sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — – man hade förväntat sig mer grupparbete och mer kontakter med studiekamrater än det blev. Ängslan inför studierna minskade, utom när det gäller om studierna skulle visa sig användbara och att andelen traditionell undervisning skulle vara för hög. När det gäller avbrott visar studien att studiemotiv, ängslan och för- väntningar har ett lågt förklaringsvärde. 114 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter HÖGHIELM , (1985) Undervisning i Komvux. Ideal och verklighet i grundskolekurser. : Liber/CWK . (Av- handling) Avhandlingen, framlagd vid , Högskolan för lärarutbildning i , är en delrapport i Utvärdering av vuxenutbildningsreformer (). Kategorisering: Undervisningsprocessen, lärarrollen, institution/organi- sation (historisk beskrivning) Höghielm presenterar inledningsvis de vuxenpedagogiska, andragogiska, idealen, och ger även en historisk översikt över vuxenutbildningens framväxt i . Höghielms resultat bygger dels på enkätdata från lärare och deltagare, dels på strukturerade observationer och inspelade lektioner, allt från grundskolekurser i vuxenutbildning. Datainsamlingen skedde och . Resultaten visar att det fanns en bristande överensstämmelse mellan de vuxenpedagogiska idealen och undervisningsverkligheten i grundskole- kurserna i vuxenutbildning. (Kompletterande enkätdata visar att den bristande överensstämmelsen fanns även på gymnasienivå.) Idealen, med rötter i folkbildningstraditionen, innebär bland annat att deltagarnas erfarenheter tas tillvara i undervisning, och att de har möjlighet att påverka studiernas uppläggning. I verkligheten fungerade läraren i stor utsträckning som en levande lärobok, som faktaförmed- lare. Det hände också att enskilda studerande gick in och gav fakta. Detta kan jämföras med , som i större utsträckning kännetecknades av en lärarstyrd pseudodialog, där läraren frågar och eleverna svarar. Höghielm relaterar skillnaderna mellan ideal och verklighet, och mellan vuxenutbildning och ungdomsutbildning, till ramfaktorer och till vuxnas respektive ungdomars olika förhållningssätt. Tiden är en viktig ramfaktor. Den begränsade undervisningstiden i vuxenutbildning, med rötter i när fler deltagare hade goda studieförutsättningar, påverkar vad som är möjligt att göra. Dessutom har vuxna förväntningar på effektivitet och att få de rätta kunskaperna, och då blir följden lätt att läraren förmedlar denna kunskap. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 115 , (1990) Initial Encounters in Formal Adult Education. On decision-making in the classroom. , Report from , 1990:04. Denna rapport har gjorts inom (Läroplanen i vuxenundervisningen), ett SÖ-finansierat projekt som följde upp Lvux 82 (den nya komvux-läroplan som kom 1982 och som gällde fram till Lpf 94 infördes och det återigen blev gemensam läroplan med gym- nasiet). Kategorisering: Undervisningsprocessen, beslutsfattande i klassrummet Denna studie handlar om makt, förhandling och besluts- fattande i vuxenundervisningen. Data är hämtade från inledningen av kursen i några ämnen med en ny grupp på komvux etapp 1. Det finns inga enhetliga regler för beslutsfattande i klassrummet, utan snarare gäller djungelns lag. Däremot finns det oskrivna regler för vilka områden som är legitima för inflytande för studerande respektive lärare. De studerande tar vissa egna initiativ för att påverka, ofta i opposition till läraren. Det de försöker påverka är främst sådant som har betydelse för livet utanför klassrummet, medan själva innehållet i undervisningen lämnas till läraren. De studerande saknar ofta en egen policy på detta område – de vet inte vad de vill. De kanske utvecklar en policy, men när de flesta besluten tas i början av, eller före, kursen har det ingen större betydelse. De som inte är helt nya i vuxenutbildning visar sig ha en policy i vissa frågor. Maktspelet i vuxenundervisningen verkar kännetecknas av att det uppstår när deltagarna har konkreta mål de vill uppnå. Detta är i så fall en skillnad mot ungdomsutbildning, där maktspelet kan vara ett sätt att testa läraren och lära sig var gränserna går. En bakgrund till studien är den kommunala vuxenutbildningens demokratimål. menar att demokrati i vuxenutbildning måste ses som ett mål i sig. Demokratiska inslag kan inte ses som träning. Det blir paradoxalt om några vuxna ska träna andra vuxna i demokrati – det förutsätter att lärarna är mer demokratiska än de studerande fastän de är jämlika när det gäller rättigheter och ofta också när det gäller erfaren- heter. 