sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — –fadern bör ha blivit dömd eller verbalt erkänt sitt brott inför kvinnan och barnet och därmed tagit ansvar för våldet, –barnets uppfattning om vad som har hänt bör ha blivit bekräftat av båda föräldrarna, –barnet får inte utnyttjas av fadern för att kontrollera modern. I de utvärderingar som gjorts av Lotsens mammagrupper har fram- kommit att mödrarna bland annat tycker att de har fått hjälp med att lyssna på barnen samt att de har fått bekräftelse på sina känslor och reaktioner från andra som upplevt liknande situationer. Lotsens verksamhet är föremål för omorganisation. Frågan är om Lotsen skall fortsätta som specialistteam med fortbild- nings- och konsultationsverksamhet eller om verksamheten beträffande våld i familjer ska integreras i olika barn och ungdomspsykiatriska (PBU)mottagningar inom verksamhet. I har psykologen och forskaren forskat kring barn till misshandlade mödrar. I under- sökning 101 framkom det att de flesta barn har erfarenhet och vetskap om misshandeln, barnen är oftast hänvisade till sig själva när det gäller att förstå och bearbeta vad som skett och många barn har levt i våldsmil- jöer eller under hela sitt liv. För att barnens ångest skall kunna minskas menar att varje barn måste ges möjlighet att berätta för någon vuxen vad de har varit med om. Barnen måste få möjlighet att höra sin mammas berät- telse eller någon annan vuxens förklaring till vad som har hänt och var- för. Efter detta ska barnet ges möjlighet att få tala med sin mamma eller med någon annan vuxen om sina känslor för pappan. Målet är att bar- nen ska känna att det lönar sig att be vuxna om hjälp. De ska inte be- höva känna sig ensamma och isolerade i sina försök att hålla sin ångest borta har den danska regeringen anslagit pengar till en barnens person på alla kriscentra. 101 Christensen.E., Undersögelse av omsorgssvikt i relation till barn og unge i familjer med hustrumisshandling. Överlevnadsstrategier hos barn i familjer med hustrumisshandel. Nordisk Psykologi, nr 3, 1990. 232 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER hjälpa barnen att bearbeta vad som har hänt genom att få dem att leka, rita och berätta. På det nya +RISCENTRUM F¶R KVINNOR I 3TOCKHOLM finns en öppen rådgivning för misshandlade kvinnor och ett skyddat boende för kvin- nor och barn. Kriscentrum som är bemannat dygnet runt med profes- sionell personal har telefonjour, öppen rådgivning och skyddat boende. Efter den danska modellen har en särskild socialpedagog anställts med uppgift att stödja barnen och ge stöd till mamman i hennes föräldraroll. Socialpedagogens arbete med mamman syftar till att hjälpa henne att få tillbaka sitt föräldraansvar, att se och bekräfta sina barn och lära henne tala med barnen om vad som hänt. +VINNOJOURERNA I 3VERIGE är ideella organisationer som i huvudsak drivs av lekmän (jourkvinnor). De flesta är organiserade i ROKS, riks- organisation för kvinnojourerna i (114 kvinnojourer). ROKS bistår jourkvinnorna med fortbildning. Inom ROKS finns dock olika uppfattningar om hur man bäst stöder kvinnorna i deras föräldraskap. Många arbetar målmedvetet med att stärka kvinnan, att ge henne en ny bild av sig själv, och med att återta makten över sitt liv. Genom att stärka kvinnan och ge henne ökad tilltro till sig själv stärker man indi- rekt barnen. På andra håll arbetar man mer direkt med barnen. Man menar att barnen har stora behov av att i lek få bearbeta sina upplevel- ser. Enligt detta synsätt stärker man mamman genom att avlasta henne och genom att hjälpa henne att åter se till barnens behov. I +VINNOHUSET I +ARLSKOGA har föreningen mot våld i – , i samarbete med , Röda Korset och Första Majblomman, avslutat ett treårigt projekt där man arbetat med barn till misshandlade kvinnor. Även här har inspirationen hämtats från och hur man arbetar i . Utvärderingen av projektet visar ett stort behov hos kvinnorna att få hjälp med att ta hand om barnen. För barnen har det varit av stort värde att få bearbeta sina upplevelser