sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — I artikel 12 föreskrivs att konventionsstaterna ska tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad33. Enligt artikeln ska barnet för detta ändamål särskilt beredas möjlighet att höras, antingen direkt eller genom företrädare eller ett lämpligt organ och i alla domstols- och administrativa förfaranden som rör barnet. I konventionen räknas barn . Enligt () tolkning av artikel 12 har barn och unga inte bara rätt till inflytande över sådana beslut som rör det enskilda barnets personliga situation utan också över beslut som rör närmiljö- och samhällsfrågor. BO anser att det enda sättet att föra in ett riktigt barn- och ungdomsperspektiv i olika beslut är att låta barn och unga själva komma till tals. Tolkad på detta sätt kan artikel 12 bli ett effektivt stöd för att stärka barns och ungdomars inflytande över samhällets beslutsprocesser. Exempel på frågor där barn och unga berörs av besluten är: skola och barnomsorg, resursfördelning, användning och utformning av boendemiljön, lokala trafik- och trafiksäkerhetsfrågor, markanvänd- ning, stadsbild, parker, miljöaspekter, lokalisering av skolor, daghem och fritidsanläggningar, renhållning och omhändertagande av hus- hållsavfall och miljöfarligt avfall samt lokala ordningsföreskrifter. BO betonar emellertid att som reglerna om sam- rådsskyldighet, villkorad delegation och kommunala självförvalt- ningsorgan med mera varit i kraft har det verkliga utrymmet för in- flytande för barn och unga i dessa former varit starkt begränsat. när allt fler kommuner tvingas att spara och rationali- sera på alla områden kan åtgärder för ett ökat inflytande för barn och unga skjutas eller helt enkelt utebli. BO menar att en lagreglering gör det lättare för kommunerna att motivera insatser på 1993/94:188 s. 74. 33Framställningen bygger på promemorian Förslag till ökat inflytande för barn och unga i den kommunala beslutsprocessen samt modellbeskrivningar (1996). Möjligheterna till medborgarinflytande även för barn och unga kan därmed bli verklighet. BO menar vidare att ett ökat in- flytande för barn och unga över politiska beslutsprocesser initialt kan komma att innebära vissa merkostnader. kan det nuvarande demokratiska underskottet sägas innebära kostnader i form av risk för politisk passivitet när myndighetsåldern inträder samt risk för främlingsskap och avståndstagande till samhällets institutioner vilket enligt BO kan leda till ungdomskriminalitet. 5.3Fler unga i politiken Som vi visat i föregående kapitel upplever många av de som är att de endast i mycket begränsad utsträckning har möjlighet att påverka politikens innehåll. har ett flertal utredningar kommit med förslag till hur medborgarnas kon- takter med politiken och möjligheten att påverka denna ska öka och förbättras. Nedan kommer vi att presentera några av dessa som vi har bedömt vara intressanta ur de unga medborgarnas perspektiv. Vi kommer också att ytterligare presentera några av de förslag som lämnats till kommittén från de av kommittén initierade rådslagen och i svaren på kommitténs ?. Å ldersgränsutredningen föreslår i sitt betänkande Bevakad övergång (SOU 1996:111) att den som har fyllt ska få rösta i kommunala val och i kommunala folkomröstningar. Utredningen valde att begrän- sa förslaget till de kommunala frågorna då dessa kan sägas ligga medborgarna närmare och att det i första hand är viktigt att ge så många kommunmedlemmar som möjligt inflytande över den kommu- nala verksamheten. Begränsningen bygger således inte på föreställ- ningen att de politiska frågorna rörande riksdagsvalet skulle vara svå- rare att ta ställning till än frågorna i de kommunala valen och de förra därför skulle vara mindre lämpliga för åldersklasserna under . Utredaren påpekar att det i kommunallagen finns bestämmelser om samråd och användarstyrda så kallade självförvaltningsorgan. De möjligheter till medborgarinflytande som härigenom har öppnats om- fattar