sou · GLB3149 · 1998-01-01 00:00:00 — Hur realistiskt är det att förvänta sig en stängning av kärnkraftverk i kandidatländerna, med eller utan deras anslutning till EU? Som påpekades i Kapitel 3 har inga reaktorer i kandidatländerna och i andra östländer, utom den havererade Tjernobylreaktorn och ytterligare två reaktorer på samma förläggningsplats, stängts fram till . har i sina förhandlingar om finansiering av energisatsningar med , , och ställt hårda krav på stängning av kärnkraftverk som motprestation, utan att i realiteten uppnå något sådant resultat. Det finns ett antal skäl som talar mot att kandidatländerna är villiga att avveckla hela eller delar av sina kärnkraftprogram: 1.Trots att kandidatländerna har ett överskott av installerad elproduktion prognosticerar de förbättrade ekonomier och därmed elkonsumtion. Själva inträdet i EU ses naturligtvis som en ekonomisk motor; 2.De kandidatländer som har möjlighet att exportera elektricitet är angelägna om att utnyttja denna inkomstkälla; 3.Befintliga produktionsresurser för icke-kärnkraftel fordrar import av kol eller olja till världsmarknadspriser. Om importen sker från kan försörjningstryggheten ses som otillräcklig; 4.Kandidatländernas kärntekniska expertis och deras politiker kan ha en annan bedömning än de västliga experterna av de egna reaktorernas säkerhetsnivå. Från en sådan utgångspunkt är krav på stängning av reaktorer i kandidatlandet, men inte i nuvarande EU, inte sakligt motiverade; 5.Kandidatländerna kan anse sig sakna ekonomiska möjligheter att stänga kärnkraftverk, oavsett vilket stöd som kan fås från EU; 6.Kärnkraftprogram är kopplade till nationell prestige som inte gärna slumpas bort. 7.De kärnkraftprogram i kandidatländerna som bygger på sovjetisk teknologi har också ekonomisk värde för (försäljning av bränsle). Utöver den prestigeförlust för rysk teknik som ett stängande av sådana verk skulle innebära, så kunde stängning också ge oönskade precedensfall för den ryska kärnkraftens fortsatta drift. Stöd från , i olika former, för fortsatt drift av kärnkraftreaktorerna i kandidatländerna är därför fullt möjligt. Några av skälen i listan ovan kan belysas med som exempel, först en nedläggning av INPP. INPP eller den litauiska staten har inte fonderat medel för framtida omhändertagande av utbränt bränsle eller för nedläggningskostnader. I en studie av de totala driftkostnaderna för INPP 1 och 2 som gjordes 1994 för SKI uppskattades kostnaden för nedläggning till mellan 200 och (penningvärde). En fondering av mellan 20 och beräknades då behövas för att täcka kostnaden för nedläggning med start för block och för block 2. Kostnaderna för omhändertagande av använt bränsle borde, enligt samma studie, täckas av årliga avsättningar av , som i realiteten bara är en liten del av denna summa. Vid en tidig nedläggning skulle alltså stora engångskostnader uppstå för bränslets omhändertagande. Vidare skulle en nedläggning av kräva investeringar i tekniska och miljömässiga förbättringar i befintliga fossilkraftverk, som huvudsakligen producerar ersättningskraft för INPP. Dessa investeringar måste till stor del betalas i hårdvaluta eftersom inhemsk teknik för ändamålet saknas. Likaså måste framtida bränslekostnader (som blir högre än dagens kärnbränslekostnader) betalas i hårdvaluta med intjänade exportinkomster från andra sektorer eftersom inkomster från export av elkraft bortfaller. En renovering av INPP 1 och 2 för drift längre än respektive skulle omfatta bland annat tubbyte i härden. uppskattades kostnaden för tubbyte till per reaktor, vilket dels förefaller vara en låg siffra, dels inte torde inkludera tillkommande produktionskostnad för ersättningskraft. Kostnaden för renovering måste t ill stor del betalas i hårdvaluta till , som ensamt behärskar tekniken. Till övervägande del skulle dock investeringen, liksom framtida kärnbränslekostnader kunna betalas genom elexport, eftersom INPP kan producera långt mer el än självt behöver. För skulle att sådant arrangemang kunna vara ekonomiskt fördelaktigt, både vad gäller renoveringen och framtida bränsleleveranser. Dessutom finns alla skäl att anta att skulle göra mycket för att förhindra en nedläggning av de två modernaste RBMK-reaktorerna, när de själva inte har för avsikt att lägga ned sina egna äldre reaktorer. EEA 1995; Europes Environment, The Dobris Assessment. (Eds.Stanners & Bourdeau). EMEP/MSC-W Report 1/96. Status Report 1996, , Blindern, . Europes Environment, Statistical Compendium for the Dobris Assessment. ECSC- EC-EAEC, and , 1995. Grennfelt P., Hov Ö. & Derwent D. Second Generation Abatement Strategies for NOx, NH3, SO2 and VOCs. Ambio, Vol. 23: 425-433. HELCOM Third Periodic Assessment of the State of the Sea, 1989 - 1993. Hjellbrekke, A.