sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — Arbetsrätten är ett annat område som i debatten ofta lyfts fram som viktigt att förändra om man vill skapa nya jobb. höjs röster för att förändringar i arbetsrätten inte leder till fler arbeten. För att få en bild av ungas inställning frågade vi vilka av följande förändringar man kunde tänka sig att acceptera: -Lägre arbetsgivaravgifter till företag som anställer unga ? -12 månaders provanställning istället för sexmånader? -Förändring i turordningsreglerna (sist in först ut) till för mån för de unga? Unga och arbete 47 Ä ndring i tur- Vilka förändringar i arbetsrätten kan du tänka dig att acceptera? Resultaten visar att många är för förändringar i arbetsrätten, troligtvis därför att man menar att dessa förändringar gynnar de unga på arbetsmarknaden. Störst enhet finner vi kring tanken på en reducerad arbetsgivaravgift för de företag som anställer unga . Störst motstånd finns mot idén att öka provanställningstiden upp . Där är nästan lika många för som mot. Att många har använt sig av svarsalternativet Vet ej indikerar att frågan är svår att besvara. Men det gör inte svaren desto mindre intressanta. Arbetsrätten är ett exempel på hur man inför vissa frågor uttrycker åsikter som i hög grad förenar de svarande bortom politiska gränser som det finns andra frågor där vi mer tydligt kan se en politisk uppdelning. 2.6Rådslagens slutdokument och svar på rapporten Vad tycker du? 48 Unga och arbete har inbjudit unga att arrangera rådslag. Syftet har dels varit att skapa debatt om ungdom- spolitiken dels att få in synpunkter på ungdomspolitiken och förslag till förändring. Rådslagen har genomförts i regi av ungdomsorganis- tionernas lokalavdelningar, lokala ungdomsråd, fritidsgårdar, folkets hus, skolor och lokala projekt för unga arbetslösa. Medel för rådsla- gen har kunnat sökas från Allmänna arvsfonden. Vanligen har de lokala grupperna bjudit in kommunens unga till en träff där man diskuterat ungdomsfrågor på både lokal och nationell nivå. Som utgångspunkt för diskussionerna har deltagarna ofta använt ett diskussionsmaterial sammanställt av Ungdomspoliti- ka kommittén. Från varje rådslag har ett slutdokument skickats till Ung- domspolitiska kommittén. Slutdokumenten innehåller både beskriv- ningar av hur de som deltagit uppfattar sin situation och förslag till förändringar. Alla slutdokument kommer att publiceras som en bilaga till kommitténs slutbetänkande tillsammans med övrigt inkommet material från kommitténs utåtriktade aktiviteter. I detta delbetänka- de presenteras de förslag som handlar om arbete och arbetsmarknad. Rådslag har genomförts på cirka 50 platser i landet. Uppskattningsvis har cirka 1800 unga deltagit i rådslagen. Från dessa har 36 slutdoku- ment med ett stort antal förslag på hur man kan sänka arbetslösheten och underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden inkommit till kommittén. I slutdokumenten lägger man förutom förslagen också fram ett antal krav på förbättringar rörande framförallt unga arbetslö- sas villkor. Utöver arbetet med rådslagen har Ungdomspolitiska kom- mittén också inbjudit unga att kommentera kommitténs rapportVad tycker du?. Rapporten innehöll främst förslag till mål alternativt riktlinjer för ungdomspolitiken och frågor kring dessa men det fanns även ett antal frågor kring ungdomspolitikens innehåll. 80 svar har inkommit från datortek, elevråd, ungdomsförbund och ungdomsor- ganisationer på riks- och distriktsnivå De förslag som kommit in som gäller arbete kan delas in ifyra grupper. De kretsar kring: arbetstidsförkortningar av olika slag Unga och arbete 49 Det man intresserat sig för på rådslagen har liksom förslagen varierat beroende på vilka som deltagit i rådslaget och var rådslaget har genomförts. De slutdokument som kommit in från fritidsgårdar där framförallt yngre ungdomar deltagit fokuserar främst på skolans roll. De dokument som kommit från olika projekt för arbetslösa handlar av naturliga skäl mycket om åtgärder för arbetslösa