sou · GLB391d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Bestämmelserna i jaktlagen gäller oavsett om jakträttsupplåtelsen är att betrakta som lägenhetsarrende eller annan nyttjanderätt. Upplåtelse av nyttjanderätt till jakt kan även behandlas enligt reglerna om jordbruksarrende. En upplåtelse av jordbruksarrende och en upplåtelse av jakträtt som sker till en och samma person anses rättsligt sett utgöra en upplåtelse. En sådan upplåtelse behandlas enligt reglerna om jordbruksarrende eftersom brukningsrätten får anses som betydelsefullare än jakträtten (Bäärnhielm, Arrendelagen, s. 9:154). Av 15 § första stycket jaktlagen följer att bestämmelserna i 15-22 §§ skall tillämpas när jakträtt upplåtits mot ersättning som överstiger . Har upplåtelsen skett tills vidare eller eljest är bestäm- melserna alltså inte tillämpliga. Bestämmelserna äger därmed tillämpning endast på upplåtelseavtal, där den överenskomna avtalstiden är . Jakträttsupplåtelser som har sådan bestämd avtalstid har besittnings- skydd. Upplåtelseavtal med besittningsskydd förlängs automatiskt vid avtalstidens utgång om avtalet inte uppsagts på vederbörligt sätt. Avtalet förlängs som motsvarar den ursprungliga upplåtelsetiden, dock längst . Avtal med besittningsskydd kan, under vissa förutsättningar, bringas att upphöra vid avtalstidens utgång genom uppsägning. Uppsägningen skall vara skriftlig, om ej skriftligt erkännande av uppsägningen lämnas, och ske senast före avtalstidens utgång. En nyttjanderättshavare har, om uppsägning gjorts i rätt tid och på rätt sätt, alltid rätt att frånträda avtalet. För en fastighetsägare gäller dock som huvudregel att nyttjanderättshavaren har rätt till förlängning av upplåtelse- avtalet. I vissa i 17 § jaktlagen angivna fall kan nyttjanderättshavaren inte göra anspråk på sådan rätt. Det är dels när nyttjanderättshavaren har åsidosatt sina förpliktelser enligt avtalet i sådan mån att detta skäligen inte 214 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. bör förlängas, dels när fastighetsägaren gör sannolikt att han själv eller någon medlem av hans familj eller någon som är anställd i hans jordbruk eller skogsbruk skall utöva jakträtten på hans fastighet, dels när fastig- hetsägaren gör sannolikt att fastigheten skall användas för något ändamål som utesluter fortsatt jakt samt dels när fastighetsägaren i annat fall har befogad anledning att upplösa avtalsförhållandet. Motiven ger inte någon närmare ledning för hur dessa bestämmelser skall tolkas mer än i ett fall. Det fallet att nyttjanderättshavaren inte uppfyller rimliga krav när det gäller att sköta jaktmarken på ett från viltvårdssynpunkt riktigt sätt ger, enligt motiven (prop. 1986/87:58 s. 75), fastighetsägaren befogad anledning att säga upp avtalet. I doktrinen har uttalats att man bör kunna utgå från att de fyra punkterna i tveksamma fall kommer att tolkas till fastighetsägarens förmån, om det inte är så att fastighetsägaren försöker skaffa sig oskäliga förmåner på nyttjanderättshavarens bekostnad (se , Jaktlagen, s. 39 f.). Om det är fråga om jakträttsavtal som omfattas av bestämmelserna i 15- 22 §§ jaktlagen och vill part att avtalsvillkoren skall ändras inför en ny period skall parten meddela motparten detta i den ordning som gäller för uppsägning av avtalet. Har fastighetsägaren sagt upp ett avtal eller har villkorsändring begärts och föreligger tvist om förlängning av avtalet eller om villkoren för den nya upplåtelseperioden skall, enligt 18 § jaktlagen, fastighetsägaren eller, om villkorsändringen begärts av nyttjanderättshavaren, denne senast en månad före upplåtelsetidens utgång hänskjuta tvisten till arrendenämnden. Om en tvist inte har hänskjutits till arrendenämnden inom nämnda tid är upp- sägningen eller begäran om villkorsändring utan verkan. Det åvilar alltså den part som önskar en ändring av det bestående avtalsförhållandet att ta initiativ till att en tvist förs till arrendenämnden. En tvist anses föreligga även om en part inte hör av sig till