116 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , (1992) Om matematikundervisning – innehåll, innebörd och tillämpning. En explorativ studie av matematikundervis- ning inom vuxenutbildning och på högstadium belyst ur elev- och lärarperspektiv. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 40. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen har med en fenomenografisk ansats studerat matematik- undervisningen i högstadium (årskurs 9, särskild kurs) och motsvarande kurs i vuxenutbildning (etapp 1). Studien gjordes 1989/90 och omfattande videoinspelningar, intervjuer med stimulated recall-teknik samt enkäter. Två grupper med totalt 20 studerande och två lärare deltog. Utfallsrummet när det gäller uppfattningar av matematikunder- visningen kan sammanfattas under fyra huvudrubriker: matematiska traditioner, matematiska strategier, matematiska resonemang samt matematiska tillämpningar. I användningen av matematiska strategier visar det sig att de vuxenstuderande vill använda sina vardagserfaren- heter för att göra beräkningar, men dessa strategier kan stå i motsats till undervisningens mer teoretiska och allmängiltiga strategier. Lärarna har också svårt att knyta an till de studerandes vardagliga begrepp och uppfattningar när de ska förklara de matematiska modellerna. Studien fokuserar på en skillnad i inriktning mellan att förhålla sig procedur- respektive förståelseinriktad. På högstadiet är läraren mer förståelseinriktad medan eleverna är procedurinriktade. I vuxenutbildning är det tvärtom – läraren är inriktad på de matematiska procedurerna medan de studerande vill förstå. Studerande i vuxenutbildning och studiernas effekter , (1985) Stabilitet och förändring. En empirisk studie av förhållandet mellan skolkunskap och vardagsvetande. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 53. Studien ingår i . SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 117 Kategorisering: Inlärningsprocessen, utbildningseffekter Detta är en fenomenografisk studie, som bygger på intervjuer med 59 deltagare i komvux-kurser på gymnasienivå. Dessa intervjuades före och efter en två terminer lång kurs. Deltagarnas uppfattningar av olika fenomen kännetecknades av stabilitet i meningen att samma variation av uppfattningar fanns vid båda tillfällena. skedde förskjutningar i individernas uppfattningarna, vilket tyder på att studier leder till förändring av vardagsuppfattningarna. urskiljer tre strukturella drag i dessa förändringar: distalisering, dekontextualisering samt algoritmisering. Distaliseringen innebär att uppfattningen av orsaken till olika fenomen förskjuts från det näraliggande till förhållanden som är mer avlägsna från fenomenet. Dekontextualiseringen innebär att uppfattningen av olika fenomens innebörd eller betydelse förändras till att vara mindre beroende av en viss kontext. Även om uppfattningarna inte generellt förskjuts till vissa specifika uppfattningar innebär detta mönster ändå en förskjutning från det nära och konkreta till det mer allmänna och generella. Algorit- miseringen är av en något annan karaktär. Den har urskiljts bland matematikstuderande, och den innebär en förskjutning från en känslighet för innehållet i ett enskilt problem till att mer mekaniskt tillämpa regler och algoritmer för hur problem ska lösas. Ett allmänt drag i resultaten är att deltagarna har erfarenheter och uppfattningar av fenomen som berörs