sou · GLB3108d4 · 1998-01-01 00:00:00 — ·utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan ·se till att alla elever oavsett kön och social och kulturell bakgrund får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad, ·verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen, ·svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer, ·tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen och ·förbereda eleverna för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle. -¥L &¶RSLAG -¥L ATT STR¤VA MOT Skolan skall sträva efter att varje elev ·tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, ·successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan och ·har kunskap om demokratins principer och utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former. 2IKTLINJER !LLA SOM ARBETAR I SKOLAN SKALL ·främja den enskildes förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. "/3+ S F¶RSLAG ·utgå från att varje / elev / individ kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan ·se till att alla / elever / barn och unga oavsett kön, förm å- ga, och social och kulturell bakgrund får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och / undervisningens / innehåll i verksamheten samt att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad, ·verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i verksamheten, ·svara för att barn och unga får pröva olika arbetssätt och arbetsformer, ·tillsammans med barn och unga planera och utvärdera verksamheten och, ·förbereda barn och unga för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle. ,3 + S F¶RSLAG 0EDAGOGER OCH L¤RARE SKALL ·utgå från att varje individ kan och vill ta ett personligt ansvar för SITT L¤RANDE och för sitt arbete i skolan, ·se till att alla barn och unga oavsett kön, förmåga, och social och kulturell bakgrund får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och innehåll i verksamheten samt att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad, ·verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i verksamheten, ·svara för att barn och unga får pröva olika arbetssätt och arbetsformer, ·tillsammans med barn och unga planera och utvärdera verksamheten och ·förbereda barn och unga för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle. Skolans och vårdnadshavarnas gemensammma ansvar för elevernas skolgång skall att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande. !LLA SOM ARBETAR I SKOLAN SKALL ·samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet. ·samverka med och fortlöpande informera föräldrar om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling och ·hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation och därvid iaktta respekt för elevens integritet. "/3+ S F¶RSLAG ,3 + S F¶RSLAG !LLA SOM ARBETAR I SKOLAN SKALL ·samarbeta med / elevernas / vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet. "/3+ S F¶RSLAG ·samverka med och fortlöpande informera föräldrar om barns och ungas skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling genom a. utvecklingssamtal och ·samarbeta med vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet. ,3 + S F¶RSLAG 0EDAGOGER OCH L¤RARE SKALL ·fortlöpande SAMTALA OCH BARNET DEN UNGE OCH V¥RDNADSHAVAREN om skolsituationEN, trivselN OCH OM SPR¥K OCH kunskapsutvecklingEN bl.a. genom utvecklingssamtal, ·hålla sig informerad om den enskilda individens personliga situation och därvid iaktta respekt för barns och ungas integritet ·hålla sig informerad om den enskilda individens personliga situation och därvid iaktta respekt för barns och ungas integritet OCH ·AKTIVT SAMARBETA MED BAR NET DEN UNGE OCH V¥RDNADS HAVARNA I UTARBETANDET AV ¥T G¤RDSPROGRAM F¶R BARN OCH UNGA I BEHOV AV S¤RSKILD STI MULANS OCH ST¶D Skolan skall sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete med förskolan och skolbarnsomsorgen för att stödja barnens allsidiga utveckling. För de barn som ännu inte har börjat i skolan skall samarbetet särskilt inriktas på att underlätta skolstarten genom ett nära samarbete med den skolförberedande verksamheten. Samarbetet skall utgå från de riksgiltiga och lokala mål och riktlinjer som gäller för respektive verksamhet. –VERG¥NG OCH SAMVERKAN "/3+ S F¶RSLAG Alla som arbetar i skolan skall utgå från individens och gruppens utveckling. Samarbete skall ske med förskoleverksamheten för barn 1 –, samt med skolbarnsomsorg som inte ligger inom skolan och med gymnasieskolan. Särskild uppmärksamhet skall ägnas de barn och unga som har behov av särskilt stöd. Samarbetet skall utgå från de nationella och lokala mål och riktlinjer som gäller. / som gäller för respektive ver ksamhet / ,3 + S F¶RSLAG Alla som arbetar i skolan skall utgå från individens och gruppens utveckling. Samarbete skall ske med förskoleverksamheten för barn 1–, samt med skolbarnsomsorg som inte ligger inom skolan och med gymnasieskolan. skall ägnas barn och unga I behov av särskild STIMULANS OCH Samarbetet skall utgå från de nationella och lokala mål och riktlinjer som gäller. Eleverna skall få en utbildning av hög kvalitet i skolan. De skall också få underlag för att välja fortsatt utbildning. Detta förutsätter att den obligatoriska skolan nära samverkar med de frivilliga skolformer som eleverna fortsätter till. Det förutsätter också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. -¥L ,PO -¥L ATT STR¤VA MOT Skolan skall sträva efter att varje elev ·inhämtar tillräckliga kunskaper och erfarenheter för att -kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, -få en inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv och -få kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. "/3+ S F¶RSLAG ) DETTA AVSNITT G¶RS INGA . ,3 + S F¶RSLAG Skolan skall sträva efter att varje ·I VERKSAMHETEN G¶R S¥ RIKA ERFARENHETER OCH UTVECKLAR S¥DAN KOMMUNIKATIONSF¶RM¥ GA ATT DE -KAN granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, -får en inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv och -får kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i och i andra länder. 3YOPERSONALEN ELLER DEN PERSONAL SOM FULLG¶R MOTSVARANDE UPPGIF TER SKALL ·informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesvalet och ·vara till stöd för den övriga personalens studie och yrkesorienterande insatser. "/3+ S F¶RSLAG 3TUDIE OCH YRKESV¤GLEDARE ELLER DEN PERSONAL SOM FULLG¶R MOTSVARANDE UPPGIFTER SKALL ·informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesvalet och ·vara till stöd för den övriga personalens studie och yrkesorienterande insatser. ·särskilt uppmärksamma och stödja elever med funktionshinder och andra svårigheter ,3 + S F¶RSLAG 3TUDIE OCH YRKESV¤GLEDARE SKALL ·informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesvalet, ·vara till stöd för den övriga personalens studie och yrkesorienterande insatser OCH särskilt uppmärksamma och stödja BARN OCH UNGA med funktionshinder och BARN OCH UNGA I andra svårigheter "ED¶MNING OCH BETYG Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de mål som uttrycks i kursplanen för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika kriterier för olika kvalitetssteg. Dessa betygskriterier anges i anslutning till respektive kursplan. "/3+ S F¶RSLAG ,3 + S F¶RSLAG 0EDAGOGER OCH L¤RARE SKALL mässiga, och sociala utveck- ·utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, ·med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat, (och) utvecklingsbehov och vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper och förmåga i förhållande till kraven i kursplanen och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper, allsidigt utvärdera varje elevs SPR¥K OCH kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt, redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, ·med utgångspunkt i V¥RD NADSHAVARNAS önskemål fortlöpande informera BARN UNGA och hem om VERKSAMHETEN studieresultat OCH utvecklingsbehov SAMT vid betygs- sättningen utnyttja all tillgänglig information om BAR NETS DEN UNGES kunskaper och förmåga i förhållande till kraven i kursplanen och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper OCH ·UTV¤RDERA VERKSAMHETENS EF FEKT MOT UPPGJORDA ¥TG¤RDS PROGRAM OCH BARNETS DEN UNGES SPR¥K OCH KUNSKAPS UTVECKLING Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skolplanen och den lokala arbetsplanen. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: –Utformningen av skolans arbetsmiljö så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper. Sådant stöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. –Samordningen av undervisningen i olika ämnen så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet. –Ansvaret för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger. –Utformning av undervisningen och elevvårdsverksamheten så att eleverna får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver. –Den kompetensutveckling som krävs för att personalen professionellt skall kunna utföra sina uppgifter. –Utvecklingen av formerna för samarbetet mellan skolan och hemmen och för föräldrarnas information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. –Kontakten mellan skolan och hemmet om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan. –Anpassningen av resursfördelningen och stödåtgärderna till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör. –Skolans program för att motverka alla former av trakasserier och mobbning eleverna egna konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. –Organisationen av den studie och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildningsväg. –Utvecklingen av skolans internationella kontakter. –Skolpersonalens kännedom om de internationella överenskommelser som har förbundit sig att beakta i utbildningen. –Utvecklingen av skolans arbetsformer så att ett aktivt elevinflytande gynnas. "/3+ S F¶RSLAG Som pedagogisk ledare och chef för / lärarna och övrig personal i / skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i ,3 + S F¶RSLAG Som pedagogisk ledare och chef för skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skolplanen och den lokala ar- skolplanen och den lokala arbetsplanen. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: -Samarbetet mellan förskola, grundskola och fritidshem. -Utformningen av skolans arbetsmiljö så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper. Sådant stöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. -Samordningen av undervisningen i olika ämnen så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet. -Ansvaret för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger. -Utformning av undervisningen och elevvårdsverksamheten så att varje individ får det särskilda stöd och den särskilda hjälp de behöver. -Samordningen av den kursplanestyrda verksamheten och övrig verksamhet så att eleverna får möjlighet att ut- veckla fritidsintressen och ut- öva lek och rörelse. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: -Samarbetet mellan förskola, grundskola och fritidshem. -Utformningen av skolans arbetsmiljö så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper. Sådant stöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. -Samordningen av undervisningen i olika ämnen så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet. -Ansvaret för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervisningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andra droger. - !TT AKTIVT SPR¥KANDE MUNT LIGT OCH SKRIFTLIGT F¥R UT RYMME I ALLA ¤MNEN -Samordningen av den kursplanestyrda verksamheten och övrig verksamhet så att eleverna får möjlighet att utveckla fritidsintressen och ut- -Den kompetensutveckling som krävs för att personalen professionellt skall kunna utföra sina uppgifter. -Utvecklingen av formerna för samarbetet med hemmen och för föräldrarnas information om verksamhetens mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. -Kontakten mellan skolan och hemmet om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan. -Anpassningen av resursfördelningen och stödåtgärderna till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör. –Skolans program för att motverka alla former av utstöttning, trakasserier och mobbning bland elever och anställda. –Att barn med behov av särskilt stöd får en individuell handlingsplan som upprättas i öva lek och rörelse. -Den kompetensutveckling som krävs för att personalen professionellt skall kunna utföra sina uppgifter. -Utvecklingen av formerna för samarbetet med hemmen och för föräldrarnas information om verksamhetens mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ. -3AMTAL OCH SAMR¥D MED skolan och hemmet om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan. -Anpassningen av