inte bara myndiga personer utan även de som är . Enligt utredaren ska förslaget till en sänkt rösträttsålder ses som ett ytterligare steg på en redan inslagen väg. Vidare påpekar utredaren att ungas värdestruktur inte skiljer sig från andra gruppers och att det faktum att unga är något trendkänsli- gare än vuxna inte är ett tillräckligt skäl för att avvisa sänkt rösträtt- . Utredaren anser också att en sänkning av rösträttsåldern kan ge balans och därmed också legitimitet för de beslut som fattas och på så vis fungera som motvikt till det ökande antalet ålderspensionä- rer. Argumenten mot en sänkt rösträttsålder handlar enligt utredaren främst om att unga är mer trendkänsliga än äldre. Detta har även kon- staterats inom väljarforskningen. Det är en gammal sanning att när det rör sig bland väljarna så rör det sig mest bland de yngre. I stort sett finns två alternativa förklaringar till detta. Den ena utgår från att unga har svårt att självständigt bilda egna åsikter. Reklam och propa- ganda blir därmed viktigare för yngre än för äldre. Den andra förklaringen går ut på att unga saknar ideologiskt led- ljus. Det innebär att unga tenderar att sköta åsiktsbildningen helt på egen hand. En variant av denna förklaring läggs fram i Ungas välfärd och värderingar (SOU 1994:77) där ungas högre grad av partibyten förstås i termer av lägre grad av partiidentifikation och större osäker- het om partivalet. Statsvetarna menar att par- tiidentifikationen i kombination med vana förklarar skillnader mellan ungas och äldres röstningsbeteende. De pekar också på att åsiktskill- naderna mellan yngre och äldre är tämligen små. Det genomsnittliga sambandet mellan ålder och inställning i ett 25-tal frågor var mycket blygsamt. Det var svagare än sambandet mellan kön och åsikter. genomförde ett uppsatsprojekt på temat Åldergränser i samhället. Projektet resulterade i närmare 300 uppsat- ser. Ett flertal diskuterade rösträttsåldern och bland dessa finns en majoritet för en sänkning av rösträttsåldern. Man menar att politiker- na skulle ta hänsyn till ungdomarnas behov och önskemål. Samhället skulle därmed bli mer demokratiskt. I uppsatserna finns också de som är motståndare till en sänkning av rösträttsåldern och även några som förespråkar en höjning till både 20 och . Ett argument som förs fram är att unga inte är tillräck- ligt mogna eller tillräckligt politiskt insatta. En sänkning skulle inte leda till ökad demokratisering utan till splittring på grund av de unga väljarnas oförmåga att fatta självständiga beslut. Å ldersgränsutredningen förespråkar inte en samtidig sänkning av valbarhetsåldern. Den som är omyndig bör inte vara valbar efter- som den som står under en annans vårdnad och förmyndarskap sak- nar den självständighet som är avgörande för att utöva den myndighet som följer av valbarhet. Utredningen säger dock att inom ramen för uppdraget valbarhetsåldern inte närmare kunnat prövas. Det är därför möjligt att ställningstagandet i denna fråga vid en närmare prövning visar sig vara förhastat. Utredningen menar att bör kunna utreda frågan ytterligare. Remissinstansernas svar på utredningens förslag var överlag avvi- sande34. Endast ett fåtal av de svarande, däribland Barnombudsman- nen, och , är positivt inställda. Det vanligast förekommande argumentet mot en sänkning är att de motiv som lämnas till den föreslagna sänkningen inte uppväger för- delarna med att frångå principerna om gemensam rösträtts- och val- barhetsålder samt gemensam myndighets- och rösträttsålder. Barn och ungdomar utan rösträtt får anses företrädas av sina föräldrar. Dessutom påpekas från flera håll utifrån varierande aspekter att den som är inte är redo att rösta. 