sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Frågor ställdes om vilka händelser intervjupersonerna upplevt, och vilken månad de olika händelserna inträffade, det är således möjligt att ordna dem kronologiskt. Dessa biografier har utnyttjats för att undersöka hur olika familje- händelser påverkar kvinnors respektive mäns karriärutveckling. Genom att man har information om den ordning i vilken händelserna inträffar kan man ordna dem kausalt och analysera problemet med hjälp av livsförloppsanalys (Blossfeld och Rohwer, 1996; , 1990; Yamaguchi, 1991). Med denna analysmetod kan man undersöka hur övergångsinten- siteten, d.v.s. sannolikheten för att en övergång skall ske , varierar och undergrupper. Beroendevariabel är klassrörlighet. Enheten i analyserna utgörs av episoder. Varje episod börjar då en individ får ett arbete som skiljer 25 1968 var de yngsta . sig hierarkiskt26 från det föregående och slutar då han eller hon åter byter klass. Den första episoden utgörs av den klass individens första arbete tillhörde. Varje individ kan således förekomma om de befunnit sig i flera klasser. I de fall individen bytt arbete inom samma klass avbryts inte episoden, inte heller då individen haft avbrott i sitt arbetskraftsdeltagande, de räknas då fortfarande som varande under risk för klassbyte. Episoden räknas som att ha avslutats med en händelse då klassbyte sker, men avbryts utan att räknas som händelse (d.v.s. censureras) för intervju, vid pensionering, samt om individen blir egenföretagare eller jordbrukare (då det kan vara svårt att avgöra om detta innebär uppåt-, nedåt- eller lateral mobilitet). Modellen som använts har konkurrerande risker, detta innebär bara att det finns möjlighet att erfara såväl uppåt- som nedåtmobilitet, det finns alltså två möjliga destina- tionstillstånd. I analyserna ingår dels fasta kovariater , dels tidsvarierande kova- riater. De fasta kovariaternas värde bestäms vid t 0 och tillåts sedan inte byta värde i modellen. I kontrast till de fasta kovariaterna tillåts de tidsvarierande kovariaterna byta värde när det tillstånd de mäter förändras. Detta innebär att de episoder där en tidsvarierande variabel ändrar värde delas upp i två nya episoder, där slutmånaden för den första sätts till månaden innan den tidsvarierande variabeln ändrade värde och startmånaden för den andra sätts till den månad förändring- en inträffade. För att undersöka effekterna av sammanboende och föräldraskap på karriärrörlighet måste man kausalt ordna händelserna. Ökar exempelvis sannolikheten för att män skall byta klass till en högre klass efter att man flyttar ihop (t.ex. därför att hans partner gör en del av hans hushållsarbete vilket ger honom ökade möjligheter att satsa på karriären; eller därför att han tar på sig den traditionella mansrol- len som familjeförsörjare och därför arbetar hårdare och mer motiverat), eller ökar sannolikheten för sammanboende efter ett uppåtriktat klassbyte (t.ex. därför att ett steg i karriären för med sig ökade resurser, vilket dels gör honom mer attraktiv på äktenskaps- marknaden, dels ger större möjligheter till att betala bostadskostna- der)? Sannolikt finns effekter i båda riktningarna. För att undvika detta tolkningsproblem används sammanboendestart, sammanboen- deslut, födelsemånad för första barnet och det yngsta barnets 13- 26 Fyra hierarkiska nivåer används i analyserna, dessa motsvarar de nivåer och (1992) urskiljer i EGP-klasschemat. De använder sig av endast tre vilket berodde på svårigheter att särskilja nivå 1 och 2 i vissa datamaterial. årsdag 27 som tidsvarierande kovariater.28 Detta innebär således att vi kan beräkna separata intensiteter för månaden innan sammanboende och för månaden efter individen flyttat samman med en partner. Den modell som används här är en enkel parametrisk modell med exponentiell basintensitet som gör antagandet att övergångsprocessen inte är tidsberoende; d.v.s. rjk(t) från tillståndet j vid t0 till tillståndet Frågan är här vad som händer med