resursfördelningen och stödåtgärderna till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör. -5TFORMNINGEN AV VERKSAMHE TEN S¥ ATT BARN OCH UNGA I BE HOV AV S¤RSKILD STIMULANS OCH ST¶D F¥R DEN HJ¤LP DE BEH¶VER -5TVECKLINGEN AV SAMARBETET MELLAN L¤RARE PEDAGOGER OCH ELEVV¥RDSPERSONAL -!TT EN INDIVIDUELL HANDLINGS PLAN I FORM AV ETT ¥TG¤RDSPRO DE BARN OCH UNGA SOM F¥R BEHOV AV S¤RSKILD STIMULANS OCH ST¶D -!TT EFFEKTERNA AV SPECIALPE DAGOGISKA INSATSER ANALYSE RAS UTV¤RDERAS OCH UTVECKLAS -Skolans program för att motverka alla former av utstötning, trakasserier och mobbning bland elever och anställda. samarbete med hemmet och utomstående stöd- och be- handlingsinstanser. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade LSS -Samverkan med mottagande skolor och arbetslivet utanför skolan för att ge eleverna egna konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. -Organisationen av den studie och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildningsväg. -Utvecklingen av skolans internationella kontakter. -Skolpersonalens kännedom om de internationella överenskommelser som har förbundit sig att beakta i utbildningen -Samverkan med mottagande skolor och arbetslivet utanför skolan för att ge eleverna egna konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. -Organisationen av den studie och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildningsväg. -Utvecklingen av skolans internationella kontakter. -Skolpersonalens kännedom om de internationella överenskommelser som har förbundit sig att beakta i utbildningen. F¶R UNDERVISNING AV ELEVER MED BEHOV AV S¤RSKILT ST¶D Vi är alla olika och har olika behov. Detta är en naturlig och värdefull del av samhället och ett faktum som måste vara den grundläggande utgångspunkten för allt arbete med barn och ungdomar. Skolan har till uppgift att skapa möjligheter för det enskilda barnets utveckling och lärande utifrån hans eller hennes egna förutsättningar och behov. I talar vi ofta om att vi ska ha en skola för alla – en skola utan förlorare. Med det menar vi att den gemensamma skolan ska ge alla barn optimala förutsättningar för sin egen utveckling. Denna målsättning omfattar även barn med funktionshinder. Målet att skolan är till för alla barn blir verklighet om skolan är en miljö där elevernas delaktighet och jämlikhet värderas högt och där personalen erbjuds stöd och handledning från välutbildade och erfarna experter. Varje barn har en utvecklingspotential vars gränser ingen känner. Begåvningen ser också olika ut för olika barn och ungdomar. Därför har varje barn rätt till en skolgång utformad efter egna behov. Skolans organisation och resursfördelning måste därför ta hänsyn till varje barns unika utvecklingsmöjligheter och förutsättningar för lärande. En helhetssyn på den enskilda elevens förutsättningar för lärande, utveckling och delaktighet i skolans arbete ska vara styrande för hur olika insatser utformas. Att erbjuda barn med funktionshinder en god skolgång där deras individuella resurser tas till vara är således en konsekvens av målsättningen att ge alla barn en bra utbildning. Det är skolan som ska anpassas efter eleverna, inte omvänt. Vi kan aldrig nöja oss med att placera barn med funktionshinder i skolan, kalla detta integrering och sedan hoppas på att det ska fungera. I stället måste vi aktivt och medvetet arbeta för delaktighet och jämlikhet, såväl i vårt eget land som i andra länder. I detta arbete tror jag att Salamancadeklarationen kan vara ett viktigt stöd. Man bör dock komma ihåg att Salamanca-deklarationen är utformad med tanke på att många länder fortfarande har institutioner och särlösningar. Våra lösningar måste utformas efter svenska behov och förutsättningar. FÖR UNDERVISNING AV ELEVER MED BEHOV AV SÄRSKILT STÖD och utbildnings- och vetenskapsministerium Drygt 300 deltagare representerande 92 regeringar och 25 internationella organisationer samlades i den spanska staden den 7 – för att inom ramen för arbetet att förverkliga målet UTBILDNING F¶R ALLA diskutera de grundläggande kursändringar som krävs för att främja principen om en integrerad skolgång, nämligen tanken att göra det möjligt för skolorna att betjäna alla elever, i synnerhet dem som har behov av särskilt