sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett annat exempel på en skola som arbetat med elevinflytandefrå- gor och utvecklat detta med stöd från är Marie- i . Skolan arbetar med en medveten strategi där målet är en öppen skola där alla tar sitt ansvar. Man arbetar också med en medveten strategi för elevinflytandet över det egna lärandet. Alla elever får vara med och utvärdera undervisningen och de får också en skriftlig respons på sina upplevelser. Skolans personal och eleverna arbetar tillsammans i arbetslag. Detta är ett sätt att fostra eleverna till ansvarskännande medborgare och samhällsmedlemmar. Eleverna är med och påverkar vad undervisningen ska in- nehålla och hur man ska arbeta med inlärningen. har i sin fördjupade anslagsframställning till regeringen för 1998-2000 föreslagit att ett nytt skoldemokratiprojekt ska genomföras. 6.5Ungas syn på elevinflytande Svaren på Ungdomspolitiska kommitténs ? och de slutdokument från de rådslag som har initierats av kommittén in- nehåller ofta synpunkter på skolan och förslag på förbättringar. Syn- punkterna kan delas in i fyra områden: skolans betydelse för att spri- da kunskap om demokrati och för att öka intresset för engagemang i samhällsfrågor, ökat inflytande för elever på framför allt undervis- ningen men också på skolans skötsel, lärare och lärarrollen samt skolmiljön och skolan som stressfaktor.44 Flera av rådslagen och rapportsvaren tar upp skolans ansvar att förmedla demokratiska ideal till eleverna. Uppfattningen hos många av dessa är att skolan tar ifrån eleverna intresset för att enga- gera sig och för att försöka påverka sin vardag. Eleverna passiviseras genom att de aldrig får gehör för sina idéer och förslag och de riske- rar att förlora respekten för den demokratiska processen då de utsätts för skendemokrati. Flera av rådslagen och rapportsvaren menar att eleverna måste få vara med och planera och att man borde få kunna 44Rådslagsdokumenten och rapportsvaren redovisas i sin helhet i bilaga 1 och 2 till slut- betänkandet. påverka såväl budget som undervisning. När man väl får kännedom om förändringar är det . Ett rapportsvar menar att fri konkurrens mellan skolorna skulle öka inflytandet eftersom stort ele- vinflytande kommer att ge fler elever till skolan. Flera rapportsvar och rådslag menar att skolan borde lära ut demokrati till såväl elever som lärare. Flera rådslag och rapportsvar menar att förslaget om styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolorna är ett bra förslag. En del tycker dock att förslaget är dåligt eftersom ett uppdrag i en styrelse skulle ta tid från den egentliga verksamheten, det vill säga undervisningen. Elevrådens ställning diskuteras i flera rådslag och rapportsvar. Många av dessa tycker att elevråden fungerar bra, men också att de- ras ställning bör stärkas genom att ges mer inflytande och större be- fogenheter. Många rådslag och rapportsvar tar upp lärarnas sätt att undervisa. Man menar att de måste följa läroplanen och låta eleverna få mer in- flytande på undervisningen. Lärarna tar inte eleverna på allvar och visar dem inte den respekt och det engagamang som eleverna önskar. Några förespråkar också att det måste finnas en helhetssyn på alla ämnnen och att lärarna inte bara ska hålla sig fast vid sitt ämne. Många tycker att skolan och lärarna måste ändra sina undervisnings- metoder och lära eleverna att söka sin kunskap själv. Eleverna själva måste få styra sin utbildning och lärarna ska uppmuntra till kritiskt och undersökande tänkande. Utbildningen bör också vara mer indivi- danpassad då detta leder till ett bättre helhetsperspektiv och därmed bidrar till ökat intresse att lära sig. I flera av rapportsvaren och rådslagen föreslås att eleverna ska ha möjlighet att betygssätta lärare. Förslagsställarna menar att en sådan möjlighet skulle göra det lättare att diskutera förändringar i lärarnas sätt att undervisa och också i vilken utsträckning eleverna får ha in- flytande på undervisningen. Det förefaller finnas en stor frustration över att det är svårt att komma till tals med någon när det gäller att framföra synpunkter på lärare. Ett mer genomarbetat system med ut- värderingar av undervisningen kan vara ett sätt att också utvärdera lärarnas insatser. Några anser dessutom att lärarnas löner ska vara beroende av elevernas omdömen. Flera rapportsvar och rådslag menar att skolan är en vanlig orsak till att unga känner sig stressade och mår dåligt. Man menar att sko- lan ställer för höga krav och att lärarna inte hinner se när någon elev inte mår bra. Om skolan uppmuntrade eleverna mer och tog fram varje individs egenskaper och ambitioner skulle den psykiska hälsan hos många elever förbättras. En del svar diskuterar också den fysiska skolmiljön. Man menar att miljön skulle bli bättre om eleverna fick turas om att ansvara för olika områden i skolan. Om eleverna fick bestämma mer om hur skolorna ser ut kommer trivseln och engage- manget att öka. I djupintervjuer med elever som avbrutit sina studier helt eller delvis framkommer