och om hur man ska kunna sänka arbetslösheten. De mest frekventa förslagen handlar om arbetstidsförkortningar i olika former. Dessa förslag kommer främst från rådslagen men även datorteken och några av ungdomsförbundens distrikt. Grundtanken är att man på sätt kan öka antalet lediga jobb. Förslag om att sänka pensionsåldern förekommer oftast. De som jobbat länge ge bör ge plats åt de yngre. Detta föreslås ske antingen som en generell sänkning till exempelvis eller genom införandet av en flexibel pensionsålder. Argumentet för en flexibel pensionsålder är att de som känner sig trötta efter ett långt yrkesliv ska kunna välja att sluta några tidigare. Man menar att det är orimligt att höja pensionsåldern. Många har också föreslagit att man ska dela på jobben ge- nom sänkt arbetstid. Från några rådslag har även förslaget att i lag minska övertidsuttaget lagts fram. Många förslag kretsar också kring företagande ur olika aspekter. Man menar att det är viktigt att satsa på småföretagarna så att de vågar anställa unga. Därför ska man subventionera anställningar i de små företagen. menar man att detta kan ske genom en sänk- 50 Unga och arbete ning av arbetsgivaravgifterna för småföretagare överhuvudtaget eller enbart för de småföretag som anställer unga. Ett rådslag föreslår att ungdomslöner ska införas för att på så sätt locka företag att anställa unga. Många menar också att det måste bli lättare att starta eget. Unga ska ges högre Starta eget-bidrag och även få mer information. Reglerna måste dessutom bli enklare så att man inte avstår att starta eget på grund av dem. Från något rådslag föreslår man att det ska gå att lägga upp särskilda ungdomslån om man vill starta eget. Redan i skolan bör det vara möjligt att träna sig på företa- gande. Att driva skolkooperativ är ett bra sätt menar man. Från ett rådslag och några ungdomsförbund föreslås att det måste bli lättare att både anställa och säga upp personal. Ett annat rådslag föreslår att fackföreningarna borde samarbeta kring nyföreta- garrådgivning. Ytterligare ett rådslag föreslår att man ska använda pensionssparpengar till att starta löntagarägda företag. 2.7.3Å tgärder för arbetslösa Ett flertal förslag har kommit in som gäller åtgärder som ska under- lätta för arbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Dessa förslag kommer främst från de som har direkt erfarenhet av arbetslöshet (de som deltar i projekt för arbetslösa eller går på datortek) och som därmed vet vad som fungerar respektive inte fungerar för dem som är arbetslösa. Några har påpekat att arbetsförmedlingen bör förbättras. De bör informera redan i skolan om de framtida möjligheterna i kommunen. Unga behöver hjälp att redan tidigt orientera sig på arbetsmarknaden. Framförallt menar man dock att problemet med arbetsförmedlingen är att den inte är ett tillräckligt bra stöd åt den som arbetslös. Man har också påpekat att arbetsförmedlingen måste ha bättre kontroll över hur de företag där man låter unga göra praktik behandlar sina praktikanter. Det är lätt att bli utnyttjad som gratis arbetskraft annars. Något rådslag menade till och med att man borde sluta med praktik för arbetslösa om inte arbetsförmedlingen lyckas lösa den här problematiken. Annars är ett relativt vanligt förekommande förslag att ar- betslösa ska ha möjlighet att göra mer praktik. Man menar att ungas stora problem på arbetsmarknaden beror på att man inte har tillräck- Unga och arbete 51 ligt stor erfarenhet. Praktik via arbetsmarknadsåtgärder kan vara ett bra sätt att få yrkeserfarenhet. Två rådslag föreslår är att sommarjobb ska ordnas åt alla som vill. När man slutar skolan har man i så fall åtminstone någon sorts erfarenhet. Ytterligare ett sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden är att införa ett system med friår. Tanken är att någon som har arbete och som till exempel vill utbilda sig eller vara barnledig ett extra år ska kunna vara det om någon som är arbetslös får vikariera. Några föreslår också att man bör ändra reglerna så