sou · GLB351d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Närmare en femte- del av vårdtagarna får kontinuerlig hjälp dygnet runt. Vårdar - betet har blivit tyngre i särskilda boendeformer och andelen äldre med demenssjukdomar ökar. En stor del av tillgängliga vårdresurser inom hälso- oc h sjukvården används av de allra äldsta. Åld erspensionärerna ut- gör ca en femtedel av befolkningen och tar i anspråk ca två tredjedelar av samtliga vårddagar inom sjukvården. Det finn s uppskattningar som tyder på att av de totala resurserna inom hälso- och sjukvården går till insatser under det sista lev- nadsåret. Bestämmelser om kvalitet och bemötande i socialtjänstlagen och i hälso- och sjukvårdslagen (HSL) Hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) målbeskrivning i 2 § – en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen – kompletterades med preciserade bestämmelse r rörande kraven för go d vård: Hälso- och sjukvården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, den skall vara lätt tillgänglig oc h bygga på respekt för patientens sjä lvbestämmande och integri- tet och den skall främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Kvalitetsaspekterna betonas såväl i den medicinska behandlingen som i den mänskliga omvårdnaden. I lagen föreskrivs vidare at t vården och behand- lingen så långt det är möjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten. Motsvarande bestämmelse finns i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- oc h sjukvården (åliggandelagen) som dessutom fastställer at t patienten skall visas omtanke och respekt. I anslutning till HSL har utfärdat allmänna råd som rör omvårdna d och sär-skilda föreskrifter om kvalitetssäkring. I socialtjänstlagen (1980:620) föreskrivs i 1 § att verk - samheten skall bygga på respekt för människors självbestäm - mande och integritet. Vidare stadgas i 9 § att socialnämndens insatser för den enskilde skall utformas och genomföra s tillsammans med honom. Några uttalade bestämmelser som rö r verksamhetens kvalitet, hur insatserna skall utformas och hur människor skall bemötas finns inte i socialtjänstlagen. I slutbetänkande Ny socialtjänstla g (SOU 1994:139) finns förslag om att införa en ny bestämmels e om kvalitet i socialtjänstlagen. I regeringens proposition Äldreomsorgen inför 90-ta let (prop. 1987/88:176) fastslås tre grundläggande principer för samhäl- lets service och vård till äldre. Den första gäller människors rät t att själva bestämma och få behålla sin integritet och identitet . Den andra principen rör människors rätt att känna sig trygg a och den tredje principen rör förutsättningar för ökad valfrihet. Hur bemöts äldre? Av en jämförande europeisk undersökning (Äldre och äldreom - sorg i och , utvärderingen 94:2) framkom- mer att de allra flesta tillfrågade svenskarna anser att de som äldre bemöt s som vanligt – alltså varken bättre eller sämre till följd av åldrandet. Enligt undersökningen ansåg att d e möttes med mer respekt och med mindre respekt som äldre. Det var också påtagligt få svenskar som ansåg sig ned - sättande bemötta av t .ex. , lokala myndighe- ter, av läkare och sjukvården i övrigt, på posten, av massmedia , i kollektivtrafiken osv. Siffrorna är genomgående låga men av de äldre ansåg sig bemötta som andra klassens medbor - gare av sjukvårdspersonal, massmedia och politiker. En något lägre andel ansåg sig nedsättande bemöt ta av bl.a. försäkrings- kassan och lokala myndigheter. När det gäller bemötandet av äldre inom omsorg och vård – inom och hälso- och sjukvården och i gränslande t mellan dessa verksamheter – har i olika sammanhang redovisat brister i information, dokumentation, behovsbedömning och i övrigt i handläggning av ärenden – brister som direkt eller indirekt handlar om bemötandet a v När det gäller särskilda boendeformer har Ädelutvärde- ringens återkommande rapporter redovisat brister i den medicinska omvårdnaden. Det finns också rapporter om at t äldre har utsatts för övergrepp, vätskebrist, svält och inlåsning. I gränslandet mellan kommunernas och landstingens ansvar- sområde beskrivs då och då brister i den gemensamma vård - planeringen, i informationsöverföring och kring omhänderta - gandet av äldre i livets slutskede. Sådana brister kan ha si n grund i otydlighet i lagstiftningen men kan kanske också tyda på okunskap eller ointresse för de allra