karriärmöjligheterna vid olika händelser i familjelivet, och om det finns skillnader mellan könen i effekten av sammanboende och föräldraskap. Något som skulle förväntas om det var så att kvinnor omallokerar tid och motivation från arbetsmarknaden till hemmet vid sammanboende och då de har små barn, medan männens arbetsmarknadsbeteende i princip är oförändrat. Resultaten av analyserna presenteras i tabell 8.6. I analysen ingår först en grupp kontrollvariabler (klass vid t 0, födelsekohort samt ålder vid första arbete); sedan humankapitalvariabler (mätt som utbild- ningsnivå vid t 0 och arbetslivserfarenhet vid t0); sedan ingår också de egentliga analysvariablerna, förekomsten av barn i hushållet, förekomsten av barn i hushållet, sammanboende, upplösning av sammanboende och slutligen huruvida intervjuperso- nens mor var hemmafru under huvuddelen av intervjupersonens uppväxt. Samtliga dessa variabler har interagerats med kön, vilket innebär att man beräknar könsspecifika samband mellan den aktuella variabeln och yrkeskarriären. 27Denna ålder är vald med antagandet att det är någonstans när det yngsta barnet uppnår högstadieålder som moderns arbetsbelastning börjar avta något. 28Samtliga dessa variabler baserar sig på information ur de retrospektiva familjehisto- rierna i LNU 1991. 29Detta val fattades då test visat att intensiteten endast varierar marginellt , vi menar då att en enklare modell är att föredra framför mer komplicerade modeller. 30Det är viktigt att notera att vi här följt den modell som Blossfeld och Rohwer (1995) använder (s. 136ff) och endast använder interaktionstermerna. Frågan är om det korrekta förfarandet i stället bör vara att dessutom kontrollera för huvudeffekter- na. Vi har genomfört känslighetsanalyser och finner endast små avvikelser, genomgående blir interaktionseffekterna mindre kraftiga och interaktionen med moderns arbetsmarknadsanknytning blir i princip insignifikant. Tabell 8.6 Livsförloppsanalys med konkurrerande risker för uppåt- och nedåtgående mobilitet. Personer födda till 1965. -5,44*** -4,89*** ,62*** -,94*** ,40*** -,86*** ,02*** ,03*** Ålder 1 arb. -,23* -,25* ,71*** -,38* -,79*** ,90*** -1,03*** -,01*** -,01*** ,00*** ,00*** -,52*** -,27* -,59*** ,44*** -,37*** -,28* ,52*** -,17** -,29*** ,32*** *** p<0,001, ** p<0,01 och *p<0,05. Klasstillhörighet 31 vid t0 har inkluderats för att kontrollera för effekten av att olika klasser har olika sannolikhet för mobilitet. Som framgår av tabell 8.6 har personer på lägre hierarkiska nivåer större sannolikhet för uppåtmobilitet och mindre sannolikhet för nedåtmo- bilitet. Detta beror troligen på att sannolikheten för att ett individ 31 Anledningen till att estimatet för högre tjänstemän uteslutits är att det inte är meningsfullt, då man inte kan ha uppåtgående mobilitet om man redan befinner sig i den högsta klassen. Av motsvarande skäl har också estimatet för okvalificerade arbetare uteslutits vad gäller risk för nedåtgående mobilitet. skall ha nått sin maximala nivå ökar ju högre i hierarkin han eller hon befinner sig. Dessutom är det så att ju högre utbildning en individ har, desto större sannolikhet är det för att han eller hon skall befordras och desto mindre sannolikhet för degradering. Anledningen till detta resultat är förmodligen att bland dem som befinner sig på en viss hierarkisk nivå så är det mer troligt att högre utbildade individer är överkvalificerade för sitt arbete. Men kontrollvariablernas effekter endast har liten relevans för problemet med familjens inverkan på mäns och kvinnors karriärer. Intressantare är att förekomsten av små barn i hushållet har en kraftigt negativ effekt på intensiteten i karriärchanser för kvinnor, medan män inte påverkas alls. När sedan barnen blir äldre ökar åter intensiteten för kvinnor, medan männens karriärintensitet minskar. Detta är sannolikt främst en ålderseffekt. Estimaten skall främst förstås så att kvinnorna kraftigt ökar sin rörlighet när barnen blir äldre och kvin- norna åter börjar kunna ägna