sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppfattningen om att det råder reciprocitet bygger på att båda parter upplever och definierar det så, och ser det som bådas aktiva deltagan- de och medverkan i att skapa en gemenskap. Om den ena parten börjar ifrågasätta detta och tycker att hon – eller han – gör betydligt mer än den andre, då tar ett skuldekonomiskt tänkande vid, med jämförelser av insatser och utdelningar i termer som ligger nära ett kostnadskalkylerande tänkande. Avgörande här är knappast då om det i mer objektiv, mätbar mening finns ett ojämlikt utbyte eller inte. Mer avgörande är nog själva omdefinieringen av utbytesförhållandet i relationen. Vi kan här föreställa oss en nästan given invändning från läsaren: Hur kan vi så säkert veta att dessa par är jämställda? På den frågan kan vi bara svara att det vet vi inte, och det av två skäl. skälet är att vi inte vet hur dessa par agerar i sin vardag och verkligen upplever sitt familjeliv under olika faser. Vi vet bara vad de har berättat för oss och det är enbart det som kan bli vår utgångspunkt för en förståelse. Men i dessa berättelser ingår att de själva har definierat sig som jämställda. Det andra skälet är i vårt perspektiv viktigare och handlar om svårigheterna att avgöra vad ett jämställt förhållande kännetecknas av. Med andra ord, det har att göra med det diffusa hos själva begreppet när det tillämpas på familjelivets alla olika områden. För att kunna avgöra om ett par är jämställt måste vi veta vad vi menar med jämställdhet i familjer. Och det är den frågan vi har ägnat detta kapitel åt att diskutera. Vi menar dock inte att vi gjort mer än börjat denna diskussion. Våra fyra exempel visar att jämställdhet inte är något givet eller statiskt, utan att det i de enskilda livsbiografierna är något som varierar . När familjerna intervjuades första gången var de betydligt mer ojämställda än vad de var . Detta enligt deras egen uppfattning. Vid det första tillfället hade alla barn och yngre, de befann sig alltså i en intensiv småbarns- fas. har individerna förhandlat sig fram till lösningar som gör att de uppfattar sig som jämställda par. Jämställdhet och dominans är relationella begrepp som knyter an till individen som enhet. Det handlar om individer som balanserar resurser och insatser mot varandra. Gemenskap är ett kollektivt begrepp – en kvalitet hos en grupp. Rättvisa som etisk norm är tillämpbar på individers transaktioner medan omsorgsetik är tillämpbar på individens bidrag till det gemensamma. När vi diskuterar jämställdhet i familjer handlar det således om hur individer försöker finna rimliga avvägningar mellan dessa två dimensioner som strikt logiskt är oförenliga. Att de ändå går att förena beror på att resurser och insatser värderas av parterna över flera olika verksam- hetsområden och även livssfärer. Kanske är gemenskapen den mest grundläggande förutsättningen för jämställdheten, eftersom den förutsätter samarbete i hela gruppen. En individ kan ju inte skapa gemenskap, hur lojal hon än känner sig. Den som ensam försöker upprätthålla en gemenskap blir en förlorare. Det är kanske därför många kvinnor till slut ger upp. Lojalitet, tid och pengar Agell, (1989) Äktenskaps- och samboenderätt enligt lagstiftning. , (1992) Tvåförsörjarfamiljen i teori och verklighet, i mäns liv och arbete , Red. , , J. (1997, under tryckning) Families with small children in Eastern and Western Europe, : Avebury , , , , (1992) From disjointed to joint parenthood, i One parent families, Red. Cheal, (1988) The gift economy, : Routledge Chodorow, (1978) The reproduction of mothering. Psychoanalysis and the sociology of gender. , , (1992) Familiar exploitation. New analysis of marriage in contemporary Western societies. Finch, (1989) Family obligations and social change. Finch, , (1993) Negotiating family responsibilities. : Tavistock/Routledge , Shulamit (1974) The dialectic of sex: the case for feminist revolution. Fiske, (1991) Structures of social