med en utomstående vuxen. har överläggningar med kommunen om att inrätta en särskild befattning för att arbeta med barnen pågått. Kvinnohuset i har med stöd från ROKS genomfört seminarier och utbildningar med inriktning på barnen och föräldraskapet för andra kvinnojourer. +VINNOJOUREN I 5ME¥ har haft grupper för mammor vars barn utsatts för sexuella övergrepp. Kvinnojouren i har även organiserat sommarläger för mammor och barn. Vid #ENTRUM F¶R V¤LF¤RDSFORSKNING I %SKILSTUNA drivs ett utveck- lingsprojekt med sikte på kunskapsutveckling i samverkan mellan myndigheter och organisationer.102 Allmänna arvsfonden har gett stöd 102 Barn , Ds 1996:57. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER till produktion av en film, där barn och ungdomar som bevittnat våld i sina hem medverkar. Filmen skall användas i fortbildningssamman- hang. 11.5Fäder som har misshandlat Att får i uppdrag att utveckla metoder för stöd i för- äldraskapet till fäder som har misshandlat sitt eller sina barn eller barnets mor och som har umgängesrätt med barnet eller barnen. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Män som är misstänkta eller dömda för barn- eller kvinnomisshandel, incest eller kidnappning har som regel umgängesrätt med sina barn. Kvinnor som inte medverkar till att fadern får utöva sitt umgänge med barnen, riskerar att förlora vårdnaden om dem. I , artikel 3, finns principen om att sätta barnets bästa i främsta rummet. Nästan alla fäder har umgängesrätt med sina barn. Många barn som upplevt misshandel är rädda för sina pappor och behöver hjälp att över- brygga denna rädsla för att umgänget skall kunna vara positivt för dem. ) 4ENSTA EN F¶RORT TILL 3TOCKHOLM, har individ- och familjeomsorgen i samarbete med barnomsorgen utvecklat en verksamhet i den öppna förskolans lokaler (Pappis), där män som på grund av allvarliga um- gängesproblem, misstanke eller dom om incest, kidnappning, eller misshandel får umgås med sina barn med barnen. När barnet och pappan träffas deltar en socialsekreterare eller hem- vårdare (beroende på ärendets svårighetsgrad), och en förskollärare. Förskollärarens roll är att ge stöd till barnen och att hjälpa pappan att möta barnets behov. Socialsekreteraren eller hemvårdaren arbetar med att förbereda barn och föräldrar inför mötet. Efter umgängestillfället finns tid för samtal med pappan om hur mötet fungerat, hur barnen rea- gerat, vad som varit svårt och vad som känts bra. Personalen försöker lyfta fram det som pappan gjort bra och barnet verkat tycka om, men även situationer som varit mindre bra för barnet under mötet. Målet med verksamheten är att successivt b ygga upp barnens för- troende för sin pappa. Samtalen syftar även till att göra pappan medve- ten om hur viktig han är för sina barn, att han inte får svika dem och om att umgänget bör ske regelbundet. har föräldrastödet till papporna skett individuellt och kopplat till situationen när barnet och pappan träffats. 234 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER att erbjuda männen gruppsamtal med utgångspunkt från föräldraskapet. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det finns många komplikationer att ta hänsyn till när det gäller barn till fäder som har misshandlat inom sin familj. Barnen behöver och längtar efter sin pappa. är de rädda för honom och för att misshandeln skall upprepas. behövs omfattande insatser så att barnet kan b ygga upp ett förtroende för sin pappa. Utredningen ifrågasätter om fäders umgänge med barn i samband med misshandel av modern är förenligt med barnets bästa. Innan en pappa får oinskränkt umgängesrätt med sitt barn bör pappan ha ändrat sitt förhållningssätt mot modern och tagit ansvar för det våld han har begått. Enligt utredningens uppfattning behöver män som misshandlat inom sin familj hjälp med att tala med sina barn om vad som skett för att relationen till barnet successivt kan byggas upp. Socialtjänst, polis och kriminalvård är instanser som möter dessa män, men rutiner och metoder saknas för att motivera och erbjuda dem samtal