motparten efter en uppsägning eller begäran om villkorsändring. Om tvisten inte hänskjuts till arrendenämnden inom föreskriven tid förlängs avtalet på oförändrade villkor (prop. 1986/87:58 s. 75). I 19 § jaktlagen anges bedömningsgrunderna för arrendenämndens prövning när villkoren för den fortsatta upplåtelsen skall fastställas i en förlängnings- Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 215 Om fastighetsägarens talan om uppsägning av avtalet ogillas eller talan gäller villkorsändring skall villkoren för den fortsatta upplåtelsen fastställas efter vad som är skäligt med hänsyn till de villkor som gällt tidigare, till inträffade eller förutsebara förändringar samt till vad som kan anses vanligt vid jämförbara förhållanden. Enligt motiven (prop. 1986/87:58 s. 76) innebär bedömningsgrunderna för arrendenämndens prövning dels beträffande frågan om den tid för vilken avtalet bör förlängas att denna normalt bör bestämmas att motsvara den ursprungliga upp- låtelsetiden, dels beträffande arrendeavgiftens storlek att denna bör be- stämmas efter en jämförelse med den prissättning som i allmänhet till- lämpas i regionen. Av motiven framgår, avseende den sistnämnda frågan, att nämnden bör kunna få ledning för sin bedömning bl.a. genom uppgifter om den prisnivå som gäller för upplåtelser på statens marker och bolags- markerna. Om parterna i en förlängnings- eller villkorstvist kommer överens om vill- koren för den fortsatta upplåtelsen gäller överenskommelsen även om den avviker från de ovan angivna normerna. Nyttjanderättshavaren kan dock inte bli bunden av villkor som strider mot en tvingande regel. En dom eller ett beslut, varigenom ett jakträttsavtal förlängts eller avtalsvillkor fastställts ges samma rättsverkningar som ett mellan parterna ingånget avtal med samma innehåll som domen eller beslutet. Innebörden av en sådan regel är att olika på jakträttsavtal tillämpliga bestämmelser, t.ex. uppsägnings- och förlängningsreglerna i 15 och 17 §§ jaktlagen, de allmänna bestämmelserna i 7 kap. jordabalken om nyttjanderätt och 36 § avtalslagen, skall gälla också i fråga om dom eller beslut i förlängnings- och villkorstvister (prop. 1986/87:58 s. 102). Av 19 § fjärde stycket jaktlagen framgår vidare att mot nyttjanderätts- havaren inte får åberopas omständighet som kunnat åberopas i det mål eller ärende i vilket nyttjanderättshavarens förlängningstalan bifallits. Genom domen eller beslutet i den förlängningstvist som avgjorts till fördel för nyttjanderättshavaren prekluderas således såväl omständigheter som åbe- ropats och prövats som sådana omständigheter som hade kunnat åberopas i tvisten. Det är inte bara påståenden som hänför sig till upphörsgrunderna i 17 § utan också invändningar i s.k. preliminärfrågor, exempelvis att något giltigt upplåtelseavtal inte föreligger, som prekluderas. 216 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. detta slag får inte åberopas vare sig i tvist vid allmän domstol rörande exempelvis jämkning av avtalsvillkor enligt 36 § avtalslagen eller vid arrendenämnd i senare ärende om förlängning av upplåtelseavtalet (a. prop. s. 102 f.). Att omständighet prekluderas innebär att den förlorat sin rättsliga betydelse, dvs. att rätten att föra talan med stöd av denna omständighet upphör. Av 20 § jaktlagen framgår att jakträttsavtalet fortsätter att gälla till dess tvisten är avgjord. Om en fråga om förlängning av upplåtelseavtalet eller tvist om upplåtelsevillkoren ännu inte är avgjord när tiden för avtalet går ut har nyttjanderättshavaren jakträtt enligt avtalet respektive skall de förut gällande avtalsvillkoren tillämpas till dess att frågan är slutligt avgjord. Skall nyttjanderättshavaren enligt dom eller beslut betala högre avgift än förut för förfluten tid skall han, enligt 21 § jaktlagen, betala ränta på det överskjutande beloppet som om detta hade förfallit till betalning som den tidigare avgiften. Skall nyttjanderättshavaren betala ett lägre belopp skall fastighetsägaren betala ränta på det