life. The four elementary forms of human relations. Fiske, (1992) The four elementary forms of sociality: Framework for a unified theory of social relations, , Vol. 99, No. Gavey, (1996) Women's and sexual violence discourse, i Feminist social psychologies. International perspectives, Red. Bucking- ham, Philadephia: , s. Gilligan, (1982) In a different voice. Gilligan, , (1988a) Two moral orientations, i Mapping the moral domain, red. : , s. Gilligan, (1988b) Remapping the moral domain: New images of self in relationships, i Mapping the moral domain, red. m.fl. Cambrid- ge, . : , s. Godbout, J. (1992) LEsprit du don. Gouldner, (1973) For Sociology. Renewal and Critique in Sociology Today. Haavind, (1987) Liten og stor. Mødres omsorg og barns utviklingsmuligheter. Haavind, , (1994) Care and the responsibility for children: Creating the life of women creating themselves. Uppsats til seminariet Men's families, (opublicerat manus) Hochschild, (with ) (1989) The second shift. Working parents and the revolution at home. , (1993) Det kallas kärlek. En socialpsykologisk studie om kvinnors underordning och mäns överordning bland unga jämställda par. (1988) Strong mothers, weak wives. The search for gender equality. , (1992) La trame conjugale. Analyse du couple par son linge. Kellerhals, , , , (1988) Figures de l'équité. La construction des normes de dans les groupes. Komarovsky, Mirra (1991) Some reflections on the feminist scholarship in sociology, , Vol. 17, s. Komter, Aafke (1996): Introduction The Gift. An interdisciplinary perspective. , (1992) Gender and the development of welfare regimes, , Vol. 2, No. 3, s. Moxnes, (1990) Kjærnesprengning i Familien? Samlivsbrudd og Dannelse av nye Samliv. Mauss, (1972) Gåvan . McNay, (1992) and feminism. , gender and the self. Rapoport, Rhona & Rapoport, (1976) Dual career families Re-examined. Roman, (1994) Lika på olika villkor. Könssegregering i kunskapsföretag . /: Symposion Graduale , (1988) On the sociology of primitive exchange (1965) omtryckt i Simmel, (1908/ 1950): Faithfulness and Gratitude, i The sociology of , red. : Free Press, s. Théry, (1993)Le démarriage. Westberg-Wohlgemut, (1996) Kvinnor och män märks. Könsmärkning av arbete – en dold lärandeprocess. , , (1973) The symmetrical family: a study of work and leisure in the region. Familj, makt och ekonomiska resurser 3Familj, makt och ekonomiska resurser – den nya familjeekonomin I klassisk nationalekonomi skiljer man inte på olika typer av hushåll eller familjer, vilket innebär att de uppenbara skillnader som existerar ignoreras. I stället tänker man sig att ett hushålls synliga agerande, exempelvis vad gäller efterfrågan på konsumtionsvaror och arbetsut- bud, genereras av en mekanism som är lika för alla hushåll och fungerar så att hushållets välfärd blir så stor som möjligt, givet restriktioner på tid och pengar. Traditionellt har nationalekonomin alltså inte varit inriktad på att se bakom den grova förenkling som ett dylikt betraktelsesätt innebär. Förenklingen var analytiskt effektiv och fungerade, bedömde man, tillräckligt väl vad gäller det slags frågeställningar ekonomer främst var inriktade på att analysera. Detta förändrades emellertid i och med att i början på 1970- talet utvecklade en teori för att bland annat analysera hur familjen fördelar familjemedlemmarnas tid mellan hushållsarbete och marknadsarbete. teori för familjen har givit många viktiga insikter men har också mött kritik. Kritiken och de diskussioner som förts i den internationella litteraturen har inneburit att alternativa teorier har utvecklats, vilka i sin tur har blivit föremål för ny kritik. En följd av detta är att de senare teorierna på intet sätt gör de äldre teorierna obsoleta. I stället är det så att varje teori har sin specifika fördel, det vill säga för varje teori finns någon specifik aspekt av familjens funktionssätt som ingen annan teori beskriver på ett mer tillfredsstäl- lande sätt. Det gemensamma för teorierna har