om föräldraskapet. Erfarenheter från arbete med föräldrar med missbruksproblem visar dock att det är möjligt att tala med föräldrarna om föräldraskapet, om samtalet inte är skuldbeläggande och det ute- slutande sker ur ett föräldraperspektiv. ·Kriminalvårdsstyrelsen bör få i uppdrag att utarbeta rutiner för att få fram vilka fångar inom kriminalvården som har barn. · () bör få i uppdrag att föreslå hur ett system för statistik om antalet barn till män och kvinnor på anstalt kan utformas. -OTIV F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG uppdrog regeringen åt och att gemensamt göra en översyn av förhållandena för barn vars föräldrar är intagna i häkte eller på kriminalvårdsanstalt, samt lämna förslag till förändringar av gällande författningar och de andra åtgärder som översynen kan ge anledning till. En förutsättning för att hjälpa barn som har föräldrar i fängelse till kontakt med sina föräldrar och för att erbjuda fångar stöd i föräldraska- 103 Regeringsbeslut , Ju97/2934. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER pet, är att det är känt vilka fångar som har barn. Det är även angeläget att besöksformerna på landets fängelser anpassas efter barn . Det förs inte någon nationell statistik över män och kvinnor i fäng- else som har barn. Då omfattningen är okänd försvåras utveckling och planering av föräldrastödjande insatser. Utredningen om föräldrautbildning anser att det är angeläget att un- dersöka vilka fångar inom kriminalvården som har barn och i löpande statistik redovisa hur många fångar som är föräldrar. Enligt erfarenheter från olika anstalter har många fångar barn och många har fler än ett barn. Få har vårdnaden om sina barn. är kontakten med barnen bristfällig eller obefintlig. För barn till pappor som sitter i fängelse är kontakten med pappan lika viktig som för andra barn. Besöksrummen och besöksformerna är sällan anpassade efter barn och barns behov, vilket utgör en försvårande omständighet när man träffas. Många intagna skulle behöva särskilt stöd i sitt föräldraskap . Trots detta erbjuds endast undantagsvis pappagrupper eller föräldrautbildning på landets fängelser. Som exempel på anstalter som erbjuder stöd i föräldraskapet kan nämnas att personalen på började arbeta med pappagrupper . 104 En anledning var att man hade börjat upp- märksamma att många fångar hade barn och att de ofta hade dålig eller ingen kontakt med sina barn. Det fanns också en oro för att dessa barn löper större risk att utveckla kriminalitet och missbruk än andra barn. I samtalsgrupperna talades om papparollen och pappors betydelse. En gemensam nämnare bland de män som dömts till långa eller uppre- pade fängelsestraff var avsaknad av en djup och känslomässig relation till den egna pappan under uppväxten. Pappagrupperna fick till effekt att de intagna, varav många saknade eller hade bristande kontakt med sina barn, blev medvetna om sin funktion som pappa och om pappans betydelse för barnen. I grupp- samtalen fick de stöd att uttrycka egna och ta del av andras erfarenhe- ter. Det innebar också att männen började inse nödvändigheten av att utveckla en god relation till sina barn. De kände ansvar för sina barn oavsett hur kontakten sett ut tidigare och de ville bidra till att barnen utvecklades positivt. Flera pappor återupptog därigenom kontakten med sina barn och fick stöd i att förbättra den. 104 Samtal m. anstaltschef , . 236 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER pappagrupper på Österåkersanstalten har flera barn fått kontakt med På KRIMINALV¥RDSANSTALTEN I -ARIEFRED har startat ett föräldraprojekt för intagna. Föräldrar med långa fängelsestraff har er- bjudits att delta i föräldragrupp. Syftet är att samtala om hur man kan utöva sitt föräldraskap när man sitter i fängelse. En återkommande fråga är vad de intagna männen själva kan göra för att förhindra att de- ras barn ska komma i en liknande situation som de själva. -AMMOR I F¤NGELSE I en rapport från som lades fram belys- tes bl.a. att många kvinnliga intagna har vårdnad om barn. 105 