sig åt marknadsarbete i ökad omfattning. Vidare visar analyserna att sammanboende minskar kvinnornas uppåtgående karriärrörlighet. Vid skilsmässa ökar karriärchanserna igen. Dessa resultat indikerar familjebildningens starkt begränsande effekt på kvinnors karriärrörlighet. När kvinnor flyttar ihop med en partner och får barn tycks arbetslivet få allt mindre betydelse. För att undersöka socialisationens roll används en indikator som visar om modern varit hemarbetande under större delen av respon- dentens uppväxt. Antagandet är att de som växt upp i hem där modern varit hemarbetande har fått en mer traditionell könsrollssocialisation. Effekten av detta borde verka olika på könen. Kvinnor som uppfost- ras i traditionella könsroller borde sålunda ha en svagare ställning på arbetsmarknaden. Detta eftersom det kan antas att de allokerar mer tid till hushållsarbete. På motsvarande sätt borde män som fått en traditionell könsrollssocialisation allokera mer tid och motivation till marknadsarbete för att leva upp till den traditionella familjeförsörjar- rollen. Det visar sig också att kvinnor vars mödrar varit hemmafruar har sämre karriärchanser än män med motsvarande bakgrund. Man bör dock tolka detta resultat med en viss försiktighet då sammansätt- ningen av denna grupp varierar kraftigt över undersökningsperioden och det är fullt möjligt att variabeln är en osäker indikator på könsrollssocialisation. I tabellens andra kolumn visas effekterna på nedåtgående mobili- tet. Man kan kort notera att någon könsspecifik effekt av förekomsten av småbarn på rörlighet nedåt inte kan beläggas. Däremot är det så att när barnen blir äldre ökar kvinnornas nedåtmobilitet kraftigt. Detta resultat indikerar att efter att ha fått barn inträffar ett sorts moratorium för mobilitet under vilket kvinnan behåller det jobb hon hade före graviditeten. Men när barnen blir äldre ökar såväl uppåt- som nedåtgående mobilitet för kvinnor relativt män. Tolkning- en av detta kan vara att kvinnor ser över sin arbetssituation när barnen blir äldre och då gör olika prioriteringar. Vissa kvinnor satsar mer på marknadsarbete, medan andra snarare söker mindre krävande arbeten för att kunna ägna sig mer åt hemmet. Detta kan förklara att intensi- teten ökar i såväl uppåt- som nedåtgående rörlighet. Sammanboendestatus påverkar inte den nedåtgående mobiliteten alls. Men när det gäller könsrollssocialisation framkommer ett intressant resultat. Det verkar som om män vars mödrar var hemma- fruar inte bara har större chanser för uppåtgående mobilitet, utan även har mindre risker för att erfara nedåtgående mobilitet, relativt kvinnor i motsvarande ställning. Även detta resultat är kongruent med antagandet om att marknadsarbete är viktigare för de män som fått en mer traditionell könsrollssocialisation än för andra män, samt att kvinnor som socialiserats till mer traditionella könsroller inte engagerar sig så djupt i sitt förvärvsarbete. Sammanfattningsvis kan man säga att familjehändelser påverkar karriärchanser på ett enhetligt och förväntat sätt. När kvinnor blir sammanboende och när de får barn allokerar de mer tid och motiva- tion till hemarbete, vilket medför att deras arbetskraftsdeltagande minskar, vilket i sin tur innebär att deras karriärmöjligheter minskar relativt männens. Mäns yrkesliv påverkas inte i någon nämnvärd utsträckning av deras familjesituation. När barnen sedan blir äldre ökar kvinnan åter sitt arbetskraftsdeltagande, men då ökar såväl den uppåtgående som den nedåtgående mobiliteten. En tolkning av detta skulle kunna vara att kvinnor i kvinnodominerade yrken (som ju inte straffas av frånvaro) kan vara de som ökar sina chanser för uppåtrör- lighet, medan kvinnor i blandade yrken i högre grad erfar nedåtgåen- de mobilitet. I detta kapitel har vi studerat hur könsskillnader i arbetsmarknads- framgång sammanhänger med skillnader i familjelivets inverkan på män och kvinnor. Kvinnor anser inte i nämnvärt högre utsträckning än män att ansvar för hem och familj utgjort