dock alltid varit att de syftar till att förstå hushållets eller familjens funktionssätt och hur detta beror på hushållets sammansättning. Jag skall i det följande redogöra för de tre dominerande ekono- miska teorierna för familjen: , förhandlingsmodellen Familj, makt och ekonomiska resurser och den icke-kooperativa modellen. Dessutom finns ekonomiska teorier för familjen, vilka inte varit fullt lika inflytelserika som de tre ovan nämnda huvudtyperna. Dessa diskuteras helt kort i kapitlets avslutande del. Gemensamt för alla dessa ekonomiska modeller av familjen är att de försöker förklara och förstå mekanismerna bakom familjemedlemmars beteende. Modellerna har emellertid inte nödvändigtvis ett könsperspektiv, eftersom de också kan användas till att förklara familjemedlemmarnas beteende i en familj med en vuxen och barn eller två vuxna av samma kön. Eftersom de flesta familjer består av två vuxna med olika kön, och eventuellt barn, kan det emellertid förefalla naturligt att anlägga ett könsperspektiv genom att tillskriva kvinnor vissa egenskaper och män andra, t.ex. vad gäller deras respektive produktivitet i hemarbete och marknadsarbete. Analysen kommer då att visa dessa skillnaders betydelse för exempelvis familjemedlemmarnas tidsallokering och därmed för mäns och kvinnors arbetsinkomster. Detta innebär att modellerna antar ett könsperspektiv i den mån modellanvändarens antaganden skiljer på män och kvinnor och då också kan utnyttjas för att belysa t.ex. bakgrunden till och betydelsen av skillnader i ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Innan jag börjar min genomgång vill jag nämna att dessa modeller ibland betraktats med skepsis av företrädare för andra discipliner. Kritik har riktats mot det tekniskt formella sättet att analysera familjen. Kritikerna menar att det är omöjligt att beskriva komplexa mänskliga relationer med hjälp av matematiska modeller. Ett sätt att avgöra en modells duglighet är emellertid att se hur väl dess förutsägelser motsvarar vad som kan observeras i tillgänglig statistik. De modeller som vi skall diskutera här är svåra att avfärda med hjälp av detta kriterium. Dock är det så att de äldre teoretiska modellerna prövats i större utsträckning än de . Anledningen är att de empiriska metoder som används för att testa de teoretiska modellerna har utvecklats över tiden och varje förändring innebär att de teoretiska modellerna måste testas på nytt. Ytterligare en anledning är de ständigt förnyade databaser som möjliggör mer avancerade tester. Det är viktigt att hålla i minnet att de modeller som vi skall disku- tera inte gör anspråk på att beskriva hur familjen fungerar och fattar sina beslut, utan snarare beskriver resultaten av de komplexa mänskliga skeendena inom familjen, vilka kan observeras som beslut angående exempelvis arbetsutbud samt vilka faktorer som kan förväntas påverka dessa resultat. 3.2Beckers modell av familjen presenterade två artiklar som blivit klassiska inom economics of the family. I den första artikeln utvecklar han en grundläggande modell för hur familjemedlemmarna allokerar sin tid mellan hushållet och arbetsmarknaden. I den andra artikeln diskuterar han främst hur de värden som familjen skapar fördelas mellan familjemedlemmarna. applicerade traditio- nella teoretiska verktyg som utvecklats inom nationalekonomin på områden som saknade tradition av en sådan analys. Det som skiljer modell från övriga, senare utvecklade ekonomiska modeller av familjen är att familjens beslut fattas i vad som av en utomstående betraktare uppfattas som konsensus. Följderna av att familjemedlem- marna kan ha olika preferenser analyseras inte, utan familjen analyseras som om alla familjemedlemmar har ett gemensamt intresse. Detta är analytiskt analogt med utilitarismens sociala välfärdsfunktion. 