belopp som han har mottagit för mycket från den dag han tog emot beloppet. Räntan beräknas enligt 5 § räntelagen (1975:635) för tiden innan domen eller beslutet vunnit laga kraft och enligt 6 § samma lag för tiden därefter. Om villkor för den fortsatta upplåtelsen har fastställts enligt 19 § jaktlagen har nyttjanderättshavaren enligt 22 § rätt att säga upp avtalet senast efter den dag då domen eller beslutet vann laga kraft. Avtalet upphör då att gälla som inträffar närmast efter uppsägningen. Upplåtelse av jakträtt utan besittningsskydd En upplåtelse av nyttjanderätt till jakt som sker eller upp till och med omfattas inte av reglerna i 15-22 §§ jaktlagen. Sådana upplåtelser bedöms antingen enligt 7 kap. jordabalken om det är fråga om s.k. annan nyttjanderätt eller 7 och 8 kap. jordabalken om det är fråga om lägenhetsarrende. En innehavare av sådan nyttjanderätt har alltså inte rätt till vare sig förlängning av upplåtelsetiden eller prövning av villkoren på sätt som stadgas i jaktlagen. När avtalstiden går ut sker inte heller någon automatisk förlängning av avtalet. Det innebär att avtalet Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 217 upphör om inte annat avtalats. Parterna kan dock i upplåtelseavtalet avtala om rätt till förlängning. Utredningen har och början av 1996 utfört ett antal enkätundersökningar. Dessa undersökningar har riktat sig till de sex största skogsbolagen, stiften, kommunerna, urval av enskilda markägare och jägare. Utredningen har bl.a. ställt frågor om villkoren för jakten. Nedan redovisas resultaten från dessa undersökningar i frågor som berör nu aktuellt avsnitt. I enkätundersökningen ingår , , , , och . Enligt bolagens egna uppgifter uppgår den samlade jaktbara marken till drygt 11 000 000 ha. Av den jaktbara marken utgör drygt 8 500 000 ha produktiv skogsmark. Dessa bolag har därmed tillsammans av den produktiva skogsmarken i landet. En stor del av den jaktbara marken ägs således av skogsbolagen. Arealen som berörs av någon form av upplåtelse uppgår till drygt 9 000 000 ha. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Totala antalet upplåtelser fördelat på upplåtelsetider (angivet i procent) *Jakträttsupplåtelser som saknar en laglig förlängningsrätt (besittningsskydd) för nyttjanderättshavaren. (Även upplåtels er kan sakna besittningsskydd om upplåtelsen har skett före .) 3Mer än , avser vissa jaktvårdsområden. 6 000 återkommande jägare som jagar . 1 500 dag- och veckokort. 1 000-1 500 y tterligare jägare inom rena upplåtelser. I vilken omfattning f örlängs resp. upphör ettåriga jakt- rättsavtal som förlängs, i jaktlagen medf ört ens utgång(i %)? marken till samma nyttjan- **eller mer *Ja i några fall. Nej i flertalet fall. **I flertalet fall hade ettåriga upplåtelser med förlängningsklausul. I resterande fall . Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Vad är bolagets erfarenhet av ett åriga jakträttsupplåtelser? Onödig administration i övrigt ingen väsentlig skillnad. 220 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. I enkätundersökningen ingår samtliga tretton stift. Enligt stiftens egna upp- gifter uppgår den samlade jaktbara marken till ungefär 540 000 ha. Av den jaktbara marken utgör knappt 390 000 ha produktiv skogsmark. Stiften har därmed tillsammans av den produktiva skogsmarken i landet. Arealen som berörs av någon form av upplåtelse är cirka 440 000 ha. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Totala antalet uppl åtelser *Jakträttsupplåtelser som saknar en laglig förlängningsrätt (besittningsskydd) för nyttjanderättshavaren. (Även upplåtels er kan sakna besittningsskydd om upplåtelsen har skett före .) 222 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Fråga 1 Har bestämmelsen om besittningsskydd i jaktlagen medfört kortare upplåtelsetider? Fråga 2 Vilken upplåtelsetid var vanligast innan reglerna om besittningsskydd tillkom? Fråga 3 I vilken omfattning förlängs resp. upphör ettåriga jakträttsupplåtelser efter avtalstidens utgång(i %)? Fråga 4 Beträffande ettåriga jakträttsavtal som förlängs, upplåts marken till samma nyttjanderättshavare? Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Vad är stiftets erfarenhet av ett åriga jakträttsupplåtelser? Inga negativa reaktioner från arrendatorerna. I stort sett samma arrendatorer som . Med en automatisk förlängning och en liten omsättning blir det i praktiken ingen skillnad. Det fungerar bra. Det har medfört, ett årligt återkommande administrativt arbete med en större blankettvolym. För övrigt inga problem. Bokföring av inbetalda arrendeavgifter är ju oförändrat. Vi behandlar jakträttsinnehavare som . Långa förbindelser – rullande ettårsavtal. Risk finns att jägarna upplever ettårsupplåtelser som osäkra till men för jaktvården och viltstammarna. Mycket goda genom att vi har rullande ettårsavtal. Då flertalet upplåtelser innehavs av våra jordbruksarrendatorer vill vi med korta nyttjanderättsavtal på jakt försäkra oss om att jakträtten kan följa ev. nya jordbruksarrendatorer. I övrigt har inte vår policy vad gäller långsiktigheten i nyttjanderätten av jakt ändrats. Detta har mottagits positivt av våra jakträttsinnehavare. Inga egentliga problem. Det kan vara nödvändigt för att ha full dispositionsmöjlighet över en fastighet. Fungerar som långtidsavtal då vi har automatisk förlängning. Alla jägare förstår oss när vi säger att vi måste ha möjlighet till uppsägning (1-årsavtal) om uppenbar misskötsel, missbruk skulle förekomma. Mycket goda eftersom viltvården sköts minst lika bra som tidigare och olämpliga upplåtelser kan undanröjas på ett för viltet och allmänhetens bästa. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Om Ja, missköter nyttjander ättshava- Ankommer det enligt Era avtal p å nyttjanderättshavaren att se till att n ödvändig viltvård ren sina åligganden (när det gäller bedrivs på jaktmarken? att anpassa jakten på sådant sätt att respektive viltstam hålls vid lämplig storlek och sammansättning med särskild hänsyn till jord- och skogs- Arrendatorn skall bedriva jakt i sådan omfattning att licenstilldelning eller eventuellt avtalade avskjutningskvoter kan för- Ja, i vissa fall. Kravet på avskjutning och betestrycksinventering är en typ av viltvård vi lägger mycket stor vikt vid. Däremot anläggning av viltåkrar är vi mer restriktiva till men förekommer i mindre omfattning. att anpassa jakten på sådant sätt att respektive viltstam hålls vid lämplig storlek och sammansättning med särskild hänsyn till jord- och skogs- Nyttjanderättshavaren skall bedriva jakt i sådan om- fattning att licenstilldelning eller eventuellt tilldelade avskjutningskvoter kan förväntas uppfyllas. att anpassa jakten så att respektive viltstam hålls vid lämplig storlek och rätt att uppföra anordning för utfordring, viltåkrar. att anpassa jakten på sådant sätt att respektive viltstam hålls vid lämplig storlek och sammansättning med särskild hänsyn till jord- och skogs- Nyttjanderättshavaren skall bedriva jakt i sådan om- fattning att licenstilldelning eller eventuellt tilldelade avskjutningskvoter kan förväntas uppfyllas. , dock ofta avseende kaninjakt. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Vilken upplåtelsetid är rimlig för att kunna bedriva n ödvändig vilt- Anser Ni att ett åriga jakträttsupplåtelser innebär risk för att viltvården blir eftersatt? Vilka är skälen? Jaktarrendatorerna är rädda om sina kontrakt. Med en automatisk förlängning och en liten omsättning blir det i praktiken ingen skillnad. Avtalen löper ändå . Är alla parter nöjda finns ingen anledning att byta arrendator. Långa förbindelser – rullande ettårsavtal. Risk finns dock att jägar- na upplever ettårsupplåtelser som osäkra till men för jaktvården och , om förlängningsklausul finns annars 3 Vi har inte märkt någon skillnad mot förr då vi hade 3-årsavtal. Den ettåriga upplåtelsen gör det möjligt att bli av med olämpliga Lämplig och skötsam jägare löper ingen risk att bli uppsagd från sin jaktupplåtelse. Målsättningen är att få och behålla skötsamma jägare samt en god avkastning från jakträtterna. Detta uppnås med måttliga priser och avtal kortare än med förlängning. Genom information och erfarenhet vet jaktarrendatorn att de i princip sitter lika säkert på våra 1-årsavtal som 5-årsavtal när jakt och viltvård sköts normalt. Om man engagerar nyttjanderättsinnehavaren för mer omfattande åtgärder viltvatten etc. krävs längre avtalstid. inskränkta till typ saltstenar – viltåker som har snabbare påverkan Det är mycket ovanligt att vi säger upp jakträttsupplåtelser. Fungerar som långtidsavtal då vi har automatisk förlängning. 