sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — I Porsgrunns skolplan lades fast att det ska finnas ett elevråd i varje skola och för varje stadium. Vidare lades fast ett utbildningskrav av såväl elevrådsmedlemmar som den skolpersonal som skulle arbeta tillsammans med elevrådet. På detta sätt stärktes elevrådets roll både inom och utanför skolan. Råden har till exempel kommit att fungera som remissinstanser för kommunala beslut. Så gör även elevrådens gemensamma organ vilket har regelbundna kontakter med kommun- ledningen. Råden arbetar också med att ta fram en arbetsbok för varje kommundel där förslag till förändringar sammanställs efter priorite- ringsordning. Dessutom träffar kommunstyrelsen representanter från elevråden under det årliga rådhusmötet mellan unga och politiker. Rådhusmötet kan påverka i stort sett alla frågor i kommunen. Arbetet har till exem- pel resulterat i förbättringar av den fysiska skolmiljön, ett har öppnats och man har förändrat kultur- och fritidsutbudet i kommunen efter de ungas önskemål. Ytterligare ett viktigt resultat av det systematiska inflytandearbetet är att det politiska engagemanget bland unga har ökat kraftigt . De politiska ungdomsförbunden har kraftigt ökade med- lemsantal och de ungas representation i kommunstyrelse och kom- munfullmäktige har stärkts. Som vi visat tidigare i kapitlet känner många unga att de har små möjligheter att påverka politiken både nationellt och lokalt. uttrycker många intresse av att vara med och påverka och utöva makt om än inte via politiska partier. Var tredje av de mellan 15 och 25 kan till exempel tänka sig att delta i ett ungdomsråd. Många var också positiva till flera av de förslag till förändring som vi frågade om i enkäten. sägs ofta i slutdokumenten från de av kommittén initierade rådslagen att man vill ha mer kunskaper om vilka möjlig- heter att påverka som faktiskt finns. Det verkar således finnas ett glapp mellan att vilja och att kunna som måste överbryggas. I det följande diskuterar vi och lägger fram förslag till hur ungas makt och inflytande i politiken på nationell och lokal nivå kan ökas. Flera av dessa förslag har också den effekten att de kan innebära vä- gar till ökad kunskap om det demokratiska arbetssättet och de vägar som faktiskt finns till makt och inflytande för alla medborgare. I enlighet med våra direktiv kommer vi också att ta upp förslag som tar tillvara ungas ökade benägenhet att organisera sig och utöva inflytande på andra sätt än de traditionella. Det är i detta sammanhang viktigt att hänvisa till resonemanget i kapitel 3 om politikens möjligheter och begränsningar. Det är med politiska åtgärder inte möjligt att aktivera medborgare utan endast skapa förutsättningar för aktivitet. vill därför understryka att det är partiernas ansvar att finna ett sätt att engagera fler unga i partipolitiken. vill också understryka vikten av att unga engagerar sig i politiska partier. Ä ven om andra vägar till infly- tande kan och bör utvecklas är det trots allt valda ombud från de po- litiska partierna som den representativa demokratin bygger på. Det är därför av största vikt att unga ges stöd och uppmuntran att engagera sig inom partier. Ö vriga former kan ses som komplement till och inte ersättare av dessa. 5.5.1En allmän ökning av intresset för lokalpolitik I Ungdomspolitiska kommitténs delbetänkande Unga och Arbete (SOU 1997:40) menade vi att en allmän sänkning av arbetslösheten skulle ge den största effekten även på arbetslösheten bland unga. Samma resonemang kan föras på politikens och maktens område. Ö kar intresset för politik och känslan av att kunna påverka allmänt bland medborgarna ökar det även bland de yngre. Unga och äldre följer samma trender. Vi vill därför kort diskutera några förslag vilka vi menar skulle kunna öka intresset. ser en allmän ökning av förtroende- uppdrag som en väg till hur man kan öka det allmänna intresset för politik och öka känslan av att kunna påverka. Fler kom- munmedlemmar kan