34Presentationen av remissvaren utgår från Remissammanställning av betänkande bevakade övergång, Ds 1997:33. Diskussionen om kvotering har varit aktuell då det gäller att kvotera kvinnor för att bryta en starkt manlig dominans på vissa områden. Ett annat exempel på ett område där frågan om kvotering varit aktuell är kvotering av invandrare på arbetsmarknaden. Invandrarpo- litiska kommittén tog upp frågan om kvotering i sitt delbetänkande Arbete till invandrare (SOU 1995:76). Diskussionen gällde om det till vissa arbeten vore lämpligt att kvotera in invandrare. På så sätt skulle invandrares inträde på arbetsmarknaden kunna underlättas. Kommittén valde dock att inte ta ställning till frågan utan uppmanade istället regeringen att uppmana arbetsgivarna till att utarbeta och ge- nomföra program för att öka antalet anställda invandrare. Frågan om kvotering av unga i politiska sammanhang har på mot- svarande sätt tagits upp i debatten om vägar att öka ungas deltagande i de politiska organen. Frågan om kvotering togs inte upp av eller . Här kan också nämnas att har som ett av sina verksamhetsmål att öka andelen unga representanter i statliga myn- digheter och kommittéer. har därför genomfört uppföljningar av åldersammansättningen i centrala myndigheters sty- relser och i det statliga kommittéväsendet35. Resultat /96 visar att av ledamöterna i statliga myndighetsstyrelser och av ledamöterna i statliga kommittéer var . påpekar att resultatet ska ses i ljuset av att utgjorde av befolkningen. 5.3.3Forum för makt och inflytande För att öka ungas deltagande i den politiska processen har man i många kommuner inrättat eller funderat på att inrätta forum för ungas makt och inflytande i kommunen. Begreppet ung- domsråd används ofta som samlingsnamn för dessa olika sorters in- flytandeformer för unga. Målen är dock de samma: att ge politikerna 35Ds 1995:58 Ålderssammansättningen i centrala myndigheters styrelser och i det statli- ga kommittéväsendet 1994/95 respektive Ds 1996: 52 Ålderssammansättningen i cent- rala myndigheters styrelser och i det statliga kommittéväsendet 1995/96. möjlighet att genom rådet få ungas uppfattning belyst i olika kommu- nala frågor och att unga ska kunna påverka dessa frågor. Enligt Ung- domsstyrelsen finns ungdomsråd eller motsvarande fora i ett 50-tal kommuner36. Ungdomsråd kan se ut på olika sätt. I vissa råd deltar partipolitiskt aktiva men här finns också unga som vill engagera sig i samhällsfrå- gor utan att behöva ta ställning partipolitiskt. De som är aktiva i ung- domsråd eller motsvarande motiverar också ofta sitt engagemang i ungdomsrådet med att de söker ett sätt att kanalisera sitt samhällsen- gagemang utan att behöva relatera till ett helt partiprogram, något de inte känner sig beredda att göra. Råden kan på så sätt vara en ny väg för inflytande som särskilt passar de unga som vill engagera sig i en- skilda lokala sakfrågor. kan råden för en del utgöra en väg in i partipolitik. När man upptäcker att politik inte är så tråkigt och att störst genomslag får den som arbetar via ett politiskt parti är steget inte så långt till att börja arbeta partipolitiskt. En grundläggande gemensam form är att det är de unga själva som driver rådet. Däremot kan det skilja sig från råd till råd om verksam- heten sker med eller utan stöd från kommunala kontaktpersoner. Ungdomsråden skiljer sig också i frågan om representativitet. I vissa kommuner tillsätts ungdomsråden genom att de politiska ungdoms- förbunden utser representanter eller att man har platser avsatta för olika ungdomsgrupper. De flesta av ungdomsråden som startade kom till enligt den formella representativa modellen och på initiativ av kommunala beslutsfattare. Många av dessa har haft mycket svårt att fylla sina platser och strukturen har för många ung- domar känts alltför stelbent. De ungdomsråd som startats under sena- re år har varit öppna för alla intresserade och har ofta organiserats i form av en fristående förening. När ungdomar själva varit med och skapat ungdomsråden har oftast intresse och engagemang gått före kravet på representativitet. För dessa råd beror legitimiteten främst av vilken förankring rådet har bland kommunens ungdomar. Många har därför referenspersoner och kontaktpersoner ute på skolorna och ar- betar mycket via stormöten och enkäter för att få ett bredare underlag för vilka frågor som rådet ska driva. 