i undervisningen, uppfattningar som sedan förändras i större eller mindre utsträckning. SÖDERLINDH , (1990) Lära för . En studie av utbildningsproblem och arbetsmarknad för invandrare i grundutbildning för vuxna (grundvux). , Pedago- giska institutionen. Kategorisering: Utbildning, arbetsmarknad, invandrare Studien bygger huvudsakligen på deltagande observation och upprepade intervjuer med 17 invandrare i grundvux. En begränsning har gjorts till invandrare som har arbetslivserfarenhet från hemlandet och/eller från 118 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Dessa invandrare förväntar sig en kort språkkurs, för att sedan kunna komma ut i arbetslivet. Studietiden blir dock längre än de tror. Den långa perioden med först väntan på uppehållstillstånd och sedan studier gör att många ger upp hoppet om att komma in i samhället. Studien visar på två inställningar till arbetsmarknaden. En grupp ser de valmöjligheter som finns, planerar och försöker nå sina mål. Den andra gruppen ser yrket som något medfött eller något man växer upp i och tilldelas, vilket gör att de inte tar samma initiativ för att själva hitta ett yrke. Det visar sig att den första gruppen oftast har yrkeserfarenhet från , vilket kan ha hjälpt dem att inse vilka möjligheter som finns, till skillnad från den grupp som bara deltagit i grundvux. Söderlindh ifrågasätter om den formella utbildningslängden ska ges så stor vikt. Invandrare kan ha kunskaper med sig som inte går att jämföra med den svenska skolan genom att mäta i formell utbildningslängd. Hon efterlyser också ett mer flexibelt system där det bland annat ges möjlighet till tidigare inträde (om än bara tillfälligt) på arbetsmarknaden. , (1980-1982) –Studier i lärares omvärldsuppfattning: Deltagarnas erfarenheter som en resurs i vuxenutbildningen. , Rapport från , 1980:06. –Studier i lärares omvärldsuppfattning: Lärarskicklighet. , Rapport från , 1981:16. –Studier i lärares omvärldsuppfattning: Särdrag hos vuxna. , Rapport från , 1981:17. –Studier i lärares omvärldsuppfattning: Intentioner och restriktioner i undervisningen. , Rapport från , 1982:07. –Studier i lärares omvärldsuppfattning: Kunskapsintresse och kun- skapssyn i läroämnen. , Rapport från , 1982:14. –Studier i lärares omvärldsuppfattning: ett försök till integration. , Rapport från , 1982:15. Sex rapporter som utgör avhandling. De har även publice- rats som: (1990) Studier i lärares omvärldsuppfattning: Omtryck av 6 rapporter. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 119 Rapporterna ingår i Deltagarnas kunskaper och erfarenheter som en resurs i vuxenutbildningen, DELTA-VUX. Här sammafattas rapporterna 1980:06 och 1982:07, vilka redovisar de i detta sammanhang mest relevanta resultaten, samt den integrerande rapporten 1982:15. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, lärarrollen analyserar resultat från intervjuer med 29 ämneslärare vilka undervisar på gymnasienivå i vuxenutbildning. I den första delstudien (rapport 1980:06) analyseras hur lärarna uppfattar deltagarnas erfarenheter som en resurs i relation till undervisningens innehåll. Det visar sig att de intervjuade lärarna inte delar den officiellt uttryckta förhoppningen om att deltagarerfarenheter ska betyda mycket i undervisningen. De dominerande uppfattningarna är i första hand att enstaka deltagare kan dela med sig av sina speciella erfarenheter till de övriga, och i andra hand att läraren kan verklighetsanknyta under- visningsinnehållet genom att referera till erfarenheter som många deltagare delar. Enstaka lärare uttrycker de tre övriga uppfattningarna: Erfarenheter i form av praktiska färdigheter kan utnyttjas av deltagaren; deltagarnas erfarenheter innebär att deras världsbild står i motsättning till ämnets och därför måste ändras; erfarenheter ger inlevelseförmåga och möjlighet att förstå andra perspektiv. Den fjärde delstudien (rapport 1982:07) beskriver hur lärarna uppfattar intentioner och restriktioner i undervisningen. Lärarna