stöd. Konferensen var organiserad av den spanska regeringen i samarbete med och sammanförde högre tjänstemän inom kolväsendet, administratörer, planeringsansvariga och specialister samt företrädare för och berörda FN-organ, andra internationella organisationer på regeringsnivå, icke-statliga organisationer (NGOs) och biståndsorganisationer. Konferensen antog Salamanca-deklarationen om principer, inriktning och praxis vid undervisning av elever med behov av särskilt stöd och en handlingsram. Grundtanken i dessa dokument är att man genom att erkänna behovet av att arbeta för målet skolor för alla skall åstadkomma läroanstalter som är till för alla elever, som respekterar olikheter, som stödjer inlärning och som tillgodoser individuella behov. I den egenskapen utgör dokumenten ett viktigt bidrag till strävandena att förverkliga en skolundervisning för alla och göra skolorna pedagogiskt effektivare. Undervisning av elever med behov av särskilt stöd – en fråga som berör Nord och Syd lika mycket – är ett projekt som inte kan drivas framåt isolerat från andra strävanden. Det måste ingå i en övergripande utbildningsstrategi, ja, det måste vara ett led i en ny inriktning av social- och finanspolitiken. Det kräver en omfattande reform av det allmänna skolväsendet. Dessa dokument uttrycker en internationell samsyn på specialundervisningens framtida behov. är stolt över att sammankopplas med denna konferens och dess viktiga slutsatser. Alla berörda parter måste nu anta utmaningen och arbeta för att begreppet UTBILDNING F¶R ALLA verkligen innebär FÖR ALLA, särskilt för dem som är mest sårbara och som har det största behovet. Framtiden är inte ödesbestämd, utan kommer att formas av våra värden, tankar och handlingar. Hur vi lyckas framöver kommer inte så mycket att bero på vad vi gör som på vad vi åstadkommer. Det är min förhoppning att alla som läser denna skrift kommer att hjälpa till att verkställa rekommendationer genom att sträva efter att omsätta konferensens budskap i praktisk handling inom respektive ansvarsområde. 3!,!-!.#! $%+,!2!4)/.%. 02).#)0%2 ).2)+4.).' /#( 02!8)3 VID UNDERVISNING AV ELEVER BEHOV AV SÄRSKILD STÖD * Översättningsanmärkning: I denna rapport används flitigt begreppet inclusion eller inclusive education här översatta med integration. Ett annat uttryck som förekommer flitigt i rapporten är special needs education vilket översatts med undervisning för elever med behov av särskilt stöd eller för elever med behov av särskilt stöd i undervisningen. 'ENOM ATT BEKR¤FTA VARJE ENSKILD M¤NNISKAS R¤TT TILL UNDERVISNING S¥ SOM DEN STADF¤STS I ¥RS ALLM¤NNA DEKLARATION OM DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHE F¶RNYA V¤RLDSSAMFUNDETS UTF¤STELSE VID ¥RS V¤RLDSKONFE F¶R ALLA I AVSIKT ATT S¤KERST¤LLA DENNA R¤TTIGHET F¶R ALLA OBEROENDE AV INDIVIDUELLA OLIKHETER 'ENOM ATT ERINRA OM &¶RENTA NATIONERNAS OLIKA DEKLARATIONER SOM KULMINERADE I &.S ¥R UTF¤RDADE STANDARDREGLER OM DELAKTIGHET OCH J¤MLIKHET F¶R M¤NNISKOR MED FUNKTIONSHINDER SOM EFTERTRYCKLIGT ANMODAR STATERNA ATT TILLSE ATT UTBILDNING AV PERSONER MED FUNKTIONSHINDER G¶RS TILL EN DEL AV DET ALLM¤NNA UTBILDNINGSV¤SENDET 'ENOM ATT NOTERA MED TILLFREDSST¤LLELSE DET ¶KADE ENGAGEMANGET HOS REGERINGAR MYNDIGHETER KOMMUNER INTRESSEORGANISATIONER OCH F¶R¤LD RASAMMANSLUTNINGAR OCH S¤RSKILT HOS DE FUNKTIONSHINRADES I DERAS STR¤VAN ATT F¶RB¤TTRA TILLG¥NGEN TILL UNDERVISNING F¶R DEN MAJORITET ELEVER MED BEHOV AV S¤RSKILT ST¶D SOM ¤NNU INTE HAR DET SAMT GENOM ATT SOM ETT BEVIS F¶R DETTA ENGAGEMANG ERK¤NNA DET FAKTUM ATT REPRESENTANTER P¥ H¶G NIV¥ F¶R ETT FLERTAL REGERINGAR SPECIALISTORGAN OCH MELLANSTATLIGA ORGANISAIONER AKTIVT DELTAR I DENNA V¤RLDSKONFERENS bekräftar vi, delegaterna vid världskonferensen om undervisning av elever med behov av särskilt stöd, representerande 92 regeringar och 25 internationella organisationer som samlats här i Salamanca i den 7 – , åter vårt engagemang för målsättningen undervisning för alla, som vi erkänner nödvändigheten och angelägenheten av att tillhandahålla undervisning av barn, ungdomar och vuxna med särskilda utbildningsbehov inom det ordinarie undervisningsväsendet, och ger vidare härmed vårt stöd till handlingsramen för åtgärder för undervisning