på detta sätt involveras i det politiska arbetet och för den enskilde politikern blir uppdraget inte lika betungande. Dess- utom kan det leda till en ökad representation av unga i de lokala poli- tiska organen samt bättre kontakt med politiker för alla. Ungdomspo- litiska kommittén är dock medveten om att det kan vara svårt att finna intresserade medborgare som vill delta i det politiska arbetet. Därför kan en ökning av antal förtroendeuppdrag leda till att de som är engagerade och tar på sig uppdrag får än fler arbetsupp- gifter. Detta kan i sin tur leda till att den tid som den förtroendevalda lägger ner på vart och ett av sina uppdrag blir mindre vilket kan ge flera negativa effekter som utbrändhet och tjänstemannastyre. Kom- mittén vill trots detta erinra kommunerna om möjligheten att genom ett ökat antal fritidspolitiker öka invånarnas känsla av god represen- tation och möjlighet att ha kontakt med en ansvarig politiker. infördes möjligheten till folkinitiativ till folkom- röstning. Det innebär att om av de röstberättigade i en kommun skriftligen begärt folkomröstning är fullmäktige skyldigt att ta upp frågan. Fullmäktige behöver dock inte besluta att genomfö- ra en folkomröstning; beslutet kan likväl väl bli att förslaget avslås. konstaterar i sitt betänkande På medborgarnas villkor (SOU 1996:162) att som rätten till folkinitiativ har varit i kraft har ingen folkomröstning kommit till stånd till följd av ett folkinitiativ. Initiativ har tagits ett 40-tal gånger men inte i något av dessa fal har kommunfullmäktige beslutat att bi- falla förslaget. menar att det innebär att reformen tenderar att framstå som skendemokratisk. Ett krav på folkomröstning står för en önskan om dialog med poli- tikerna. Om gensvaret på en sådan önskan ständigt uteblir riskerar man att ytterligare öka avståndet mellan väljarna och de förtroende- valda. som det finns en uppenbar risk att medborgare som aktivt men förgäves samlat in kanske tusentals namn kommer att tappa lusten att engagera sig i samhällsfrågor. föreslog därför att kommunalla- gen kompletteras med krav på kvalificerad majoritet för att avslå ett förslag om folkomröstning genom ett folkinitiativ. Det skulle innebära att det räcker med att en tredjedel av fullmäktiges ledamöter röstar för en folkomröstning, för att den ska komma till stånd, förutsatt att frågan väckts genom ett folkinitiativ. anser att det förslag till förändring av kommunallagen som har lagt är bra. Ska rätten till folkinitiativ vara ett användbart redskap för med- borgarna är det nödvändigt att initiativen i större utsträckning tas upp av politikerna. Eftersom unga i liten utsträckning är representerade i kommunfullmäktige kan kravet på en folkomröstning vara ett bra sätt att driva en fråga. Skilda valdagar är ytterligare ett sätt som brukar anföras vad gäller att öka det allmänna intresset för främst lokalpolitik. Tanken är att genom att ha val till olika organ ökas de politiska par- tiernas utåtriktade aktiviteter och intresse för väljarna. Detta ökar i sin tur väljarnas intresse för politik. Förlängningen av mandatperioder till gör frågan än mer intressant. En fyraårig mandatperiod utan mellanliggande val är internationellt sett lång. anser att från kommunaldemokratisk synpunkt är skilda valdagar att föredra. lägger dock inte fram förslag på dessa områden då kommitténs tidsramar inte ger utrymme för detta. Vi har istället valt att lägga fram förslag vilka har en tydlig knytning till unga medborgares möjlighet att utöva makt och inflytande. 