ett hinder för deras möjligheter att förvärvsarbeta i önskad omfattning. Trots detta visar analyserna tydligt att kvinnor under familjebildningen kraftigt ökar den tid de lägger ned på hushållsarbete som de minskar sitt arbetsmarknadsdeltagande. För män märks inga skillnader i arbetsut- budet under familjebildningen. Denna inkongruens måste tydas så att kvinnor generellt sett faktiskt vill arbeta i hushållet under familje- bildningsfasen i högre utsträckning än vad män vill. Skillnaderna mellan könen när det gäller den tid de använder till hushållsarbete är för sammanboende utan, men framförallt med barn, är också mycket stora. För ensamstående är skillnaderna däremot knappt märkbara. Våra analyser visar också att det för kvinnor finns kraftiga effekter av att vara sammanboende och av att ha barn. De med små barn i hushållet arbetar mest av alla med hushållsgöromål. Vidare indikerar analyserna att i hushåll där man kan anta att hushållsarbetet är mer krävande (med små barn, stora bostadsytor och låga kostnader för barnomsorg) gör kvinnorna mycket hushållsarbete. Inte heller dessa faktorer har någon större inverkan på männens hushållsarbetstid. Kvinnor som har höga inkomster, som är högutbildade och som har lång arbetstid ägnar däremot mindre tid åt hushållsarbete. Detta tyder på att kvinnor som är högproduktiva på arbetsmarknaden i högre utsträckning lägger tid och motivation på arbetslivet medan kvinnor som är högproduktiva i hemarbetet använder sin tid till hemarbete. Kausaliteten i denna iakttagelse kan ifrågasättas. Är det så att kvinnor (och män) som satsar på arbetslivet är högproduktiva där just därför att de inte splittrar sin uppmärksamhet genom att lägga ned så mycket tid på hushållsarbete? På motsvarande sätt kan man ställa sig frågan om de kvinnor som bor i arbetskrävande hushåll gör det just därför att de prioriterar hem och familj och därmed inte engagerar sig lika hårt i arbetslivet. Det är således så att familjebildningen medför att kvinnor omdiri- gerar arbetstid (och sannolikt motivation) från betalt till obetalt arbete samt att de även inom ramen för den lägre avtalade arbetstiden har en högre frånvaro på grund av föräldraledighet och sjukskrivningar. För män kan man endast spåra mycket små effekter av familjesituation på arbetsutbudet. Vilka konsekvenser får då detta för könsskillnader i arbetsmark- nadsbelöningar? Intuitivt kan det verka sannolikt att individer som av olika skäl inte deltar i förvärvsarbete i samma utsträckning som andra får betala för detta med sämre möjligheter till arbetsmarknadsbelö- ningar. Men det finns också en möjlighet att de som förutser en framtid med svag arbetsmarknadsanknytning söker sig till arbeten där detta inte har så stor betydelse. Sådana arbeten skulle enligt teorin utmärkas av att de har relativt höga ingångslöner med små efterföl- jande löneökningar. Det är också tänkbart att arbetsgivare som rationellt utnyttjar denna typ av arbetsutbud organiserar arbetet så att transaktionskostnaderna minimeras, exempelvis genom vikariepooler. I syfte att undersöka huruvida de yrken som framförallt kvinnor väljer skiljer sig från de yrken som framförallt män väljer studerades lönens bestämningsfaktorer i kvinnodominerade, könsblandade respektive mansdominerade yrken för män och kvinnor. Resultaten från analyserna tyder på att det kan finnas ett visst fog för teorin att lönen i typiskt kvinnliga yrkesgrupper har delvis andra bestämningsfaktorer jämfört med manliga och könsblandade yrkesgrupper. Framförallt utmärks kvinnliga yrken av att de har en mycket svag löneutveckling. Detta kan man också se i figur 8.3 där löneutvecklingen över ålder visas. Medan männens löner ökar ända fram till fyrtiofemårsåldern avstannar ökningen för kvinnor redan . Dessutom visar analyserna att kvinnor i kvinnodominerade yrken inte får lägre löner om de är frånvarande ur arbetskraften , något som är fallet i alla andra yrkesgrupper. För kvinnor i kvinnodomine- rade yrkesgrupper är också deltidsarbete