1 sammanfattar sitt arbete rörande familjen i A treatise of the family (, 1981 och 1991). analys av familjen utgår från att välfärd eller nytta skapas på ett sätt som skiljer sig från det traditionella sättet där nytta genereras direkt av de varor och tjänster individen konsumerar. antar istället att marknadsproducerade varor och tjänster inte i sig själva skapar nytta, utan dessa måste kombineras med familjemedlemmarnas tidsinsatser, vilket producerar en så kallad sammansatt vara (commodity) vilken i sin tur skapar nytta.3 Den sammansatta varan antas vara perfekt delbar, vilket innebär att en given mängd av den kan fördelas hur som helst mellan familjemedlemmarna. Genom att låta varje tänkbar kombination av familjemedlemmarnas tid och marknadsproducerade varor motsvara en viss entydig mängd av den 1Utilitarismen ser nyttan som den allt överordnade för mänskligt handlande. Genom att ange en relation mellan ett antal individers nyttor och den sammanslagna eller sociala nyttan är det möjligt att ange hur individer skall handla för att den sociala nyttan skall bli så stor som möjligt. Observera att genom att postulera en social välfärdsfunktion, dvs. ange hur individernas nyttor skall vägas samman, görs normativa avvägningar mellan olika individers nyttor i så måtto att det bestäms i vilken utsträckning dessa skall tillåtas påverka den sociala nyttan. 2Vi låter Beckermodellen vara samlingsbeteckning för modeller av den typ vi diskuterar i detta avsnitt. Möjligen är språkbruket något oegentligt eftersom det finns fler författare som kan förknippas med utvecklingen av den typ av modeller där familjebesluten alltid betraktas som om de fattats enligt konsensus. Dock är det så att är den mest namnkunnige. 3Begreppet commodity kan härledas till , 1966. Familj, makt och ekonomiska resurser sammansatta varan blir det i princip möjligt att sluta sig till hur familjen skall fördela sina resurser för att maximera mängden av den sammansatta varan. Varje familjemedlem, som har något inflytande över de beslut som fattas, antas erhålla en fast andel av den samman- satta varan och kommer därför att ha incitament att maximera mängden av denna vara. Det som är bäst för familjen som helhet blir också det som är bäst för den individuelle familjemedlemmen. Med andra ord finns det (tydligen) inga incitament för den enskilde familjemedlemmen att göra annat än att samarbeta för att göra familjens produktion så stor som möjligt. Observera att detta är kritiskt beroende av att familjemedlemmarna är överens om hur familjens möjligheter att producera den sammansatta varan ser ut, och att familjens produktion är perfekt delbar. I (1973) är den andel av familjens produktion som varje familjemedlem erhåller bestämd av yttre faktorer, men i sin artikel (1974) introducerar antagandet att en av familjemedlemmarna utgör familjeöverhuvud och genom att vara altruistisk mot övriga familjemedlemmar bestämmer de andelar av den gemensamma produktionen som varje enskild medlem skall få. Jag skall nu kortfattat sammanfatta principerna för Beckermodel- lens formella utformning: Betrakta en familj som består av två medlemmar, vilka betecknas h respektive w . Dessa bägge familje- medlemmar kan använda sin tid antingen till marknadsarbete eller till hushållsrelaterad verksamhet. Marknadsarbetet genererar inkomst vilken tillsammans med andra finansiella tillgångar läggs i en gemensam pott som sedan används till att köpa marknadsproducerade varor. Dessa varor ingår i sin tur tillsammans med familjemedlem- marnas hushållstid i en produktions- och konsumtionsprocess där den sammansatta varan produceras och konsumeras. Ett exempel är en måltid. Där ingår livsmedel, som är marknadsproducerade varor, och familjemedlemmarnas hushållstid vilken används både till att producera och konsumera måltiden. Notera att även den familjemed- lem som inte förädlar livsmedlen till färdig måltid påverkar den sammansatta varan, nämligen måltiden, eftersom värdet av denna är beroende av om endast en eller bägge familjemedlemmarna konsume- rar den . Formellt antar att familjens möjligheter att omvandla familjemedlemmarnas tid och de marknadsproducerade