att man ska få något att göra så fort man anmäler sig på arbetsförmedlingen. Man ska inte behöva gå och vänta. Men det ska vara bra åtgärder. Skrota datorleken föreslår något rådslag. Satsa istället på projek- tutbildningar för arbetslösa. Ytterligare andra menar att det ska vara lättare för arbetslösa att flytta utomlands. Ett förhållande som några rådslag tar upp är att det finns ar- betslösa som man till exempel inom vården lider svårt av personalbrist. Man föreslår därför att till exempel alla arbetslösa sjuksköterskor ska anställas istället för att låta dem gå arbetslösa. Man menar att kostnaderna för detta inte kan vara så mycket större än kostnaderna om de är arbetslösa. Slutligen lägger man också fram ett antal förslag som handlar om utbildning. Dessa förslag kommer främst från de som fortfarande går i utbildning och de som är arbetslösa och som upplever att de saknar utbildning. Framför allt handlar dessa förslag om att det ska bli enklare att kunna studera. Det ska vara lättare att komma in på det gymnasieprogram eller den högskoleutbildning man är intresserade av. Man bör i högre utsträckning låta de som är verkligt intresserade av att läsa ett ämne eller följa en utbildning göra det, intagningen får inte vara så styrd av betyg. Ekonomin för studerande bör också förbättras. Flera rådslag lägger fram förslag om att man ska höja bidragsdelen i studiemedlen eller att man överhuvudtaget inte ska behöva ta lån för att studera. Man menar att ekonomin gör att man inte vill satsa på att utbilda sig vidare. Tänk om man inte får arbete trots att man tagit lån och gått en högskoleutbildning? 52 Unga och arbete Att införa möjligheter att gå som lärling är också ett vanligt förslag. Det ger yrkeserfarenhet som även de som inte är så intresserade av att läsa kan få en bra utbildning. Ö verhuvudtaget bör det vara mer praktik i skolan. Det kan både ge en viss erfarenhet och möjlighet att prova på inom ett yrkesområde. Något rådslag föreslår också att man bör införa fler och bättre yrkesinriktade program på gymnasiet. Ytterligare ett annat menar att man bör införa program i gymnasiet som satsar mer på att jobba med projekt. Då har man lättare att driva egna projekt när man slutar skolan. Unga och arbete 53 3 Unga och arbetsmarknaden Arbetskraftstalen (antalet personer i arbete och antalet arbetslösa) för unga sjönk mycket kraftigt . En viss uppgång skedde under 1994-1995 för att sedan återigen börja sjunka. Huvudförklaringen till nedgången var bristen på arbete under den kraftiga lågkonjunkturen. I stället sökte sig unga i betydligt högre utsträckning än tidigare till utbildningar. har gymnasieskolan förlängts till och antalet utbildningsplatser inom högskolan har ökat. Det kommunala ansvaret för unga upp till har också bidragit till att denna åldersgrupp i mycket liten utsträckning sökt sig ut på arbetsmarknaden. gjorde SCB en enkätundersökning i syfte att kartlägga vad som hänt de unga som lämnade gymnasieskolan och högskolan 199324. Å r 1993 gick 95 400 elever ut från gymnasiesko- lan och närmare 31 100 examinerades från högskolan. 24 Inträdet på arbetsmarknaden SCB 1996. 54 Unga och arbete alltså efter avslutad utbildning, förvärvsarbetade av männen och av kvinnorna bland de som gick ut från gymnasieskolan. av kvinnorna och av männen studerade. av kvinnorna ägnade sig åt arbete i eget hushåll, föräldraledighet med mera, medan av männen fullgjorde militärtjänst. Som väntat hade de som gått yrkesinriktade linjer i högre grad förvärvsarbete än de som gått teoretisk linje. Sex av tio av dessa hade arbete jämfört med tre av tio från 3- och 4-åriga teoretiska linjer. av de som gått teoretiska linjer studera- de. Ä ven bland de examinerade från högskolans grundläggande utbildningar hade en större andel män än kvinnor förvärvsarbete (). De som examinerats från längre utbildningar () hade i något högre grad förvärvsarbete än de från kortare utbildningar (82 resp ). I SCB-undersökningen frågade man också om anställningsform. av de som lämnat