har två skilda uppfattningar av vad undervisningen bör gå ut på: Att lägga tillrätta, strukturera och presentera innehållet så att deltagarna kan lära utan större egen bearbetning; eller att involvera deltagarna och låta dem bearbeta innehållet, vilket i denna uppfattning krävs för att nå verklig kunskap. De lärare som ser sin uppgift i att lägga tillrätta och presentera beskriver också att deras undervisning är förmedlande. De som menar att deltagarna ska bearbeta innehållet lever däremot inte alltid upp till detta. De upplevda hindren är främst tiden och deltagarnas förvänt- ningar. Man uppfattar att man har en bestämd stoffmängd till vilken tiden inte räcker, snarare än att se stoffmängden som något som måste anpassas till den tillgängliga tiden. Deltagarnas förväntningar är en restriktion genom att dessa förväntar sig kunskapsförmedling, vilket leder till motsättningar om läraren vill ge dem inflytande och möjlighet att själva bearbeta stoffet. Om läraren i första steget ger deltagarna inflytande över uppläggningen innebär det att han i enlighet med deras önskemål tar ifrån dem fortsatt inflytande. Om läraren däremot driver 120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter igenom sin uppfattning om att deltagarna ska ha inflytande över undervisningen i en vidare bemärkelse innebär det att de får detta inflytande mot sin vilja. Båda alternativen blir paradoxala. Den integrerande analysen (rapport 1982:15) utgår från lärarnas upp- fattningar av: begreppet erfarenhet som resurs i undervisningen, särdrag hos vuxenstuderande, lärarskicklighet, intentioner och restriktioner i undervisningen samt kunskapsintresse och kunskapssyn. I en logisk analys, som drar den fenomenografiska analysen till sin spets, integreras och relateras lärarnas olika uppfattningar i förhållande till möjligheten att se deltagarnas erfarenheter och kunskaper som en resurs i under- visningen. En grupp uppfattningar kan relateras till att möjlighet finns att använda deltagarnas omvärldsuppfattningar i undervisningen. Lärarnas uppfattningar innebär då att deltagarna kan utnyttja sina erfarenheter, bearbeta undervisningens innehåll och utveckla förståelse. Detta ger möjlighet att förstå och tolka sin omvärld, liksom att se världen ur olika perspektiv. En andra grupp uppfattningar innebär att deltagarnas erfarenheter visserligen kan utnyttjas men i snävare mening. Det är deras minnesbilder av verkligheten som kan fungera som konkret referensram till undervisningsinnehållet. Kunskapen kan då ge förståelse för vad som ligger bakom dessa minnesbilder, och ger därigenom bättre möjlighet att klara vardagslivets praktiska problem. Den tredje gruppen uppfattningar kännetecknas av att lärarna inte ser möjligheter att utnyttja deltagarnas erfarenheter. Undervisningsinnehållet uppfattas sakna relation till (de flesta) deltagarnas erfarenheter. DERSSON , (1990) Vuxenpedagogisk vardag. Om undervisning i komvux. , Rapport från gik 1990:11. Denna rapport har gjorts inom (Läroplanen i vuxenundervisningen) Kategorisering: Undervisningsprocessen, lärarroll, lärarperspektiv Studien bygger på intervjuer med 124 lärare från vuxenut- bildning etapp 1 (engelska, fysik, samhällskunskap) samt yrkesinriktade kurser (ADB, social service) i 22 kommuner. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 121 bearbetats både kvalitativt och, i ett andra steg, kvantitativt för att även se hur vanliga olika svar är. Studien redovisar i första hand lärarnas perspektiv på undervisningen. Undersökningen visar att de hårda ramar som uttrycks i läroplanen i form av kursplaner, timplaner etc. styr i stor utsträckning, medan de mjukare ramarna i form av vuxenpeda- gogiska ideal har mindre inflytande. Exempelvis är det svårt att ge deltagarna något större inflytande över innehållet när det finns en kursplan att hålla sig till och undervisningstiden är begränsad. Snarare än att vara uttryck för en särpräglad vuxenpedagogik kännetecknas komvuxundervisningen