5.5.2Kvotering eller partiernas ansvar menar att god representativitet är vär- defullt. Det ger en större bredd av åsikter om många olika grupper är representerade och väljarnas förtroende för politiken ökar. Vi menar därför att det är viktigt att sammansättningen i såväl de lokala som de nationella beslutsorganen bör spegla befolkningen. Resultaten från enkätundersökningen visar också att en stor andel av de mellan ser positivt på frågan om kvotering. en bra idé tycker och sammanlagt menar att det är en bra eller halvbra idé. Endast var fjortonde, , menar att det är en dålig idé. Kommittén anser trots detta att det inte är möjligt och inte heller önskvärt att genom lagreglering styra vem som väljs till olika politis- ka församlingar. Det är således inte heller möjligt att kräva av de po- litiska partierna att de ska nominera en viss del under en viss ålder till politiska församlingar. Vi vill dock uppmana partierna att föra fram även unga kandidater på valbar plats samt att aktivt söka förändra sina arbetsformer i syfte att intressera unga att delta i det politiska arbetet. Ska en förändring ske vad gäller ungas sociala representation i de politiska organen är det i första hand de politiska partiernas upp- gift att arbeta för detta. Ett förslag som syftar till att öppna politikernas arbete för intresse- rade unga som kommit fram i Ungdomspolitiska kommitténs utåtrik- tade aktiviteter är att ge unga möjlighet att följa med en politiker i hennes eller hans politiska arbete. Ett annat förslag i samma anda är att de unga som valts in något politiskt organ sak få handledning av äldre partikamrater. Det kan vara svårt att förstå och snabbt sätta sig in i det politiska samtalet och sättet att arbeta. Av- hopp från unga som fått förtroendeuppdrag i politiska organ kan till viss del bero på detta. Det kan därför vara värdefullt att ha någon att prata med om dessa och andra frågor. Många av de unga som deltagit i rådslag och svarat på kommitténs ? menar också att partierna har ett stort ansvar att möta sina väljare även mellan valen. Att till exempel gå ut till skolor, och projekt för arbetslösa är ett viktigt sätt att skapa kontakt. Många vill träffa livs levande politiker och diskutera med dem. Partiernas ansvar delas på det här området framförallt med skolan. Skolorna bör som en del av undervisningen bjuda in såväl valda politiker som representanter från de politiska ungdomsförbun- den. I det här sammanhanget vill kommittén också rikta en uppmaning till partierna att vara uppmärksamma på rörligheten på de politiska posterna. Det ligger ett stort värde i att ta till vara såväl yngre som äldres kunskaper. För detta krävs att man är villig att ta in yngre som ledamöter. anser dock inte att det lig- ger ett egenvärde i att alla ledamöter byts ut efter ett fast antal man- datperioder. Men frågan om rörlighet på de politiska posterna är värd att uppmärksammas av partierna i syfte att se till att såväl unga som äldre har möjlighet att som vald representant delta i det politiska ar- betet. Slutligen uppmanar kommittén regeringen att, liksom man är uppmärksam på könssammansättningen, vara uppmärksam på ålderssammansättningen i centrala myndigheter och i statliga kom- mittéer. Valdeltagande är den mest grundläggande formen för medborgerligt inflytande. I en situation där antalet partimedlemmar sjunker och kommunikationen mellan väljare och beslutsfattare i allt större ut- sträckning sker via medier blir valdeltagandet än viktigare. Att ha rösträtt är därmed en grundläggande förutsättning för att kunna utöva medborgerligt inflytande. Som konstaterats i presentationen av Ungdomspolitiska kommit- téns enkätundersökning, är unga mellan inte positivt inställ- da till en sänkt rösträttsålder. Det kan alltså inte sägas finnas ett krav från unga i på en sänkt rösträttsålder. Däremot var i högre grad positivt inställda. Av dessa svarade ett klart ja på frågan om det var en god idé att sänka rösträttsåldern. Sammanlagt svarade av de mellan att det var en bra eller en halvbra idé jämfört av de mellan . Från rådslag och i svaren på rapporten Vad tycker du? har också framkommit förslag på att sänka rösträttsåldern. Ä ven här är det framförallt grupper med yngre deltagare som lämnat den typen av förslag. Idealet om demokrati och medborgerliga rättigheter innefattar alla medborgare oavsett ålder. Den representativa demokratin gör in- skränkningar i detta genom att den som är omyndig inte har