gymnasieskolan hade en fast anställning medan hade en tillfällig anställning. var egna företagare. hade en provanställning och lika många arbetade inom åtgärden arbetsplatsintroduktion. Resten deltog i annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bland de högskoleexaminerade hade fast anställning och tillfällig anställning. Ö vriga hade provanställningar, arbetsmarknadsåtgärder eller egen verksamhet. Generellt gällde för såväl tidigare gymnasieelever som högskolestuderande att män i högre grad hade fasta anställningar, medan fler kvinnor hade tillfälliga anställningar. Skillnaderna är i hög grad beroende på att män och kvinnor väljer olika utbildningsinrik- ningar. Kvinnor har i högre grad valt utbildningslinjer som leder till anställning inom offentlig sektor där tillfälliga anställningar är betyd- ligt vanligare en inom enskild sektor. Gymnaiseutbildade återfinns i högre grad (respektive av universitetsutbilda- de ) i enskild sektor. av de som hade gått gymnasieskola och som ha- de ett arbete fanns vid mättillfället inom det yrke/yrkesområde som de hade utbildat sig till. inom ett annat område och ansåg att deras gymnasielinje inte hade varit inriktad mot något särskilt yrke. Av de högskoleexaminerade arbetade Unga och arbete 55 inom det yrkasområde som utbildningen syftade till. ansåg att utbildningen inte varit inriktad mot något särskilt yrke. Av samtliga som gått ut gymnasieskolan hade fått ett stadigvarande arbete efter utbildningens slut, , och inom . Det bör dock noteras att över hälften av de som gått ut gymnasiet inte haft något stadigvarande arbete alls, sannolikt beroende på att man inte sökt arbete på grund av fortsatta studier. Totalt sett och även på linjenivå fanns det ingen skillnad mellan kvinnor och män när det gällde hur snabbt man fått stadigv- rande arbete. Det samma gällde för examinerade från högskola. Inte heller hade utbildningens längd någon påverkan för den gruppen. Däremot varierade tiden mellan olika utbildningsinriktnin- ar. Av de som hade gått en utbildning inom medicin/vård hade ett stadigvarande arbete inom en månad. Av dem som gått en treårig ingenjörsutbildning hade fått stadigvarande arbete efter avslutade studier. av de som avslutade en gymnasieutbildning hade varit arbetslös efter utbildningens slut. hade varit arbetslösa , vid minst tre. Kvinnor och män skiljde sig inte åt. Bland examinerade från högsko- lan hade däremot en något större andel kvinnor () än män () varit arbetslösa åtminstone . Utbildade inom humaniora, teologi eller det konstnärliga området hade i störst tu- sträckning varit arbetslösa. Personer med vårdutbildningar och civilingenjörer hade varit arbetslösa i lägst utsträckning. Orsaker till arbetslöshet brukar delas in i strukturella och konjunkt- rella. Dessutom brukar man tala om en friktionsarbetslöshet som uppstår i bytet mellan olika arbeten. Den strukturella arbetslösheten eller den så kallade jämviktsarbetslösheten har ett mera långsiktigt förlopp och är därmed svårare att hitta snabba lösningar på. Enligt arbetsmarknadsforskarna finns det flera orsaker till uppkomsten av strukturarbetslöshet. Den kan bero på bland annat stelheter i pris-och löneanpassningen, otillräcklig flexibilitet i lönestrukturen eller bris- 56 Unga och arbete tande matchningseffektivitet mellan utbud och efterfrågan på arbets- kraft. Att arbetslösheten är högre i en lågkonjunktur och lägre i en högkonjunktur är väl känt. När det gäller ungas arbetslöshet har det vid de senaste konjunktursvängningarna visat sig att arbetslösheten inte minskar i en högkonjunktur i samma utsträckning som för andra åldersgrupper. Man kan därför dra slutsatsen att ungdomsarbetslös- heten också har strukturella orsaker. För att påverka de strukturella inslagen i arbetslösheten för unga krävs andra insatser än för konjunkturarbetslöshet. Debatten om orsakerna till ungdomsarbetslösheten brukar därför handla om ut- formningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen, ungdomslönernas betydelse, arbetskraftskostnaderna