36Presentationen av ungdomsråden följer i huvudsak Ungdomsråd - en möjlighet?, Ung- domsstyrelsens rapport nr 5, 1995. pekar i sin rapport om ungdomsråd på att ett ungdomsråd inte är svaret på alla frågor om hur unga ska kunna bli mer engagerade i kommunala frågor. Det behövs också andra fora. Det viktiga är att för att skapa verkliga kanaler för ungas möjlighet att delta i kommunalpolitiken måste kommunerna utgå från de ungas egna idéer. Vuxenmodellen för inflytande kan inte direkt överföras till de unga. påpekar också att en kommun som vill starta ett ungdomsråd måste vara beredd att satsa tid, pengar och en- gagemang på att få det att fungera. förordar därför att en kontaktperson bör utses för att lotsa de unga rätt i kommunens byråkrati. Vidare säger att politikerna måste ta de unga på allvar. Om de unga känner att kommunen egentligen inte bryr sig om deras arbete kan det istället förstärka misstroendet. Det är därför viktigt att tidigt gemensamt komma fram till i vilka frågor och på vilket sätt de unga ska kunna påverka. Slutligen understryker att ungdomsråden inte ska ses enbart som ett medel att uppnå ökat intresse för politik bland de unga i kommunen. Att ungas röster hörs i den politiska debatten är ett mål i sig vilket inte får glömmas bort. föreslår demokraticentra som en annan form av forum för politisk aktivitet, om än inte ämnat specifikt för unga37. Syftet med dessa centra ska vara att erbjuda medborgarna mötesplatser, information och öppenhet, för att därigenom bidra till ökat medborgarinflytande och delaktighet. Ett sådant centrum ska byggas av kommunen och ha tre konkreta uppgifter. Det ska under- lätta för medborgarna: ·att vara med och påverka samhällsutvecklingen också mellan de allmänna valen samt ·att organisera sig för att artikulera sina intressen. Ett demokraticentrum bör enligt bidra till att skapa goda förutsättningar för alla varianter av medbor- gerliga aktiviteter - föreningar, nätverk, arbetsgrupper, aktionsgrup- per med mera - och behandla alla organisationsformer likvärdigt. Att se till att mötesplatser erbjuds medborgarna är ett konkret sätt för 37 På medborgarnas villkor - en demokratisk infrastruktur , SOU 1996:162. kommunerna att skapa förutsättningar för medborgarinflytande och delaktighet. Som en uppföljning av betänkande Ungdom och makt (SOU 1991:12) fick i uppdrag av rege- ringen att bland annat stimulera och stödja lokala demokratiprojekt som strävar efter att ungas möjligheter till delaktighet, inflytande och jämlikhet ökar38. anslog Barn- och medel ur Allmänna arvsfonden att fördelas till demokratiprojekt. 13 pilotkommuner utvaldes att ingå i demokrati- projektet. Fördelning av projektmedel och handläggning av projektet pågick . Målsättningen för demokratiprojekt var att medverka till ett bestående kommunalt förnyelsearbete i syfte att öka ungas delaktighet och inflytande även efter projekttidens slut. Ett flertal av dessa projekt har utvärderats39. Ö visar dessa att de- mokratiprojektet slagit väl ut i den meningen att ett förnyelsearbete satts igång med bestående effekter. Till exempel finns nu på de flesta av dessa orter ungdomsråd eller andra fora för samverkan och infly- tande. visar utvärderingarna på betydelsen av långsiktigt arbete för att de unga ska få möjlighet att etablera sig i den lokala demokratiprocessen. Nya former för kommunikation och inflytande tar tid att utveckla. Utvärderingarna konstaterar också att politiker och unga bitvis har olika syn på vad medinflytande står för och hur detta ska uppnås. Utvecklingsarbetet har därför inte varit utan pro- blem. Utvärderingarna pekar på värdet av att komma fram till vad de nya påverkans- och kommunikationsorganen ska arbeta med och kunna påverka redan i inledningsskedet av arbetet. Regeringen har beslutat om fortsatt stöd och har för budgetåret 1995- 96 avsatt till ett projekt på temat Ungdomsinfly- tande i lokalsamhället. Projektet ska avslutas efter . 