226 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Vilken upplåtelsetid har stiftet normalt i sina nya jakträttsavtal? Skälet till att tillämpas? Ger möjlighet att snabbare ändra på villkor, häva en felaktig upplåtelse. Enkla administrativa rutiner (samma förfallotid) Enkelt, och ger oss möjlighet till villkorsändring då vilttillgång och lagstiftning så erfordrar. För att nyttjanderättshavaren inte skall få besittningsskydd. Den ettåriga upplåtelsen gör det möjligt att bli av med olämpliga jägare. Målsättningen är att få och behålla skötsamma jägare. Ha handlingsfrihet t.ex. vid försäljningar, kunna rätta till "felaktiga" avtal, kunna säga upp vid Enkelt att hantera, skulle det uppstå "dödliga" tvister finns det möjlighet att ingripa radikalt. Jaktlagens begränsning av äganderätten. Enbart av det skälet att jakträttshavare givits samma förlängningsrätt som en jordbruksarrendator. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 227 I enkätundersökningen ingår samtliga kommuner. Av landets 288 kom- muner har 242 stycken besvarat enkäten. Av dessa 242 kommuner har 75 redovisat att de inte äger mark som kan utnyttjas för jakt. Svaren nedan bygger alltså på svar från 167 kommuner. Dessa kommuner äger till- sammans knappt 300 000 ha jaktbar mark. Var för sig har de dock små arealer jämfört med skogsbolagen och stiften. Endast 15 kommuner har 5 000 ha jaktbar mark eller mer. Genomsnittsarealen för de kommuner som uppgivit att de äger mark som kan utnyttjas för jakt är omkring 1 800 ha. Den sammanlagda arealen som berörs av någon form av upplåtelse är cirka 240 000 ha. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Kommunernas upplåtelser fördelat på upplåtelsetider Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 229 Fråga 1 Ankommer det enligt Era avtal på nyttjanderättshavaren att se till att nödvändig viltvård bedrivs på jaktmarken? Fråga 2 Om Ja, missköter nyttjanderättshavaren sina åligganden (när det gäller viltvården)? Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Vilken upplåtelsetid är rimlig för att kunna bedriva nödvändig viltvård? Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 231 Fråga 1 Vilken upplåtelsetid har kommunen normalt i sina nya jakträttsavtal? Fråga 2 Anser Ni att ettåriga jakträttsupplåtelser innebär risk för att viltvården blir eftersatt på Era marker? 232 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Utredningen har låtit utföra en enkätundersökning bland de enskilda fastighetsägarna. Utgångspunkten för urvalsramen har varit skogsdataregister vilket är en bearbetning av fastighetstaxeringsregistret. Registret innehåller samtliga fastigheter som är taxerade som jordbruks- fastighet. Populationen utgjordes av samtliga brukningsenheter som tillhörde privata markägare. Urvalsramen utgjordes av 240 897 bruknings- enheter. Den totala landarealen för urvalsramen är cirka 14 300 000 ha. Av brukningsenheterna är 106 385 enheter 24 ha eller mindre (sammanlagt 995 459 ha), 95 838 enheter mellan 25 och 99 ha (4 899 075 ha), 35 358 enheter mellan 100 och 399 ha (6 242 752 ha) samt 3 316 enheter 400 ha eller mer (2 169 400 ha). Det visar att det absoluta flertalet brukningsen- heter är förhållandevis små från jaktsynpunkt. Arealen som berörs av någon form av upplåtelse uppgår till cirka 6 800 000 ha fördelat på knappt 90 000 brukningsenheter. Vid upplägg- ningen av undersökningen fanns en teori om att