En en- kätundersökning i anslutning till rapporten visade att av de intagna kvinnorna hade barn. av kvinnorna hade också vårdnaden om barnen och de flesta hade bott med sina barn före anstaltsvistelsen. var många kvinnor i fängelse missbrukare som hade begått brott för att finansiera sitt missbruk, ofta med relativt korta straff. döms kvinnor i större utsträckning för handel med narkotika och grova våldsbrott. De döms därmed till mycket långa fängelsestraff. Det faktum att de handlar med narkotika behöver inte innebära att de själva missbrukar. Kvinnor i fängelse har stort behov av stöd i sitt föräldraskap. För att fungera som mamma på avstånd behöver de få grundläggande kunska- per om barns behov och utveckling vare sig de kommer att ha barnen i sin vård eller ej. De behöver stöttas i att vara mamma på anstalt och att vara mamma till ett placerat barn. Spädbarn kan vistas hos sina mammor på anstalt. Genom den am- bulerande barnhälsovården (som kommer till anstalten) får mammorna då ett individuellt stöd i föräldraskapet. Enligt muntliga uppgifter från (INSEBERG är medelåldern bland kvinnorna . De flesta har barn och har fortfa- rande vårdnaden om sina barn. Barnen är som regel placerade i famil- jehem. När kvinnor avtjänar fängelsestraff finns sällan papporna till barnen med i kvinnornas eller barnens liv. Med anledning av de allt längre strafftiderna har vårdinriktningen på Hinseberg förändrats. Den inriktas på kvinnorollen och innehåller gruppverksamhet som belyser och stärker kvinnorna i deras föräldraroll och hjälper dem att se sina barns behov. På Hinseberg finns en lägenhet där kvinnorna kan ta emot besök av sina barn. 105 Kvinnliga fångar. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är nödvändigt att bygga upp föräldrastödjande program på fängelser för kvinnor, med hänsyn till att av de kvinnliga fångarna har barn, många har bott med sina barn före fängelsestraffet och att strafftiderna är långa. 11.7Stöd i föräldraskapet för föräldrar med placerade barn ·Att får i uppdrag att utveckla metoder för hur so- cialtjänsten kan ge stöd i föräldraskapet till föräldrar med place- rade barn. -OTIV F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG I utredningens direktiv framhåller regeringen vikten av barnets nära kontakt med båda föräldrarna. En grupp föräldrar som inte nås av gene- rella erbjudanden om stöd i föräldraskapet är föräldrar till placerade barn. Cirka 15 000 barn var enligt statistik från placerade utom hemmet med stöd av Socialtjänstlagen (SoL) eller Lagen om vård av unga (LVU). Enligt socialtjänstlagen, § 26 har socialnämnden skyldighet att främja barnets kontakter med föräldrahemmet. Detta innebär att social- nämnden är skyldig att ge vårdnadshavarna stöd för att upprätthålla kontakt med barnet . Enligt vad utredningen erfarit saknar socialtjänster metoder för att arbeta med föräldraskapet till föräldrar vars barn har placerats utom hemmet. Särskilt tydligt är det när det gäller barn som placerats på grund av brister i hemmiljön. För föräldrar med tonårsbarn som place- rats på grund av barnets beteende finns det stöd att få hos socialtjäns- ten, på institutioner eller i föreningar och intresseorganisationer. För föräldrar innebär en placering av barn utom hemmet alltid en känsla av skuld och misslyckande. Det gäller därför samhället att finna former för hur föräldrar skall kunna stöttas i att bibehålla sitt föräldra- skap, trots att de inte har den dagliga vården och det dagliga ansvaret för sitt barn. Många föräldrar känner sig övergivna av . uppgift att se till barnets bästa och att ge för- äldrarna stöd och hjälp på deras villkor är mycket komplicerat. Det är inte ovanligt att föräldrar flyttar eller helt drar sig undan kontakten med efter en placering och det krävs betydande insatser från för att återknyta kontakten med dessa föräldrar. 