äldstas rätt till sj älvbes- tämmande och till behov av trygghet och säkerhet i omsorg och vård. På det område som rör mer subtila, ofta osynliga och omed - vetna kränkningar av självkänsla och värdighet saknas sys - tematiserad dokumentation. Upplevelser av sådana händelse r synes vara relativt vanligt förekommande såväl inom om sorgs- området som i samhället i övrigt. Detta ger anledning til l funderingar kring de mänskliga mekanismer som innebär at t medmänsklighet och empati ibland tycks ha ersatts av ett opersonligt och rutinmässigt förhållningssätt. I de fall det förekommer ett bemötande av äldre, som int e uppfyller grundläggande krav på respekt för självbestämmande , integritet, trygghet och värdighet, kan detta sannolikt förklaras på många olika sätt. En otydlig politisk ledning ell er arbetsled- ning, bristande kompetens hos personalen och pressade arbetsförhållanden kan bidra till brister i kvalit et och bemötan- de. Inom omsorg och vård förekommer sannolikt ocks å vardagsetiska konflikter där de övergripande principerna o m självbestämmande och integritet kan komma i konflikt med - personalens ansvar för säkerhet och trygghet. Exempelvis kan det förekomma att rörelsefriheten för en person med åldersde- mens begränsas av säkerhetsskäl. På ett mer övergripande plan kan brister i bemötandet a v äldre kanske också vara uttryck för en mer eller mindre tydlig marginalisering och diskriminering som till viss del kan ha sina rötter i tidigare rådande synsätt på äldre. Vid seklets börja n framställdes ofta åldringen som en undergiven och tacksam understödstagare. Pensionären förutsattes vara förnöjsam oc h tålmodig och förväntades inte ställa krav på inflytande elle r för ändringar. Trots att äldres materiella levnadsförhållande n kraftigt förbättrats tycks ibland e n patriarkalisk och diskriminerande syn på äldre leva kvar. I flertalet kommuner och landsting pågår ett viktig t utvecklingsarbete som framför allt berör trygghet och säkerhet i omsorgen och vården men som också handlar om förbättring av service och bemötande i vidare mening. Regering oc h riksdag har genom olika former av utvecklingsmedel stimulerat detta arbete. har t.ex. ett särskilt statsbidrag på utgått med syfte att stimulera utveckling av kvalitet i den kommunala äldrevården. För att påskynda ut - vecklingen på rehabiliteringsområdet kommer 300 miljone r kronor att lämnas till kommuner och landsting. deltagande i Europeiska syftade till att på olika sätt uppmärksamma äldre personers situation i samhäl- let och speciellt betona vikten av solidaritet, ökade kunskaper samt utbyte mellan olika generationer. Kommittén (S 1992:12) för Europeiska initierade en mängd utåtriktade aktiviteter under det samlande temat Solidaritet mellan genera- tionerna. I kommitténs slutbetänkande Gamla är unga so m blivit äldre (SOU 1994:39) framhålls att gensvaret och intresset hos myndigheter, kommuner, landsting, föreningar oc h organisationer vida översteg kommitténs förväntningar. E n mängd lokala projekt visade också att myter och attityder mellan generationerna är möjliga att påverka. I syfte att kartlägga hur det svenska samhället förändrat s påbörjades arbetet med ett särskilt välfärdsprojekt inom . Den ansträngda ekonomiska situa- tionen och i övrigt stora strukturella förändringar av samhället innebär nya utmaningar för välfärdspolitiken. På en ra d områden behövs ökade kunskaper om de nya levnadsbetingel- ser dessa förändringar medför och hur de påverkar människors liv och vardag. Arbetet i välfärdsprojektet kommer att bedrivas öppet och utåtriktat och pågå under större delen av innevarande mandatperiod. Frågan om bemötandet av äldre kan kopplas till flera sam - hällsområden och handlar i grunden om mellanmänskliga rela- tioner men också om makt, kunskap och människosyn. Den be- rör också alla samhällsmedborgare, i många fall i rollen so m anhörig eller närstående. har äldreomsorgsarbetet varit inriktat p å viktiga strukturfrågor, organisationsförändringar och framfö r allt på frågan om en ny och tydligare ansvarsfördelning mellan huvudmännen. Formerna för omsorg och vård har engagera t politiker och tjänstemän och stått i förgrunden . Mot denna bakgrund anser regeringen att det nu är dags att särskilt belysa innehållet i äldreomsorgsarbetet samt frågor som berör bemöta ndet och respekten för äldres självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet. En särskild utredare tillkallas med uppgift att belysa fråga n om hur äldre bemöts inom omsorg och vård och i anna n offentlig verksamhet. Utredaren skall kartlägga och analysera brister i bemötandet av äldre. Under lag för kartläggningen kan bl.a. vara och länsstyrelsernas tillsynsarbete, och anmälningar till landstingens för- troendenämnder, relevant forsknings- och utvecklingsarbete, kunskapsunderlag från Ädelutvärderingen, material från Utred - ningen (S 1994:08) om bemötandet av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården samt beskrivningar från äldre, vårdper- sonal, anhöriga och brukarorganisationer. Utredaren skall belysa vilka faktorer hos personalen som påverkar bemötandet av äldr e och därvid beakta betydelsen av kön, ålder, utbildning, socioekonomisk och kulturell bakgrund. Utredaren skall också belysa på vilket sätt dessa faktorer hos äldre har betydelse för hur den äldre upplever bemötandet och hur den äldre låter sig bemötas i olika situationer. Äldre invandrare kommer att utgöra en växande grupp i det svenska samhället. Mötet mellan människor från olik a kulturer ställer särskilda krav på kvalitet och kompetens i olik a verksamheter. Utredaren skall därför belysa bemötandet av äld - re invandrare. Faktorer i organisation och struktur som kan tänkas bidra till brister i kvalitet och bemötande skall kartläggas och analyseras. Hinder eller svårigheter på detta område kan ge anledning at t närmare studera relevant lagstiftning, kompetensbehov hos och utbildningssystem för berör d personal samt arbetsledarskapets betydelse. Utredaren skall också analysera i vad mån skillnader i utformningen av särskilda boendeformer har betydelse fö r bemötandet. I detta sammanhang skall också frågan om äldres möjlighet att flytta till en särskild boendeform i en annan kom- mun tas upp. Inom de nämnda områdena skall utredaren också belysa inter - nationella erfarenheter och kunskaper. Utredaren skall vidare beskriva pågående arbete i kommuner och landsting i frågor som rör kvalitetsutveckling oc h utveckling av innehållet i omsorg och vård och i förekom - mande fall även i annan offentlig verksamhet. I denna kartläg- gning skall det ingå en översiktlig beskrivning av lokalt fast - ställda politiska mål och riktlinjer för kvalitet och bemötand e och hur dessa följs upp. Utredaren skall också redovisa ett anta l goda exempel på verksamheter i vilka det målmedvetet arbetats med kvali-tetsutveckling och där frågan om bemötande av äldre är ett viktigt inslag. Utredaren skall slutligen föreslå åtgärder som kan bidra till att avhjälpa brister och missförhållanden i bemötandet av äldre . Vid utformningen av åtgärdsförslagen skall utredaren beakt a dir. 1994:23, som närmare redovisas nedan. En viktig uppgift för utredaren är att lyfta fram frågor som rör bemötan de, förhållningssätt och attityder till äldre och få til l stånd en öppen debatt. Utredningen skall därför bedrivas på ett utåtriktat sätt där bl .a. konferenser, seminarier, litterära bidrag och mediebelysning kan komma i fråga för att engagera en s tor krets av berörda. Utredaren skall också sträva efter att fång a upp och sprida erfarenheter av goda exempel på arbetssätt och kvalitetsutveckling som syftar till ett värdigt bemötande a v äldre. Samråd skall ske med utredningen (S 1994:08) om bemötan- det av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården. För utredarens arbete gäller kommittédirektiven till all a kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentlig a åtaganden (dir. 1994:23). Direktiven innebär bl.a. att varje kommitté skall visa hur förslag som innebär utgiftsökninga r eller inkomstminskningar skall kunna finansieras inom ramen för totalt sett minskade eller oförändrade re surser. Vidare skall jämställdhetspolitiska konsekvenser redovisas (dir. 1994:124). Utredningsarbetet skall vara avslutat . Utredningen om bemötande av äldre (S 1995:15) , förbundssekreterare, , ombudsman, , docent, , , professor, , dr., Stiftelsen , , v. ordf., , PRO , avdelningsdirektör, , utredare, , förbundsledamot, , SPF , rektor, , Referensgrupp med företrädare för handikapporganisationer , HSO - Handikappförbundens Samarbetsorga n () , HSO - Handikappförbundens Samarbets - organ () , () , () (ersättare: ) , () , HSO - Handikappförbundens Samarbetsorgan (Hjärt- och lungsjukas )