rätt att delta i demokratins viktigaste länk mellan folkliga opinioner och förd politik. är rösträttsåldern i . Vid blir man också myndig och valbar. kan se både fördelar och nackdelar med en sänkt rösträttsålder. För det första kan en sänkt rösträttsålder innebära att både skola, medier och politiker måste ta större hänsyn till 16 och 17-åringarnas åsikter och på så sätt stärka deras ställning i samhället. Dels genom att information i högre grad kommer att riktas mot gruppen och dels genom att det kommer att bli viktigare att lyss- na även på yngre medborgare. För det andra tror att en sänkt röst- rättsålder kan komma att bidra till att de unga mellan får ett större intresse för politik. Detta, i kombination med att partierna kan komma att få ett större intresse för 16- till 18-åringar, kan kom- ma att innebära en vitalisering av den politiska verksamheten. Vidare kommer den reella effekten av en sänkning endast att inne- bära att av de väljare som är kommer att vara . Ö vriga kommer att vara . Trots dessa relativt små faktiska förändringar av valmanskåren öppnas, som påpekats ovan, möjligheten för de som är 16 och att använda sig av de- mokratins mest grundläggande verktyg som de blir föremål för ökat intresse från politiker och medier. Därtill kommer att det läggs än större press på skolan att ge god information och kunskap inför valdeltagandet. En vinst i demokratiskt hänseende görs också genom att vi med en sänkt rösträttsålder tar till vara även dessa unga medborgares åsikter och därmed minskar andelen som står utanför den representativa demokratin och får förlita sig på andras val. finns, både inom och utanför kommittén, en stor tvek- samhet inför en sänkning av rösträttsåldern. För det första visar valundersökningar på att unga är mer trendkänsliga än äldre. Detta innebär att det finns en risk för ökad instabilitet i politiken. Ungas trendkänslighet innebär också att de lättare väljer nya budskap som kanske inte alltid är lika genomtänkta. Att unga inte är bundna av va- na och partiidentifikation till enskilda partier behöver dock inte ses som entydigt negativt. Det kan innebära att man i större utsträckning tänker efter innan man röstar. För det andra är, förutom i jämförelse med de allra äldsta, unga mel- lan 16 och överlag mindre intresserade av politik än andra ål- dersgrupper. Detta är i sig ett argument mot en sänkning som det inte heller är säkert att en sänkning skulle motverka detta ointresse. Andra vägar till ökat intresse för politik skulle kunna inne- bära mindre risker för stabiliteten i det politiska systemet. Ett annat problem är frågan om åldern för valbarhet ska sänkas i och med att rösträttsåldern sänks. Den som står under annans för- myndarskap bör inte utöva den myndighet som följer av valbarhet. Den som är omyndig bör därmed heller inte vara valbar. En sänkning av rösträttsåldern utan en samtidig sänkning av valbarhetsåldern skulle därmed innebära att man bryter sambandet mellan rösträtt, myndighet och valbarhet. Detta kan innebära att man mister i tydlig- het vad gäller åldersgränserna. vill mot bakgrund av dessa olika fördelar och nackdelar samt den stora skepsis som finns på olika håll mot tanken på en sänkt rösträttsålder inte slutgiltigt ta ställning för eller mot en sänkt rösträttsålder. Däremot föreslår vi en försöksverk- samhet i kommunalvalet . Syftet är att se vilka effekterna blir av en sänkning av rösträttsåldern. Dessa försök ska följas upp och ut- värderas av en särskild utredning till vilken en referensgrupp ska fin- nas knuten med en betydande representation av unga. Utredningen ska för det första gå igenom valdeltagandet och be- skriva hur man i kommunerna arbetade med att förbereda de unga inför valet. För det andra ska utredningen beskriva kommunernas er- farenheter av försöksverksamheten gällande det politiska utslaget av nytillskottet i valmanskåren. För det tredje ska kommunmedlemmar- nas, särskilt de ungas, uppfattningar om betydelsen av en sänkt röst- rättsålder