varorna kan beskrivas med en specifik matematisk funktion som till varje kombination av hushållstid och marknadsproducerade varor relaterar en unik mängd av den sammansatta varan. En sådan funktion brukar inom nationalekonomin kallas produktionsfunktion. Om den sammansatta varan betecknas z , har vi z = f ( x1 ,..., xn , tdh , tdw ) , där xi är de marknadsproducerade varor, td representerar parternas tid som inte används till marknadsarbete (dvs. tid i hushållsproduktio- nen) och f är produktionsfunktionen. Familjemedlemmarnas beteende kan nu beskrivas som om deras handlingar är koordinerade så att funktionen, f , maximeras med hänsyn till de restriktioner som finns gällande tid och pengar. De allokeringar som på detta sätt beskrivs av Beckermodellen är Paretoeffektiva. De resultat och hypoteser som härletts från Beckermodellen angående familjen har varit (och är) dominerande inom den ekonomiska teorin för familjen. Låt mig beröra det förmodligen mest uppmärksammade resultatet: familjemedlemmarna kan förväntas fördela sin tid mellan hushållet och marknaden enligt komparativa fördelar. Begreppet komparativa fördelar introducerades av nationalekonomen , och har bland annat använts till att förklara handel mellan länder. 5 Förklaringen till mäns och kvinnors relativa tidsallokering mellan hushåll och marknad är alltså enligt Beckermodellen komparativa fördelar. Mannen antas vanligen vara effektivare än kvinnan på arbetsmarknaden (högre lön), och kvinnan vara effektiva- re än mannen vad gäller hushållsarbete, vilket innebär att mannen har en komparativ fördel på arbetsmarknaden och att familjen maximerar sin produktion av den sammansatta varan då mannen specialiserar sig på marknadsarbete medan kvinnan specialiserar sig på hushållsarbete. Vinsterna med familjebildning är enligt Beckermodellen den specialisering som blir möjlig eftersom familjemedlemmarna kan koncentrera sig på den sysselsättning inom vilken de har en kompara- tiv fördel. Med andra ord kan sammanslutningen av två individer tillsammans producera mer av den sammansatta varan än vad summan av deras produktion hade varit i två enpersoners-hushåll. Vad gäller specialisering argumenterar dessutom för att det krävs en viss nivå av förtroende mellan parterna, vilken uppnås bäst genom de bindningar som det nära förhållandet mellan två makar ger upphov till. I en annan typ av relation är det lättare att tänka sig att individer- na beter sig på ett strategiskt och beräknande sätt. Beckermodellen bortser från de vinster som kan uppstå på grund av stordriftsfördelar. Stordriftsfördelar uppkommer därför att behovet 4Paretoeffektivitet innebär att allokeringen är sådan att ingen annan allokering kan förbättra för minst en individ utan att detta innebär en försämring för någon annan. 5En familjemedlem har en komparativ fördel i den sysselsättning där han/hon är mest överlägsen eller minst underlägsen den andra/andre familjemedlemmen. Familj, makt och ekonomiska resurser av många varor som är nödvändiga för hushållet inte ökar i propor- tion till antalet familjemedlemmar på samma sätt som för enperso- ners-hushåll. Exempelvis kanske ett flerpersoners-hushåll klarar sig med en bil, en tvättmaskin och en TV, som två enpersoners- hushåll behöver två av dessa varor för att det skall vara möjligt att uppnå samma konsumtion som i flerpersoners-hushållet. argument för att inte inkorporera dessa vinster i sin mo- dell är att dessa vinster förekommer i alla sammanslutningar av individer och följaktligen måste det finnas andra viktigare ekonomis- ka anledningar till att just familjer bestående av man, kvinna och barn förekommer och bildas. Enligt Beckermodellen blir alltså vinsterna med familjebildningen större ju mer olika familjemedlemmarna är vad avser deras produkti- viteter inom hushållssektorn respektive marknadssektorn, det vill säga ju större komparativa fördelar som existerar. Detta innebär inte att två individer som är identiska i alla avseenden inte kan vinna (i termer av den sammansatta varan) på att bilda familj, bara att de som inte är identiska vad gäller produktiviteterna i de bägge sektorerna är potentiellt större vinnare. Den sammansatta varan, z , som produceras med insats av familjemedlemmarnas tid, antas, som sagts, generera all familjens nytta. Detta innebär att om familjemedlemmar- nas hushållstider är perfekta substitut har två individer som är identiska vad gäller sina produktiviteter inget att vinna ekonomiskt på att bilda familj (bortsett från de stordriftsfördelar som kan uppstå), medan om hushållstiderna är komplement kan samma två individer vinna ekonomiskt på att bilda familj. Beckermodellen kan alltså på detta sätt ge en möjlig förklaring till varför människor bildar familj; möjligen kan det hjälpa den skeptiske att föreställa sig att också livets mer subtila glädjeämnen, såsom kärlek, i princip speglas av den sammansatta nyttigheten, z. Beckermodellen möjliggör, som vi har sett, en analys av ekono- miska vinster med att bilda familj. Därifrån är steget inte långt till att utnyttja denna teori för att göra förutsägelser angående hur män och kvinnor väljer varandra med avseende på respektive egenskaper, under antagandet att alla försöker att bilda en familj med så stora välfärdsvinster som möjligt. gör detta genom att dela upp egenskaperna i sådana som måste vara positivt korrelerade mellan makarna respektive sådana som måste vara negativt korrelerade mellan makarna för att produktionen av den sammansatta varan z skall maximeras. Exempel på egenskaper som bör vara negativt korrelerade mellan makarna är löner. Empiriska studier har dock lämnat tveksamt stöd åt denna förutsägelse. (1973) kommer själv fram till att det statistiskt förhåller sig tvärtom: makars löner är Han förklarar emellertid detta med att de kvinnor som ingår i hans studie är sådana som befinner sig i arbetskraften, det vill säga sådana som har en lön högre än sin reservationslön, och att detta medför en positiv korrelation mellan makarnas löner. Traditionellt har det antagits att mannen har en komparativ fördel utanför hushållet, medan kvinnan har antagits ha en komparativ fördel inom hushållssektorn. Detta har man slutit sig till därför att parternas marknadslöner kan observeras och därför att mannen har antagits vara mindre effektiv än kvinnan inom hushållet. Vad gäller parternas produktiviteter inom hushållsektorn är dessa dock svåra att kvantifie- ra, vilket innebär att det är svårt att med hjälp av empiriska metoder sluta sig till hur de komparativa fördelarna ser ut. Under förutsättning att de komparativa fördelarna är sådana som det vanligen har antagits, förklarar den empiriskt observerade uppdelningen av mäns och kvinnors tidsinsatser mellan olika sysslor. ursprungliga modell kompletterades av , och Landes (1977), där författarna dessutom tog hänsyn till att familjer kan splittras.7 Författarna talar om en sannolikhet för att så skall bli fallet. De betraktar vinsterna med familjebildningen som bestående av två delar: en deterministisk och en stokastisk. Den deterministiska delen är densamma som tidigare beskrivits av ensam. Den stokastiska delen beskriver den del av livet som är omöjlig att förutse och som därför kan betraktas som exogen i förhållande till familjen. Sammanfattningsvis kan man säga att i denna typ av modeller kommer skilsmässor att förklaras av interna faktorer, vilka påverkas av externa faktorer. Detta öppnar möjligheter att analysera hur risken för att en familj skall splittras beror av omgivande faktorer, exempelvis hur denna risk förändras då kvinnors löner stiger i förhållande till männens löner på ett ej förväntat sätt. Risken för att familjen skall splittras ges av förhållandet mellan den deterministiska och den stokastiska delen av den vinst som familjen genererar. Med hjälp av den deterministiska delen av vinsten är det möjligt att beräkna inom vilka gränser utfallet av den stokastiska delen får hamna om familjen skall överleva som enhet.