38Regeringsbeslut C91/1219/Ung. 39Se till exempel Demokratin som inte syns - men finns, , 1995, De- mokratiprojekt på lokalt plan, , , 1995, Det är väl att ungdomar ska få säga till...En utvärdering av Ungdomsforum, ett demokratiprojekt i , Te- belius och , Fritidsforum, 1995. I det här avsnittet vill vi ge några exempel på hur man i tre olika kommuner har arbetat för att öka de unga kommuninnevånarnas in- flytande över den kommunala politiken och öka intresset för politik. Vårt första exempel kommer från där man arbetat med de samhällsfrågor som unga själva ansåg vara viktiga i lokala ungdoms- fora40. kommuns satsning på lokala ungdomsfora är ett exempel på hur unga kan skapa sig mer inflytande och makt genom initiativ från politikernas sida kombinerat med en vilja att låta de unga själva hitta fram till sina arbetsformer. I har det funnits en tradition av att arbeta med frågor som rör inflytande för unga. Arbetet med lokala ung- domsfora startade efter en motion i kommunfullmäktige . Ungdomsforum i blev 1993 en del av Ung- domsstyrelsens demokratiprojekt. Syftet med ungdomsforum har varit att ge unga möjlighet till in- flytande i kommunen. Detta har skett genom att unga har samlats för att formulera frågor som sedan har ställts till politikerna. Grundidén i arbetet med lokala och centrala ungdomsfora i har varit mötet. Möten skulle komma till för att minska avståndet mellan be- slutsfattare och unga för att ge möjligt till dialog dem emellan. När verksamheten startade fanns det nio skol- och barnomsorgs- områden i kommunen. Ansvaret för de lokala ungdomsfora gavs till de lokala samverkansgrupperna i respektive område. Startpunkten blev genomgående ett läger där unga samlades och diskuterade vilka frågor de vill arbeta med och hur man på bästa sätt skulle göra detta. Efter introduktionslägret arbetade de unga vidare i arbetsgrupper med de olika frågorna. Sammanlagt har cirka 225 unga varit aktiva i de nio ungdomsfora. En av arbetsgrupperna fick ansvar för att förbereda centrala ung- domsforum som hölls en gång . Där kunde unga framföra syn- punkter och ställa frågor till en panel av politiker. Frågorna rörde till exempel busstrafiken, lokal fritidsgård, skolmaten och information om 40Beskrivningen bygger i huvudsak på Det är väl att ungdomar ska få säga till...En ut- värdering av Ungdomsforum, Tebelius och , Fritidsforum, 1995. EU på skoltid. Politikerna har på detta sätt deltagit i möten med unga. Politikerna har emellertid inte själva tagit initiativ. I de lokala ungdomsfora har arbetet till stor del fokuserats på skolfrågor. Många förslag på åtgärder och förändringar i syfte att göra skolan till en bättre arbetsplats har lagts fram. Men även andra temata har tagits upp som miljö, droginformation, rasism, lokala kommunikationsmedel och fritidsfrågor. Exempel på konkreta resul- tat är: uppfräschning av skollokaler, upphävt beslut om nedläggning av halvklasser, ungdomsverksamhet i församlingshem och replokaler för rockband. Ett utmärkande drag för de lokala ungdomsfora och arbetsgrupper som knutits till dem är att varken ordförande eller sty- relse har behövts. De som varit aktiva har ordnat sina möten själva och i samråd fattat beslut om vad som skulle göras. För dem var det centrala att något skulle bli gjort och att det skulle ske relativt snabbt. Arbetssättet utformades efter detta. De lokala ungdomsfora har haft en stark knytning till och elevråden där. För att även få gymnasielever och andra unga vuxna engagerade har ungdomsråd (JUR) startats. Syftet med forumet är liksom för de lokala ungdomsforumen att driva poli- tiska projekt som de unga själva tycker är viktiga för att på så sätt öka ungas insikt om och medbestämmande i politiska frågor. blev tack vare sitt omfattande arbete för att ge kommunens unga mer ansvar för sin egen och kommunens framtid av Ungdoms- styrelsen och utsedd till ungdomskom- mun. Exemplet visar hur den representativa demokratin kan berikas av mer otraditionellt organiserade grupper som unga kommuninnevånare får mer att säga till om. kommun påbörjade en dis- kussion om behovet av att arbeta fram ett ungdomspolitiskt hand- lingsprogram41. Bakgrunden var en upplevd hög kriminalitet, vandali- sering och hög alkoholkonsumtion bland kommunens unga. Men ock- så mot bakgrund av den negativa befolkningsutvecklingen, framförallt den ökade utflyttningen av unga och barnfamiljer . 