för intresset för lokalpolitik utvärderas. Slutligen bör utred- ningen också få i uppdrag att föreslå huruvida en sänkning av röst- rättsåldern ska göras permanent samt om den enbart ska gälla val till kommun eller även omfatta val till landsting och riksdag. En parallell till förslaget med en försöksverksamhet kan i viss mån sägas vara personvalsreformen. När beslutet att genomföra ett försök med personval fattades överenskom partierna att försöket skulle ske vid val till kommunfullmäktige 1994 i minst tre representa- tiva kommuner i landet. Tretton kommuner anmälde intresse att delta i försöket. Med utgångspunkt ifrån olika representativitets- och andra lämplighetskriterier valde regeringen ut sju av dessa kommuner. En parlamentarisk kommitté - Nomineringsrätts- och valkretskommittén - som tillkallats 1994 med uppgift att se över vissa frågor med an- knytning till valsystemet, hade i sitt uppdrag att utvärdera försöks- verksamheten. En del av utvärderingen genomfördes av statsveten- skapliga institutionen vid . föreslår att rösträtten i försökskom- munerna ska sänkas till just av två skäl. För det första ser vi en fördel i att i stort sett alla som går i gymnasieskolan får rösträtt. Det innebär att skolan får ett än starkare incitament att arbeta med frågor kring politik och demokrati redan på ett tidigt stadium. För det andra är en viktig åldersgräns. Till exem- pel råder i regel skolplikt till det år man fyller , den som har fyllt får bestämma över sin arbetsförtjänst och driva egen rörelse. 5.5.4Rösträtt ska gälla från kalenderåret Förlängningen av mandatperioderna till medför en höjning av rösträttsåldern. De förstagångsväljare som blir myndiga under man- datperioden får vänta längre på att delta i allmänna val. För att något motverka denna höjning föreslår att rösträtten ska följa kalenderår och inte födelsedatum. Förändring- en avser såväl nationella och lokala val samt folkomröstningar och val till . Kommittén menar också att förändringen har den fördelen att även de som är födda sent har möjlighet att delta i allmänna val som sina skolkamrater. Att följa kalenderår kan dessutom ha betydelse för hur man arbetar i skolan med de politiska frågorna. Om grupper av eleverna inte äger rättighet att delta i kommande val kan undervisningen försvåras. 5.5.5Samråd med unga kommunmedborgare Medborgarnas möjligheter att mer direkt vara med och styra eller på- verka utformningen av den kommunala verksamheten utanför det lo- kala partiarbetet är som vi visat ovan begränsade. Det beror ytterst på den politiska viljan hos fullmäktiges eller nämndernas majoritet om det ska bli något av med inflytande från nyttjarnas sida. Unga under vilka inte har rösträtt har än sämre möjligheter att som nyttjare utöva inflytande. Utifrån de ändringar som gjorts i kommu- nallagen finns förvisso inga formella hinder för att lyssna på de unga brukarna av kommunens tjänster. Trots detta visar undersökning på undersökning att unga känner att de har få möjligheter att påverka politiken på olika nivåer i samhället. Inte heller den lokala politiken går fri från kritik. anser att det är nödvändigt att ge de unga utan rösträtt möjlighet att utöva medborgerligt inflytande på kommunens beslut och tjänster. Syftet är att öka möjligheterna för unga att vara aktiva och delaktiga i kommunpolitiken. Vi är därför sympatiskt inställda till förslag att ändra i kom- munallagen för att få till stånd ett aktivt medborgarinflytande för unga. bygger de goda exempel på kommuner som satsar på ökat inflytande med och för barn och unga ofta på enskilda eldsjälars ar- bete. En generell attitydförändring bland politikerna och i förvalt- ningen uppnås dock sällan ens i dessa kommuner. till exempel endast i ett litet fåtal kommuner självklart att fråga ele- verna själva om deras syn på hur man ska bygga om skolan innan man gör det, vilka öppettider fritidsgården ska ha, var den ska ligga och så vidare. De unga utan rösträtt behöver en uttalad rättighet att