av likheten med undervisning, men med vissa särdrag. De vuxna deltagarna uppfattas som mer seriösa i sina studier. Detta, tillsammans med respekten för att de är just vuxna, gör att deltagarna får ett större frirum och utsätts för mindre kontroll. Det begränsade behovet av disciplinering gör också att lärarna kan bedriva mer riktig undervisning. Det finns undantag från detta mönster, men lärare som i större utsträckning försöker följa ett vuxenpedagogiskt ideal kan mötas av ett annat problem. Deltagarnas krav på effektivitet i undervisningen kan komma i motsättning till idealen. Ett annat genomgående drag i resultaten är att lärarna uppfattar att komvuxstudier alltid leder till något positivt för deltagarna, deras beskrivning av utbildningens effekter är en lycklig vändpunkt i livet. , , , , , , , , (1995) Utbildning av arbetslösa i komvux. En studie av lokalt beslutsfattande. Vuxenpedagogiska forskningsgruppen, , Kollegiet för vuxenutbildning och lärande i arbetslivet, . , Rapport från . , , , , , , , , , , PER (1997) Varför avstår arbetslösa från studieplats i vuxenutbildning? Vuxenpedagogiska forskningsgruppen, , Kollegiet för vuxnas lärande, . , Rapport från . 122 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , , , , PALDANIUS OCH THÅNG (1997) Arbetslöshet eller utbildning? Om rekrytering av arbetslösa till komvux. Vuxenpedagogiska forskningsgruppen, Linkö- pings universitet, Kollegiet för vuxnas lärande, . , Rapport från . PALDANIUS , , , , , OCH THÅNG (1997) Olika betydelser av vuxenutbildning för arbetslösa. Vuxenpedagogiska forskningsgruppen, universi- tet, Kollegiet för vuxnas lärande, . , Rapport från . Dessa skrifter rapporterar från ett av de få projekt som genomförts med speciellt fokus på vuxenutbildning. Kategorisering: Institution och organisation; rekrytering och studieav- brott; utbildningseffekter –1997 har staten gjort riktade satsningar på utbildning av arbetslösa i vuxenutbildning på gymnasienivå och i påbyggnadskurser. När satsningen infördes blev utfallet mycket varierande i olika kommuner. Kommunerna hade begränsad tid på sig från det statliga beslutet till genomförandet av utbildning. I många kommuner fanns redan en kö till den ordinarie komvux- verksamheten. När man valde att utöka det befintliga utbudet kunde man rekrytera arbetslösa som redan sökt och stod i kö, och det var då relativt lätt att rekrytera. När man valde att skapa nya utbildningar som riktade sig speciellt till arbetslösa var det däremot relativt svårt att rekrytera deltagare. Ett viktigt skäl till detta var de ekonomiska villkoren, där en arbetslös som bytte från A-kassa till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa fick sämre villkor. (m.fl. 1995) En uppföljning av deltagarna i extrasatsningen 1993:94 (telefoninter- vjuer med 303 tidigare deltagare) visar att dessa främst var kortut- bildade, kvinnor och ungdomar. Andelen kortutbildade och ungdomar var större än och andelen kvinnor ungefär densamma som i ordinarie komvuxutbildning. De tidigare arbetslösa deltagarna hade övervägande positiva upplevelser av studierna, främst av mötet med andra studerande och med engagerade lärare. När det gäller effekter av komvuxstudierna SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 123 har de bland annat lett till att en stor grupp () är antagna till högskolan . Några individer kan se att speciella ämneskunskapcr från komvuxstudierna har haft betydelse när de fått anställning. (Paldanius m.fl. 1997) En undersökning av tidiga avhopp från studier vid vuxenutbildning visar hur motiven för avhopp kan variera. Med tidiga avhoppare avses personer som sökt till vuxenut- bildning, men som aldrig påbörjade studier eller hoppade av . Resultaten bygger på telefonintervjuer med 198 tidiga av- hoppare, såväl arbetslösa som andra. Den största gruppen () har valt annan sysselsättning, utbildning eller arbete, i stället för vuxenutbildning. hoppade av på grund av problem relaterade till studiefinansiering eller