och arbetslöshetsersättningens storlek. har även diskussionerna rört den institutionella utformningen av utbildningssystemet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Kommittén tar i de följande kapitlen upp frågor om bristan- de överensstämmelse mellan den förberedelse unga får i skolan och de krav arbetslivet ställer. I detta kapitel behandlar vi och arbetsrät- tens och lönebildningens betydelse. Nedan följer en diskussion om arbetsrättslagstiftningens betydelse dels i form av dels en forskningssammanställning, dels LO:s och SAF:s uppfattningar. Slutligen lämnas en redogörelse för regeringens proposition En arbetsrätt för ökad tillväxt (1996/97:16). I Nya villkor - ekonomi och politik (SOU 1993:16 Bilagedel 1, bilaga 12), redogörs för den forskning som finns kring arbets- rättslagstiftningens påverkan på sysselsättningen, såväl internationellt som nationellt. Nedanstående genomgång bygger på de resonemang och slutsatser som presenteras i rapporten. (Samma resonemang återfinns arbetsrättskommittés betänkande SOU 1993:32, bilaga Effekter av anställningsskydd.) I diskussioner om den europeiska arbetslösheten har betydelsen av anställnings- och uppsägningskostnader, så kallade anpassningskost- Unga och arbete 57 nader, ofta poängterats. Regler som försvårar uppsägning av arbets- kraft antas göra företagen mindre benägna att nyanställa personal. Studier visar att anpassningskostnadernas storlek påverkar sysselsät- ningens och arbetslöshetens förändringar i olika länder. Länder med låg grad av anställningsskydd uppvisar de kraftigaste arbetslöshetsva- riationerna medan de med hög grad av anställningsskydd uppvisar liten förändring i arbetslösheten över konjunkturcykeln. Om anpassningskostnadernas effekter på sysselsättningens variabilitet är tämligen självklara så kan inte samma sak sägas om effekterna på den genomsnittliga sysselsättningen (över t.ex. en konjunkturcykel). Högre kostnader för att säga upp personal kan vid en annalkande konjunkturnedgång leda till högre genomsnittlig sysselsättning. Vid början av en högkonjunktur kan höga anställ- ningskostnader tvärtom leda till enlägre genomsnittlig sysselsättning. Företagen är i dessa modeller framåtblickande och beaktar att nya- ställningar kan föranleda framtida uppsägningskostnader. En jämfö- relse av anställningsskydd och arbetslöshetsnivå i tio olika länder och för olika delperioder visar att sam- banden genomgående är svaga och att de växlar tecken alltefter vilken delperiod som studeras. Det tycks vara svårt att få stöd för hypotesen att en högre grad av anställningsskydd skulle ha medfört högre arbetslöshet. Andra studier pekar i samma riktining, förutom en där förutsättningen är att de berörda företagen ska betala av- gångsvederlag i samband med uppsägningar. Här finns visst stöd för att sådant vederlag medför högre arbetslöshet. Teoretiska analyser visar att möjligheterna till tidsbegränsa- de anställningar ger en ökad total sysselsättning på kort sikt. Företa- gen söker minska antalet tillsvidareanställda som de ökar antalet anställda på tillfälliga kontrakt. Sysselsättningseffekten på lång sikt är emellertid oklar. Det går inte att på teoretiska grunder avgöra om sysselsättningen blir högre eller lägre i ett system som ger möjlighet till tidsbegränsade anställningar. Däremot är effekterna på sysselsättningens konjunkturkänslighet klara. Med möjligheter till tidsbegränsade anställningar kommer svängningarna att bli större - sysselsättningen faller kraftigare i nedgångsfasen och stiger snabbare i uppgångsfasen. Då nya regler om tidsbegränsad anställning infördes i utnyttjades inte tidsbegränsade kontrakt i någon nämnvärd utsträckning . Vändpunkten kom 1986 i samband med en allmän konjunkturförbättring. 