en attraktiv möjlighet som till och med leder till högre timlöner. Man kan således tänka sig att en anledning att kvinnor väljer vissa yrken kan vara att de där missgyn- nas mindre av sin, under familjebildningen, svagare arbetsmarknads- anknytning. För att närmare studera hur familjebildningen påverkar mäns och kvinnors arbetsmarknadsbeteende analyserades effekterna av sammanboende och barn på karriärutvecklingen. Resultaten av dessa analyser är entydiga. Kvinnors chanser till karriär avstannar helt då de blir sammanboende och då de får barn för att sedan öka igen när barnen blir äldre. För männen uppstår motsatta effekter, sannolikt främst beroende på ålder. Vidare finns vissa indikationer på att könsrollssocialisation kan verka förstärkande på könseffekterna. Män som haft mödrar som var hemmafruar har bättre karriärchanser. Kvinnor med motsvarande bakgrund har sämre karriärchanser. Den rimliga tolkningen är att de som fått en traditionell könsrollssociali- sation har mer könstypiska livsprojekt. Männen ser sig som familje- försörjare och kvinnorna ser sig som ansvariga för hemmet i högre grad än de som inte fått en så traditionell uppfostran. Detta resultat kan dock vara beroende av felkällor och bör tolkas med försiktighet. Sammantaget är det således uppenbart att kvinnors arbetsmark- nadsbelöningar påverkas av deras familjesituation genom flera mekanismer, men där den huvudsakliga beteendemekanismen är att de styr och energi från betalt marknadsarbete till obetalt hushållsarbete. Det finns också visst stöd för antagandet att en orsak bakom att kvinnor väljer yrken som är kvinnodominerade kan vara att de i sådana yrken dels har lättare att kombinera ansvar för hem och familj med arbetet (genom goda möjligheter till deltidsarbete samt att långa frånvaroperioder inte får några negativa konsekvenser vad gäller lönen). En annan viktig fråga är hur det kommer sig att de kvinnodominerade yrkesgrupperna också har lägre löner. , ; , , (1996): Career Interruptions and Subsequent Earnings: A Reexamin a- tion . Working paper 23. , Upp- sala University. Arrow, (1973): The Theory of Discrimination. I Ashenfelter, Orley & (red. ): Discrimination in Labor Markets. Arrow, (1976): Economic Dimensions of Occupational Segregation: Comment 1. Signs, in Culture and Society 1, 233–237. Ashenfelter, O. & T. (1986): Sex Discrimination and Product : the Case of the . mics 101, 149–173. , (1992): Hemmafrun som försvann . (1957/1971): The Economics of Discrimination. (1981/1991): A Treatise on the Family. , ., . (1985): Human Capital, Effort, and the Sexual Division of Labor. , 3, 33–38. Bielby, William.T. Baron (1986): Men and Women at Work: Sex Segregation and Statistical Segregation. 91(4): 759–799 Bielby, (1988): She Works for the Money: Household Responsibilities and the Allocation of Work Effort. 93, 1031–1059. , ; ; (1996): Arbetsmarknaden. & . Ferber (1987): Discrimination: Empirical Evidence from the . 77, 316–320. & . Ferber (1992): The Economics of Women, Men, and Work. Englewood , , . Blossfeld, (1995): Techniques of Event History Modeling – New Approaches to Causal Modeling . Mahwah, NJ, . Borjas, G. & S. Bronars (1989): Consumer Discrimination and Self-Employment. 97, 581–605. Daymont, T. & P. Andrisiani (1984): , College Major, and the Gender Gap in Earnings. 19, 408–428. Deux, (1987): Thinking about Gender. i , B. & M. Feree: Analyzing Gender: A Handbook of . , CA: . Deaux, . Taynor (1973): Evaluation of and Female Ability: Bias Works Two Ways. Psychological Reports 32, 261–261. , (1992): Comparable Worth – Theories and Evidence . EOC (1984):Annual Report. Equal Opportunities Commission. , (1992): The . , (1993): Ursprung och utbildning. , (red) (1984): Välfärd i förändring . , (1990): Att mäta och estimera utbudet av arbetskraft. I m.fl. (red) Tid och råd. Om HUShållens ekonomi , . , (red) (1994): Vardagens villkor. le Grand, (1989): Interna arbetsmarknader, ekonomisk segmentering och social skiktning. le Grand, (1991): Explaining