238 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER beviljade regeringen 3TATENS )NSTITUTIONSSTYRELSE me- del ur Allmänna arvsfonden för ett ungdomsprojekt riktat till särskilda ungdomshem för att utveckla metoder för föräldrars och organisatio- ners medverkan i vården. Syftet är att motverka institutionsplacerade ungdomars återfall genom att öka föräldrarnas delaktighet och engage- mang i rehabiliteringen, med hjälp av ideella organisationer. Projektet är treårigt och skall utvärderas efter projekttidens slut. Genom föräld- rautbildning förväntas föräldrarna bli stärkta i sin föräldraroll och få kraft att ta ansvar och del i behandlingen, trots att deras ungdomar är omhändertagna. Projektet är ett samarbetsprojekt mellan fem ung- domshem och tre föreningar, Invandrare mot Narkotika (), () och soli- daritet, vari Hasselarörelsens föräldraarbete ingår. ansvarar för att föräldrar med placerade barn erbjuds stöd i föräldraskapet. Föräldrar till placerade barn behöver råd, stöd och hjälp som barnet är placerat för att upprätthålla en god kontakt med barnet och familjehemmet.106 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING vill särskilt betona att aktivt bör erbjuda vårdnadshavaren sådant stöd. 5TREDNINGEN anser att bör få i uppdrag att utveckla metoder för hur kan ge stöd i föräldraskapet till föräldrar med placerade barn. 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER ·Alla familjehemsföräldrar bör erbjudas stöd i sitt föräldraskap. Sådan föräldrautbildning bör vara en del av re- guljära verksamhet. Från gäller en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att tilltänkta adoptivföräldrar skall visa att de har tillfredsstäl- lande kunskaper om barn och deras behov inför adoptionen. Om de inte har det bör, enligt propositionen (1996/97:91, SoU15), deltagande i föräldrautbildning före adoptionen vara en förutsättning för att adoptio- nen skall få genomföras. Någon motsvarighet till detta finns inte beträf- fande blivande familjehemsföräldrar. Som en del av reguljära ansvar i arbetet med place- rade barn ingår enligt socialtjänstlagen § 26, att lämna dem som vårdar underåriga råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Av socialtjänst- förordningen framgår att socialnämnden genom personliga besök fort- löpande skall hålla sig väl förtrogen med förhållandena i hemmet och ge dessa behövligt stöd. Däremot framgår inte på vilket sätt sådant stöd skall utformas eller vad det skall innehålla. För att fungera som stöd för ett familjehemsplacerat barn och dess förälder måste familjehemmet kunna knyta an till ett nytt barn och vara inställt på att barnet skall återvända till sitt hem. Det måste förstå den process som det innebär för barnet att sepa- rera från biologiska föräldrar och knyta an till nya främmande männi- skor. Familjehemmet behöver även vara medvetet om vad det innebär att vara fosterförälder till barn som upplevt tragedier och varit utsatta för olika typer av övergrepp och förstå vilka konsekvenser det kan in- nebära för barnen och deras familjer. fick i uppdrag av regeringen att i enlighet med särskilt angivna riktlinjer utveckla och stärka familjehemsvården. Samtliga länsstyrelser genomförde därefter, med stöd av Socialstyrel- sen, kartläggningar i syfte att uppmärksamma bristerna i familje- hemsvården och vidta åtgärder för att förbättra dessa. I kartläggning- arna fann man att utbildning och fortbildning för familjehemmen var för lågt prioriterade. slutsats blev att kommunerna måste satsa mycket mer på utbildning/fortbildning till både familje- 107 Utredning och utbildning av blivande familjehem, , , 1996. 240 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER hemmen och till handläggarna. I redovisning av upp- draget till regeringen konstaterades att positiva resultat uppnåtts i flera län, men att de konkreta effekterna inte var lika tydliga överallt. I uppdrag ingick även att sammanställa ett utbild- ningsmaterial för familjehem. Detta arbete resulterade bl.a. i en rapport och en sammanställning över material som kan användas vid utbildning av familjehem. I rapporten redovisar bl.a. den s.k. –metoden, en metod där rekrytering och utbildning av familje- hem integrerats i en gemensam process. = Information