41Presentationen bygger dels på ungdomspolitiska handlingsprogram och dels på Ska vi ha skalad eller oskalad potatis?, Ström, i , 1995. Genom att formulera mål i ett handlingsprogram ville politikerna lyfta fram ungdomsfrågorna på den politiska arenan och markera att detta är en angelägenhet som rör hela kommunens framtid. Kommunens målsättning i arbetet med programmet var att det skulle bygga på ungas delaktighet och formuleras utifrån deras visio- ner och intressen. Ett 30-tal unga tillsammans med cirka tio ungdom- sarbetare träffades och diskuterade vad handlings- programmet skulle ta upp. Gruppens åsikter låg sedan till grund för hela programmet. Handlingsprogrammet rör frågor som arbetslöshet, boende, demokrati och inflytande i skolan och i det politiska livet. I arbetet med programmet deltog även politiker aktivt genom att varje enskild nämnd och styrelse fick olika områden att arbeta med där deras uppgift var att ta fram konkreta mål, bestämma när de olika åtgärderna ska vara genomförda och ge förslag varifrån pengarna ska tas. Till nämndernas arbete har knutits en ledningsgrupp i vilken ord- föranden för ett flertal nämnder och styrelser tillsammans med för- valtningschefer deltagit. I denna har målen diskuterats och fastställts. Programmet togs till slut av ett helt enigt kommunfullmäktige. Det ungdomspolitiska handlingsprogrammet är styrande i de berörda nämnderna. Alla förvaltningar återknyter till handlings-programmet i det dagliga arbetet. Efter att det ungdomspolitiska handlingsprogrammet antagits 1992 etablerades ungdomsrådet i . Syftet med verksamheten är att ge unga människor direkt påverkan i kommunen. Rådet är en central instans i arbetet med genomförandet av handlingsprogrammet vad gäller makt och inflytandefrågorna. är ett remiss- och förslagsorgan för kommuninne- vånare i åldern . Utöver detta genomför rådet projekt av olika slag. Till exempel har tre tjejkonferenser genomförts där alla tjejer på högstadiet och gymnasiet inbjudits att delta. Ett annat pro- jekt var en ungdomskongress. Kongressen genomfördes och riktade sig till alla unga och samlade cirka 200 unga . Ett av resultaten från kongressen är bildandet av Kraftnät , en med representanter från 21 kommuner i de fem norrlandslänen. Vårt tredje och sista exempel kommer från Porsgrunn i . Det visar hur en långsiktig satsning på att öka ungas makt och inflytande i en kommun kan öka intresset för politik bland unga. Ä ven i Porsgrunn fanns problem med att de unga valde att flytta därifrån. började man därför arbeta med att öka barn och ungas möjligheter att påverka kommunens framtid för att på så sätt få dem att stanna kvar. En viktig del i Porsgrunns arbete är att inflytandet inte bara kon- centrerats till de unga i de övre tonåren. Ambitionen har varit att även ge barn möjligheter att vara med och påverka. Ut- gångspunkten är att barn redan från första och andra klass har kun- skaper om sin egen vardag som är viktiga för samhället och att de är i stånd att föra fram sina åsikter i större utsträckning än vad vuxna ti- digare ansett. En annan viktig del i Porsgrunns arbete var att man valde att inte forma några nya formella beslutsstrukturer. Istället ville man arbeta från de fora som redan fanns i kommunen. I huvudsak har man därför använt skolan som en viktig arena för arbetet. Dels då skolan är en naturligt samlingsplats för barn och unga. Dels då den demokratiska fostran är en av skolans uppgifter.