närheten till storstad skulle öka andelen upplåtelser. Materialet uppdelades därför bl.a. i tre storstads- regioner. Arealandelen för de tre storstadsregionerna är dock snarare lägre än för landet i övrigt, undantaget, varför teorin måste förkastas. Snarare förefaller benägenheten till upplåtelse bero på enhetens storlek, dvs. andelen upplåtelser inom respektive grupp ökar med storleken på brukningsenheten. Knappt 90 000 brukningsenheter, motsvarande drygt en tredjedel av bruk- ningsenheterna, är alltså upplåtna. Större brukningsenheter har genom- gående en högre frekvens upplåtelser än mindre. Bland dessa 90 000 enheter förekommer korttidsupplåtelser, av typ dag eller vecka, men är inte särskilt vanliga. Långtidsupplåtelser dominerar alltså. Andelen upplåtelser högst eller tills vidare (som alltså inte ger besittningsskydd) är ungefär lika stor som upplåtelser längre än . I den senare gruppen kan dock ingå upplåtelser utan besittningsskydd om avtalet tillkom före . När det gäller nya kontrakt svarade en överväldigande andel att de inte skulle ingå avtal som medger besittningsskydd för nyttjanderättshavaren. Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. 233 Av dem som tagit ställning i frågan svarar att de inte skulle teckna kontrakt som innebar att nyttjanderättshavaren fick besittningsskydd. Tendensen är tämligen lika över såväl geografiska regioner som storlek- sklass. Det bör dock beaktas att antalet osäkra, eller som ej svarat är högt (cirka en tredjedel av enheterna), vilket talar för att många inte har tillräcklig kunskap för att ge ett relevant svar. Utredningen har låtit utföra en enkätundersökning riktad till ett urval av jägare. Utgångspunkten för urvalsramen har varit jaktkortsregistret och bland dessa gjordes ett systematiskt urval över hela landet på 2 000 personer som var högst . Det totala antalet jaktkortslösare var 309 000 personer. Jägarna har fått besvara vad som huvudsakligen gäller för deras möjligheter att jaga älg respektive småvilt. De har besvarat frågan på följande sätt. Jagar i ett jaktlag eller motsvarande genom upplåtelse från enskild markägare Jagar i ett jaktlag eller motsvarande genom upplåtelse från skogsbolag, kommun, kyrka etc. Jagar i ett jaktvårdsområde genom upplåtelse från enskild markägare Jagar i ett jaktvårdsområde genom upplåtelse från skogsbolag, kommun, Jagar ensam på mark som disponeras genom avtal Jagar genom att köpa korttidsupplåtelse Jagar ensam eller med familjemedlem/ägare på mark som jag/vi äger Jagar i ett jaktlag eller motsvarande genom att äga mark som ingår i detta Jagar i ett jaktvårdsområde genom att äga mark som ingår i detta Blir bjuden på jakt Jagar efter löfte från markägare 234 Besittningsskydd vid uppl åtelse av jaktr ätt m.m. Undersökningen visar att knappt hälften av de jägare som har rätt att jaga älg eller småvilt genom nyttjanderätt har kontrakt med en upplåtelsetid . Gruppen jägare som har en upplåtelsetid på endast ett år är lika stor. Övriga grupper med upplåtelsetider mellan och fyra år Det innebär att i vart fall knappt hälften av jägarna med nyttjanderättsavtal har tecknat avtal som inte ger dem besittningsskydd. I den andra gruppen, med upplåtelser som enligt gällande regler ger besittningsskydd, kan även ingå en större eller mindre grupp äldre upplåtelser som tecknats före och som inte ger besittningsskydd. Undersökningen ger inte något svar på hur stor gruppen äldre upplåtelser är. Hur många som har avtal med besittningsskydd är således osäkert. Avtal med besittningsskydd är i vart fall inte fler än drygt upplåtelser. I undersökningen har ställts frågan till dem som har nyttjanderätt till jakt efter älg respektive småvilt om avtalet sagts upp av fastighetsägaren . Jägarna har svarat på följande sätt. I den vänstra delen redovisas hur samtliga nyttjanderättshavare svarat och i den högra hur nyttjanderättshavare med ettårskontrakt svarat. Har jakträttsavtal sagts upp Ja, för att ändra villkoren Ja, för att upplåtelsen av mark skall upphöra helt