the Male-Female Wage Gap: and Solidarity Wage Bargaining in . Acta Sociologica 34, 261–278. le Grand, (1994): Löneskillnaderna i : Förändring och nuvarande struktur. i (red), Vardagens villkor, : . , (1997): Karriärer inom varuhandeln – spelar kön någon roll? i , Inga & (red.) Glastak och glasväggar. Den könssegregerade arbetsmarknaden . , (1990): Daghemsavgifter och kvinnors yrkesarbete i m.fl. (red) Tid och råd. Om HUShållens ekonomi , . Gähler, (1997): Ekonomiska konsekvenser av skilsmässor – skillnader mellan kvinnor och män. I , (red. ): Familj, makt och jämställdhet . , (1976): Capitalism, Patriarchy, and by Sex. i Blaxall, M. & B. (red. ): Women and the Workplace. Uni- versity of Press. , (1979): The Wage Effects of Marital Status and Children. 14:579–594. Hörnqvist, (1994): Att bli vuxen i olika generationer. i , (red.) , (1995): The Effects of Intermittent Labor Force Attachment on Womens Earnings. 118, 14–19. , (1997): Hur skall vi förklara könsskillnader i utbildningsval? En empirisk prövning av hypoteser om rationella val och könsrollsmodeller i , Inga & (red.) Glastak och glasväggar. Den könssegre- gerade arbetsmarknaden. , (1993): Yrkessegregeringen på arbetsmarknaden. Ur Ds 1993:8 Kvinnors arbetsmarknad. – återtågets årtionde? , (1993): Women and Market Work: The Misleading of Participation Rates in International Comparisons. Work, , 7:259–274. Kanter, Rosabeth (1977/1993): Men and Women of the Corporation. Korenman, (1992): Marriage, Motherhood, and Wages. 27, 235–255. , (1990): The Econometric Analysis of . Lazear, E.P. & Rosen, (1990): Male-Female Wage Differentials in Job- Ladders. , (1977): Womens Selfconfidence in Achievement Settings. Psychological Bulletin 84:1–13. , (1990): Löneskillnader mellan kvinnor och män – En fråga om diskriminering? I m.fl. (red) Tid och råd. Om HUShållens ekonomi, . Moller Okin, (1989): , Gender, and the Family. Nardinelli, C. & C. (1990):Customer Racial Discrimination in the Market for Memoribilia. 105, 307–329. Nermo, (1994): Den ofullbordade jämställdheten. i , (red) Vardagens villkor. ONeill, (1993): Why the Gender Gap in Wages Narrowed in the 1980s. 11, 205–228. , Inga (1996): Svensk arbetsmarknad ur genusperspektiv – forskningsresultat och utvecklingstendenser. Ur , (red): Det har ändå hänt fantas- tiskt mycket. Vad har jämställdhetsforskningen uppnått? Jubile- umsfond & . , . (1995): Separate and Unequal: Occupation- Sex Segregation and the Gender Wage Gap. 101(2): 329–365. , , V. Snartland, L.-E. Becken & K . (1997): Within- and the Gender Wage Gap, The Case of . 13(2), . (1972): The Statistical Theory of Racism and Sexism. 62, 659–661. Polachek, (1993): The Economics of Earnings. (1985): A Transaction Cost Approach to Families and House- holds. 23, 581–602. RFV (1986): Föräldrapenning för tillfällig vård av barn 1984 , Statistisk Rapport, Is–R 1986:3. Reskin, (1988): Bringing the Men in: Sex Differentiation and the Devaluation of Womens Work. Gender and Society 2, 58–81. Reskin, (1990): , Gender Queues: Explaining Womens Inroads into Occupations . , (1997): Essays on Family and Labor Economics . (1997): Interaction and the Conservation of Gender Inequality. , 62: 218–235. Roman, (1994): Lika på olika villkor. Könssegregering i kunskapsföretag . Swim, J m. fl. (1989): versus . Do Gender Stereotypes Bias Evaluations? Psychological Bulletin 105, 409–429. Waldfogel, (1997): The Effect of Children on Womens Wages. , 62, Vol. 2: 209–217. , (1993): Changes in the /Female Wage Gap, 1976–1985. 28, 383–410. , , , (1993): Single-Mother Families in Eight Countries: Economic Status and Social Policy. , 177–197. Yamaguchi, K. (1991): Event History Analysis, . 9Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa – skillnader mellan kvinnor och män har antalet skilsmässor i ökat kraftigt. var det årliga antalet skilsmässor ca 400 (vilket motsvarade ungefär en halv skilsmässa per tusen äktenskap), är motsvarande antal runt 22 000 (eller ca 14 per tusen äkten- skap) (SCB, 1995a).