58 Unga och arbete nya kontrakt som registrerats vid arbetsförmedlingarna har och varit tidsbegränsade. Ö ver en tredjedel av antalet anställda hade tidsbegränsade anställningar i början av 1990- talet. I infördes ökade möjligheter till tidsbegränsade anställningar . Sådana anställningar har inte alls fått samma omfattning som i . var färre än av löntagarna anställda för en begränsad tid. De tidsbegrän- sade anställningarna gäller främst arbetskraft med relativt låg utbild- ning. Undersökningar visar att den tyska lagstiftningen om ökade möjligheter till tidsbegränsad anställning haft en ytterst marginell betydelse för sysselsättningen. När svenska lagen om anställningsskydd (LAS) infördes fick detta enligt vissa studier en betydelse för nyanställningarna. Enligt dessa tog företagen 5 - på sig för att tillsätta lediga platser efter införandet av LAS. Några säkerställda effekter på ungdomsarbetslösheten kunde dock inte fastställas. Andra studier visar inga signifikanta effekter på arbetslöshetstiderna av införandet av LAS - eller närmare bestämt på sannolikheten att lämna arbetslöshet. Däremot kunde i dessa studier en tydlig minskning av antalet arbetsgivarinitierade uppsägningar skönjas , likaså en minskning av arbetslös- hetsinflödet. En del av dessa förändringar kunde hänföras till LAS. I en enkätstudie om hur svenska personalchefer och löneförhandlare upplever LAS anser en klar majoritet att LAS leder till att företaget gör noggrannare prövningar av de arbetssökandes egenskaper än vad som annars hade varit fallet. Turordningsregler vid uppsägningar baseras på principen sist in - först ut. Gäller uppsägningen en så kallad nyckelperson kan på arbetsgivarens initiativ en förhandling om annan turordning åp- kallas. Strikt tillämpade turordningsregler har uppenbara potentiella kostnader för arbetsgivaren. De sist anställda kan utgöra nyckelper- sonal utan vilka en lönsam verksamhet inte kan drivas. Turordnings- reglerna har naturligtvis även effekter för de anställda. En uppenbar konsekvens är att de minskar deras osäkerhet. Turordningsregler kan även påverka utfallet av personalinskränkningar. Ett företag kan inte i förväg avgöra de arbetssökandes produktivitet. Däremot kan företa- get observera den redan anställdas produktivitet. Om företaget behöver reducera sin personalstyrka kommer man, i frånvaro av turordningsregler, att i första hand säga upp arbetare med låg pro- Unga och arbete 59 Ett företags friställning är i detta fall en signal till andra företag om den friställdes produktivitet. Detta kommer att leda till att de friställda kommer att erbjudas nya arbeten till lägre löner än sina tidigare kollegor. Denna signal kan också leda till att de friställda får svårare att finna ny anställning, det vill säga drabbas av längre ar- betslöshetstider, än andra arbetare med motsvarande observerbara egenskaper. Det visar sig också i olika studier att personer som friställts vid partiella driftsinskränkningar har längre arbetslöshetsti- der än personer som friställts vid företagsnedläggningar, såväl bland arbetare som tjänstemän. Turordningsregler vid uppsägningar kan också påverka rör- ligheten på arbetsmarknaden. En person med lång anställningstid kommer att förlora sin intjänade turordningsposition om han eller hon byter arbetsgivare. Incitamenten till frivillig rörlighet kommer därmed att försvagas. Det är dock oklart hur viktig denna mekanism är i praktiken. Det fanns redan före införandet av LAS ett negativt samband mellan uppsägningsrisk och anställningstid. Någon klar förändring i rörlighetsbeteendet efter införandet av LAS har inte heller kunnat konstateras. () menar att det finns fle- ra strategiska hinder som försvårar ungdomars inträde eller försvagar deras ställning på arbetsmarknaden och pekar på att det finns empi- riska studier som bekräftar att en mer restriktiv lagstiftning har bidragit till högre relativ ungdomsarbetslöshet. Ungdomar missgyn- nas av turordningsregler vid uppsägningar och den starkt begränsade provanställningen. SAF hänvisar också till den forskning som visar att företagen anställer snabbare vid en konjunkturuppgång om arbets- rätten är mer flexibel. Sådana förändringar i arbettsrätten skulle innebära att ungdomar får större chanser att komma in på arbets- marknaden.