vuxenutbildning som system (t.ex. att inte bli antagen till alla de kurser man sökt). – av hela gruppen anger detta skäl. De resterande har andra skäl till avhopp, som sjukdom, flyttning etc. Den första gruppen, de som har valt annan sysselsättning, kan ses som mer positiva avhopp, och här finns en större andel yngre, kvinnor och högutbildade. De övriga kan ses som mer negativa avhopp, och här finns fler äldre, män, kort- utbildade och arbetslösa. Bland arbetslösa som inte gått till annan sysselsättning är ekonomin ett dominerande skäl till avhopp. (m.fl. 1997) I en jämförelse mellan arbetslösa som valt att studera respektive inte studera i vuxenutbildning visar det sig att vuxenutbildning rekryterar förhållandevis fler yngre och fler kvinnor jämfört med sammansättningen av gruppen arbetslösa som helhet. De vanligaste skälen att inte studera är ekonomiska – man vill inte skuldsätta sig eller har inte råd att studera. De arbetslösa utanför vuxenutbildning ser direkt yrkesrelaterade motiv som tänkbara anledningar att studera, medan de som redan studerar främst är inriktade på vidare studier. Utöver motivet att studier inte lönar sig är det viktigt för dem som inte studerar att vara tillgängliga på arbetsmarknaden, ett motiv som kan vara problematiskt eftersom utbildning behövs på arbetsmarknaden av inte minst konkurrensskäl. Man väljer alltså det kortsiktiga alternativet att stå till arbetsmarknadens förfogande, i stället för att skaffa sig den kompetens, som krävs för att på lång sikt kunna konkurrera om arbetstillfällen. Tillgängligheten på arbetsmarknaden är viktigare bland män, medan kvinnor i större utsträckning avstår studier eftersom de menar att studier inte kan kom- bineras med familjelivet. (m.fl. 1997) Den sistnämnda skillnaden mellan män och kvinnor kan jämföras med (1985) diskussion om produktiv och reproduktiv 124 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter sektor, och hur den reproduktiva uppgiften går i första hand hos kvinnorna! SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 125 10 Universitet och högskola Pedagogiska arbetsformer i högskolan GERREVALL , PER (1992) Högskolestuderandes erfarenheter av självständigt arbete. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen Avhandlingen har en fenomenografisk inriktning och analyserar med kontextuell analys erfarenheter av självständigt arbete hos totalt 57 läkar-, lärar- och ekonomstuderande. Det finns paralleller mellan de studerandes intention med det självständiga arbetet, vilket angreppssätt de har och vilket resultatet blir. Gerrevall använder de nära relaterade dimensionerna djup–yta respektive holistisk–atomistisk: Om den studerande till exempel har en djupintention, med intresse och inriktning på förståelse, blir angreppssätt och resultat ofta holistiska. Förståelsen för de metoder man använder och det kunskapsområde arbetet behandlar blir djupare. Handledningen är en viktig komponent i arbetet, och där skiljer Gerrevall på process- respektive produktorienterad handledning. Orienteringen påverkar utfallet av arbetet. Processorientering ger möjlighet att förverkliga djupintentionen, och den kan också bidra till att studerande med från början ytlig inriktning utvecklar sitt intresse och ett holistiskt angreppssätt. Produktorienteringen kan å andra sidan tvinga studenten att själv klara av processen, eller också leder den till ett osjälvständigt ytinriktat arbete. Gerrevall betonar alltså vikten av en processorienterad handledning för att få ett positivt utfall av det självständiga arbetet. Tiden är en annan viktig faktor. Det finns en relation mellan vilken tid som står till förfogande och hur stort engagemang studenten utvecklar för arbetet. En jämförelse mellan de tre utbildningarna visar att det självständiga arbetet får ett mer positivt resultat och är bättre integrerat på ekonom- utbildningen. Däremot blir resultatet mer negativt på lärarutbildningen, medan utfallet är varierande på läkarutbildningen.