Development Education. –metoden introducerades i genom ett pilotprojekt av , med ekonomiskt stöd från Socialstyrel- sen. Ansvaret för –utbildningen överfördes därefter till kom- munförbundets länsavdelning i län. uppgift var att organisera och utveckla denna utbildning så att alla kommuner i landet har tillgång till den. Projektet är avslutat och en utvärde- ring pågår. Utbildningsprogrammet består av två delar. Den första delen om- fattar tio utbildningstillfällen och syftar till att utbilda och rekrytera familjehem. Den riktar sig till familjer som är intresserade av att bli familjehem. Ett utbildningsmaterial med olika frågeställningar ligger som grund. Syftet är att tilltänkta familjehem och ledare ansvarar för beslut rörande familjens möjlighet att bli familjehem, se vilket behov av stöd familjen kan komma att ha som familjehem och diskutera hur detta skall kunna tillgodoses. Den andra delen av utbildningsprogram- met riktar sig till verksamma och etablerade familjehem. Den består av kurser med olika inriktning som familjehemmen kan välja utifrån in- tresse och behov. Det har länge funnits ett behov av utbildning för fosterföräldrar i . Någon obligatorisk utbildning finns inte, men trots det har olika metoder att utreda, förbereda och utbilda fosterföräldrar utveck- lats på många håll i landet. Många familjehemsföräldrar har aldrig fått någon utbildning alls. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att behov av föräldraut- bildning till familjehemsföräldrar kan jämställas med motsvarande be- hov för adoptivföräldrar. Stöd i föräldraskap till familjehemsföräldrar bör innehålla grundläggande kunskaper om frågor som rör anknytning och separationer. Utredningen anser att föräldrautbildning till familje- hem bör erbjudas alla familjehemsföräldrar och att sådan verksamhet bör vara en del av reguljära verksamhet. 108 , , dnr 221–3538/93. 3T¶D TILL VISSA ¶VRIGA GRUPPER 11.9Föräldrar med varaktiga fysiska funktionshinder ·Verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet skall vara till- gängliga för föräldrar med fysiska funktionshinder. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING För föräldrar med varaktiga fysiska funktionshinder måste verksamhe- ter som syftar till stödet i föräldraskapet anpassas så att det är tillgäng- ligt för dem. Dessa föräldrar kan även ha annat behov av stöd som är kopplat till funktionshindret. De kan genom socialtjänstlagen söka bi- stånd för sin livsföring och genom Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har de som tillhör lagens personkrets bl.a. rätt till rådgivning och annat personligt stöd, ledsagarservice och kontaktperson. Utredningen menar att det behov av stöd i föräldraska- pet som är en konsekvens av funktionsnedsättningen bör tillgodoses genom socialtjänstlagen och LSS. 12 Särskilda metoder och modeller ·Det är angeläget att landsting och kommuner främjar utveck- lingen av föräldragrupper som leds av föräldrar, s.k. självhjälpsgrupper. ·Familjecentraler är en organisatorisk modell som kan främja stö- det i föräldraskapet. ·Föräldratelefoner är en viktig form av föräldrastöd. Frivilliga or- ganisationer gör en stor insats i detta sammanhang. ·Verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet skall vara till- gängliga för föräldrar med fysiska funktionshinder. ·Ungdomsmottagningar kan vara en viktig resurs för att stödja unga föräldrar och för att uppmärksamma unga pappor på deras betydelse som fäder. ·Det finns goda möjligheter att hitta lokala lösningar för stöd i föräldraskapet genom att olika yrkesgrupper samverkar över landstings- och kommungränser. Det är angeläget att det finns ett stöd för samverkan från administrativ och politisk ledning. ·Det är angeläget att utvärdera och sprida erfarenheter av metoder för information till kvinnor om risker med alkohol och droger i samband med graviditet. ·Det är angeläget att frågor om ansvar för materialframtagning om risker i barns miljö behandlas i samband med att en överenskommelse träffas om ansvar för stöd i föräldraskapet.