-G. Ozone measurements 1993-1994. EMEP/CCC-Report 1/96. for , N-2001 , . Kärenlampi, L. & Skärby, L., (Eds.) Critical Levels for Ozone in Europe: Testing and Finalizing the Concepts. Report - Univ. of , Dept. Sluyter, R.J.C.F. (editor), in major cities. Part I: Scientific Background Document to Europe's Environment, NILU, 1995. SNV Rapport 4735; Kväve från land till hav. Statistiska Meddelanden Na 18 SM 9601.Utsläpp till luft i av svaveloxid, kväveoxider och koldioxid, 1995. SCB, , 1996. UN/ECE Convention on . European Commission and ICP . in Europe.1997 Executive Report, and , 1997. Vem förorenar ?, , 1997. (In press). WHO riktlinjer för luftkvalitet (AQG). (Under publicering). Övrig litteratur som använts i arbetet: Environmental Implications of EU Membership of Estonia, , and . B.Hägerhäll, K.Berbeka, T.Kaasik, T.Kallaste, D.Pivoriunas, A.Plate & J.Sukyte (Eds.). , ISBN 91 88714-30-6. Third draft report. Analysis of the Environmental Implications for and the Baltic Sea Area. , O. & Thorsnes, T. (eds.) in the past and the present - an integrated study of geology, chemistry, hydrography and microfossil ecology. geologiske undersÆkelse, , . Special Publication No. Environmental Performance in Countries. Progress in the 1990s. The Environment of Europe. Siffror om naturmiljön i europeiska länder. /CEU (1997). Denisov, N.B., Mnatsakanian, R.A. Emvironmental Reporting in Central and Eastern Europe: A Review of Selected Publications and Frameworks. /DEIA/TR.97-6, GA/205031-97/1, and CEU/50-97.1 HELCOM, 1996. Third Periodic Assessment of the State of the of the Baltic Sea, 1989-1993; Executive Summary. HELCOM, 1996, Third Periodic Assessment of the State of the of the Baltic Sea, 1989-1993; Background document. Kväve från land till hav. , , Report 4735. (1997) . CCET/ENV(97)50 (1996) Environmental Performance Reviews, . Ministry of the Environment of Estonia, () , 1995. in Estonia 1985-1990. Environmental Report 3. , , 1992. Commission for Europe. 16 January, 1986, National Environmental Strategy Estonia. HELCOM, 1993. Second Baltic Sea Pollution Load Compilation. UN DPCSD (1997). Special Session of the General to Review and Appraise the Implementation of , Country Profiles - . (/dpcsd/eartsummit/hunga-cp.htm) Ministry for Environment and Regional Policy (1997).State of the Environment in . (/angol/index.htm). of the Environment Report. (Draft Summary) - Ballerina Version , Environmental Consultation and Monitoring Center, . National Environmental Policy Plan for . Accepted by the Cabinet of Ministers of the Republic of on , 1995. Environmental Protection Department. Chapter 12, Environment. Environment: Status, Processes, Trends. Environmental Protection Ministry of the Republic of , 1995. National Environmental Strategy. Republic of , Final Report. , , October 1995. Aamlid, D. Symptoms of sulphur dioxide injury to some boreal plants.In: , R., Aalto, R. & , M-L. (eds.) pathological research in northern with a special reference to abiotic stress factors. Extended SNS meeting in pathology in Lapland, , 3-7 , 1992. Metsäntutkimuslaitoksen tiedonantoja 451: 93-102. Effects of air pollutants on terrestrial ecosystems in the border area between and . from the second symposium Svanvik, , 3-5.10.94. E. LÆbersli & K. Venn (eds. ), Direktoratet för Naturforvaltning, , . Environmental Performance Reviews. with the Economies in Transition. , 75775 Cedex 16. of the Environment in . Damage and Remedy. Environmental Protection, . Agenda 2000 - Commission Opinion on Application for Membership of Union. DN: DOC/97/16, , 15 1997. UNDP (1996). : Human development Report 1996. (/undp/rbec/nhdr/1996//) UN DPCSD (1997). Special Session of the General to Review and Appraise the Implementation of , Country Profiles - . (/dpcsd/earthsummit/romn-cp.htm) UNDP (1996). : Human development Report 1996. (/undp/rbec/nhdr/1996/slovak/) UN DPCSD (1997). Special Session of the General to Review and Appraise the Implementation of , Country Profiles - . (/dpcsd/earthsummit/slok-cp.htm) UN DPCSD (1997). Special Session of the General to Review and Appraise the Implementation of , Country Profiles - . (/dpcsd/earthsummit/slove-cp.htm) of the (1995). State Environmental Policy. of the (1996). Environmental annual report 1995. UNDP (1996). : Human development Report 1996. (/undp/rbec/nhdr/1996//) Ministry for Environmental Protection and Nuclear Safety of (1996). State of Environment in . (/ciesin/envinfo/ukrsoe.htm). (www-node in cooperation between UNDP (United nations Development Programme), CIESIN (Consortium for International Earth Science Information network) and SDNP ().