandens personal i övrigt utom i fråga om dagpenning och dagersättning, som organisationerna själva bekostar. Ä ven om dessa resursströmmar har olika syften och riktas mot olika delar av verksamheten är de ändå till del ömsesidiga förutsättningar för varandra. Finansieringsformerna åskådliggörs i skissen på nästa sida. Organisationsstödet är avsett att underlätta organisationernas verksamhet avseende främst ledning/administration, försvarsinformation och rekrytering. Bidragen är inte uppdragsstyrda. Bidragen utgår ur anslaget D 6 "Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret". Uppdragsersättningen är avsedd att täcka kostnader för utbildning. Ersättningarna är uppdragsstyrda, dvs. uppdrag, handlingsregler och resurser anges av respektive myndighet i dialog med berörda organisationer. Ersättningarna utgår ur tre myndighetsanslag, nämligen *anslaget A 1 vid Försvarsmakten, program 13 "För krigsorganisationen gemensamma resurser" *anslaget B 3 vid (), funktionen "Befolkningsskydd och räddningstjänst". En anslagspost disponeras av AMS. *anslag B 6 vid (SoS), funktionen "Hälso- och sjukvård i krig m.m.". Anslagen D 6, A 1 och B 3 bereds vid försvarsdepartementet, anslaget B 6 vid . Anslagen B 3 och B 6 ingår i den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret. Bidragsflödet mellan myndigheter och organisationer framgår av skissen på nästa sida. Från myndigheterna har utredningen fått följande uppgifter om anslagens fördelning 1990/91-1997. Uppdelningen på organisationsstöd och utbildning började med /95. När uppdelningen av tidigare anslag gjordes så bedömdes schablon- mässigt att därav fortsättningsvis borde utgå som organisationsstöd och som uppdragsersättning för utbildning. Det är en allmänt utbredd uppfattning att denna schablon är särskilt aktuell. Försvarsmakten (tkr) ORG 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 97 18 mån SBF2) (utb.) (utb.) - 2 0581) 1)Ö verföring /96. SoS äskade enbart medel för utbildningsuppdrag . Beträffande behovet av medel för organisationsstöd blev det ett missförstånd mellan SoS och AMS vilket gjorde att det inte blev något äskande för stöd . Detta förklarar de låga beloppen. Medelstilldelningens utveckling är, som framgår av tabellerna, relativt stabil och i vissa fall något ökande. I praktiken har dock köpkraften försämrats i samband med mervärdesskattens (moms) införande. Som exempel kan nämnas att av för befälsutbildning anslag 1995/96 (18 mån) på så uppskattas de momsbelagda varorna och tjänsterna uppgå till ca , av vilket belopp utgör moms. Följande framhålls beträffande de olika anslagen i försvarsdepartementets (Fö) resp. () regleringsbrev: D 6 (Fö) Från anslag D 6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret fördelas bidrag från de frivilliga försvarsorganisationerna för ledning/admini- stration, försvarsupplysning och rekrytering. En del organisationer får en del av anslaget D 6 från flera myndigheter (se s. 21), bl.a. beroende på att det i nuvarande system finns en koppling mellan D 6 resp. A 1/B 3/B 6. Å terrapportering: Försvarsmakten, och Arbetsmark- nadsstyrelsen skall i årsredovisningen redovisa de frivilliga försvarsorganisatio- nernas verksamhet . Uppdrag: Försvarsmakten, och skall i årsredovisningen redovisa antalet nya avtal samt andelen nya avtal med kvinnlig avtalspersonal. För anslagspost 1, 2 och 3 sker kvartalsvis utbetalning efter rekvisition från respektive frivilligorganisation. Försvarsmakten får från anslagspost 1 lämna bidrag till vissa militära tidskrifter m.m. med sammanlagt . Försvarsmakten, och skall som villkor vid lämnade av bidrag till frivilligorganisationerna utfärda föreskrifter om redovisning m.m., samt föreskriva att mottagaren på begäran skall ge tillfälle att granska hur bidraget används. A 1 (Fö) I regleringsbrevet framhålls för Försvarsmakten att myndigheten bl.a. skall -förbereda inrättandet av enheter för bl.a. stöd till frivillig försvarsverksamhet och kontakt med kommuner främst inom de utökade försvarsområdena. Enheterna bör vara lokaliserade med närhet till och -vidmakthålla de frivilliga försvarsorganisationernas utbildning på i stort oförändrad