samråda med kommunen. menar också att underlaget och därmed också besluten skulle bli bättre om brukarna tillfrågades. Skattemedel kommer både att kunna användas effektivare och till åt- gärder vilka har beslutats om i samråd med brukarna. Slutligen kan ett samråd i längden fungera som ett instrument för att öka tilltron till och förståelsen för politiken. Som exemplen Pors- grunn och har visat kan detta i sin tur ha inverkan på intres- set för politik. ställer sig inte avvisande till en lag- stiftning som innebär att de som ännu inte har rösträtt, och möjlighet att därigenom rösta in sina representanter i kommunens politiska led- ning, har rätt att bli tillfrågade. Kommittén anser dock att de föränd- ringar som gjorts i kommunallagen i syfte att på olika sätt öppna för ett ökat brukarinflytnade inte har varit i kraft för att vi med säkerhet ska kunna säga att effekterna för de unga brukarna inte varit tillräckliga. anser därför att och kommunerna tillsammans bör ha i uppdrag att bevaka denna fråga. Om det fortfarande efter reformen visar sig att unga brukare inte tillfrågas i större utsträckning bör regeringen överväga en förändring i kommunallagen så att kommunerna måste samråda med de utan rösträtt i frågor som angår dem. Syftet måste vara att öka kommunernas ansträngningar att samtala med de unga och lyssna till deras åsikter. anser att det är viktigt att unga deltar i den demokratiska processen. I flera av de projekt som vi redogjort för ovan har det gått att konstatera att intresset för politiska frågor ökar hos de unga som aktivt deltar i beslutsprocesserna i kommunen. Det kan därför vara motiverat att på särskilda sätt försöka underlätta för unga att delta i kommunala beslut. Ett ungdomspolitiskt handlingsprogram är ett sätt att i samarbete mellan unga i en kommun och politikerna fokusera de frågor som de unga ser som viktiga både för sin egen och kommunens framtid. Det är också ett sätt att förbättra ungas villkor på olika områden. Många exempel visar att det är en absolut nödvändighet att de unga själva deltar i processen för att handlingsprogrammet ska bli verkningsfullt. Ett sådant program måste därför utarbetas tillsammans med kommunens unga. Detta gäller också på vilket sätt ungas infly- tande och delaktighet i den lokala planeringen ska ske. Ett ungdomspolitiskt handlingsprogram kan innehålla frågor om arbetslöshet, bostäder, demokrati och inflytande i både skolan och politiken. I programmet bör också ingå en redovisning av kommuner- nas samlade insatser för att förbättra de ungas levnadsförhållanden och hur ett ökat inflytande ska underlättas. Programmet bör ta upp både kortsiktiga och mer långsiktiga frågor. I programmet bör givet- vis även jämställdhetsfrågor beaktas. Ett ungdomspolitiskt handlings- program bör kunna följas upp och utvärderas. Unga har ofta begränsade möjligheter att göra sin röst hörd. Kom- mittén anser att unga måste ges möjligheten till ett ökat deltagande i samhällsbyggandet och att detta måste ske på deras egna villkor. Den främsta kanalen för inflytande i politiken i en representativ de- mokrati är förutom allmänna val arbete i de politiska partierna. Det är därför nödvändigt att unga engagerar sig i de politiska partierna och ungdomsförbunden. Som komplement till dessa växer fram al- ternativa fora för inflytande. Ett sådant forum, till exempel i form av ungdomsråd, kan fylla ett demokratiskt tomrum om det i praktiken ger ett ökat inflytande och inte endast är en skenstruktur. Forumet kan också, som i exemplet Porsgrunn och , innebära en väg in i partipolitiken. anser därför att det är mycket värdefullt att de unga som intresserar sig för att börja upp- rätta den här typen av forum ges stöd och visas intresse av kommu- nens politiker. Det finns många olika former för ett institutionaliserat inflytande för unga som kan och bör prövas. De ungas egna intressen och de lokala förhållandena i kommunen måste vara styrande för val av i vil- ken form ungas inflytande ska öka.