ekonomisk nivå. Avtalsuppfyllelsen skall öka. Beträffande anslaget A 1 sägs bl.a. "För ersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet har budgeterats ." "Av anslaget skall efter regeringsbeslut högst betalas ut till frivilliga försvarsorganisationer för stödjande verksamhet i ." B 3 (Fö) Kostnaderna på anslaget fördelas i regleringsbrevet på följande sätt: Ersättning för utbildning av frivilliga försvars- organisationer, (ram) Ersättning för utbildning av frivilliga försvars- organisationer, (ram) "och skall under vidmakthålla de frivilliga försvarsorganisationernas utbildning på i stort oförändrad ekonomisk nivå." "Av anslaget skall efter regeringens beslut högst betalas ut till frivilliga försvarsorganisationer för stödjande verksamhet i ." B 6 (S) I regleringsbrev anges i samband med redovisningen av totalt belopp och villkor för anslaget B 6 att "medel har beräknats för frivillig- organisationernas medverkan inom funktionen Hälso- och sjukvård i krig m.m.". Vilka dessa medel är, redovisas inte. Uppföljning, redovisning, utvärdering m.m. Ö vergripande regler för uppföljning, utvärdering m.m. finns i HFriv. Där framhålls bl.a. följande: Myndighet följer upp att utbetalade medel används för angivet ändamål och mot uppsatta mål under budgeterad period. Detta sker bl.a. genom att organisationerna rapporterar vid tider, som respektive myndighet anger. Uppdragsersättning, som inte kunnat förbrukas av organisation under angiven period och för angivet ändamål, kan återkrävas av tilldelande myndighet. redovisar bidrag och uppdragsersättningar enligt rutiner, som anges av respektive myndighet. Redovisning sker mot den slutbudget som organisationerna har upprättat vid budgetårets början. Redovisningen skall granskas av organisationernas revisorer, som avger ett revisorsintyg, vilket bifogas redovisningen till resp. myndighet. Utbildning redovisas i antal utbildade per utbildningsområde och kostnaderna för dessa samt en utvärdering av verksamheten sett mot målen. För avtalsorganisationerna skall dessutom antalet nya avtal redovisas. Organisationernas verksamhetsberättelsen insänds till respektive myndighet. Myndigheterna utvärderar genomförda uppdrag och inarbetar redovisningen av frivilligverksamheten i sina årsredovisningar till statsmakterna. Av redovisningen skall också framgå hur stort myndigheternas stöd varit samt tillgången på avtalsbunden personal. Redovisningen av organisationsstödet (D 6) ges av myndigheterna i särskild bilaga till årsredovisningen. Därutöver utger Försvarsmakten, SRV, AMS och SoS egna "regelverk" i anslutning till långsiktiga, liksom budgetårsvisa uppdrag till organisationerna. 3.3.5 Bistånd i annan form Utredningen skall enligt sina direktiv kartlägga "myndigheters stöd och bistånd". Med den innebörd som utredningen lägger i detta, dvs. att tillhandahålla tjänster i form av lokaler, fordon, materiel av skilda slag, skjutbanor, övningsfält m.m., är det i första hand Försvarsmakten och i någon mån SRV som bistår organisationerna i egentlig mening. Den följande redovisningen grundar sig på underlag som utredningen inhämtat från dessa båda myndigheter. För att undvika sammanblandning med organisa- tionsstödet använder utredningen för sin del enbart uttrycket "bistånd" i det följande. Försvarsmaktens uppgift att ange mål för utbildningen för krigsorganisationens behov, fördela medel osv. samt att till regeringen återredovisa frivilligverk- samheten kräver att Försvarsmakten centralt, regionala och lokalt organiseras för denna uppgift. I högkvarteret organiseras en för Försvarsmakten gemensam frivilligavdelning, i arméns försvarsområdensförband organiseras hv/frivavdelningar, i marinens marinkommandostaber hv/frivavdelningar (motsv) samt i flygvapnets utbild- ningsförband och skolor organiseras frivilligavdelningar (motsv). Många av Försvarsmaktens kaderorganiserade förband, utbildningsförband, skolor och centra deltar med resurser i genomförandet av den frivilliga utbildningen. Försvarsmaktens bistånd delas praktiskt upp i: *bistånd till utbildningsverksamhet för främst krigsorganisationens behov *bistånd till övrig frivilligverksamhet.