att eleverna upplever att de har för lite inflytande45. De kan till exempel inte bestämma takten i studierna utifrån sina tidigare kunskaper, vilket gör att de halkar efter och har svårt att komma igen. Ett annat problem är att de inte får den stimu- lans och de kunskaper de vill ha. Skolan hänvisar oftast elever som har svårigheter med sina studier till syokonsulenten. talar ele- ven med rektor eller lärare. har utvärderat den nya gymnasieskolan bland annat genom att göra enkäter till ett riksrepresentativt urval av elever som gick i gymnasieskolan . Det framgår att eleverna som följer en utbildning med yrkesämnen anser det vara mycket viktigt eller ganska viktigt att var och en får studera i sin egen takt. De elever som inte kommit in på sitt första- handsval är överrepresenterade i gruppen elever som fäster stor vikt vid att få läsa i sin egen takt. Utvärderingen visar emellertid också att eleverna i den nya gym- nasieskolan i högre utsträckning än i den gamla får vara med och be- stämma hur man ska arbeta under lektionerna. I högst grad () gäller detta eleverna på program med yrkesämnen. På övri- ga program har av eleverna fått vara med och bestämma arbetssätt. Eleverna får i mindre utsträckning påverka vad läraren ska ta upp under lektionerna. Av eleverna på program med yrkesämnen har fått påverka arbetssättet och av eleverna på övriga program . Få elever har en positiv erfarenhet av medbestämmande av innehållet i kurserna. av eleverna på program med yrkesämnen och av eleverna på övriga pro- gram har det. 45Studieavbrott och mindre studiekurs i gymnasieskolan; nr 85. 46Elevernas värdering av sin gymnasieutbildning; nr 90. Framställ- ningen bygger på Den nya gymnasieskolan (1997:1). 6.6Kommittén för gymnasieskolans utveckling utveckling diskuterar i sitt delbetän- kande Den nya gymnasieskolan - steg för steg (SOU 1997:1) må- luppfyllelse ur tre aspekter nämligen elevers inflytande på studierna och på studietakten, lärares samverkan samt lärare som tar elevernas behov av kunskaper som utgångspunkt för sin undervisning. Eleverna tar ett större ansvar för sina studier - vilket positivt på- verkar deras resultat - om de får möjlighet att påverka sina studier och får tillgång till mera lärarstöd. Många lärare har omvittnat att elevernas framgångar i hög grad är en fråga om tid. Får eleverna studera i sin egen takt och så länge var och en behöver, blir deras resultat bättre. Att undervisningsmetoder- na och undervisningens innehåll måste anpassas efter elevernas behov är en självklarhet för lärare som reflekterar över sitt arbete. utveckling vill betona att lärares inställning till elevers förmåga att lära har stor betydelse för elevers studieframgång. Också lärares kunskaper är avgörande för deras in- tresse för och beredskap till samarbete. Vidare pekar kommittén för gymnasieskolans utveckling på att lärarna har ställts inför en ny, svår situation. De har ställts inför upp- giften att ta emot en hel årskull som alla utbildningar inom gymnasieskolan ändras, läroplanen är ny, alla kursplaner är nya och betygssystemet är nytt. Den gamla regelstyrda skolan ersätts med en mål- och resultatstyrd skola, där lärarna tillsammans med eleverna själva ska bestämma om innehållet i undervisningen. utveckling understryker att detta är en gigantisk uppgift, som ställer många lärare inför ett nytt yrke. För andra lära- re är den nya läroplanen och behovet av omprövning av arbetssätt en bekräftelse på det de redan tillämpar eller reflekterat över. Det är för enkelt att sätta likhetstecken mellan ett nytt sätt att ar- beta och goda elevresultat. Men tendensen är den att elever som har lärare som tar elevernas behov av kunskaper som utgångspunkt för arbetet, har bättre resultat. utveckling pekar på några fakto- rer som är gemensamma för framgångsrika skolor. Rektor som ledare av den pedagogiska verksamheten har strategisk betydelse för sko- lans utveckling. Av lika stor betydelse som skolledningen för att verksamheten ska utvecklas är att det i skolan också finns lärare som är förändringsagenter och att dessa får stöd i den rollen. utveckling har också funnit att skolledare och lärare som tar elevernas behov som utgångspunkt - deras behov av kunskaper och deras sociala situation - oftare är beredda att ompröva sina arbetsmetoder och söka nya vägar för att nå målen. Skolledare och lärare som sätter läroplanen och programmålen i förgrunden kan se på sitt arbete ur ett helhetsperspektiv. Slutligen framhåller kommittén för gymnasieskolans utveckling också att gymnasiereformen innebär den största förändringen av den frivilliga skolan som någonsin gjorts i . Den nya gymnasie- skolan beskrivs oftast i massmedia som en skola i kris. utveckling menar att det är riktigt att det finns problem och osäkerhet men skolledare och lärare söker i skolans var- dagsarbete vägar för att bemästra svårigheterna. förutsätter lösningarna ett förändrat arbetssätt, som på ett bättre sätt tar sin ut- gångspunkt i elevernas erfarenhet och behov av kunskaper. Kom- mittén för gymnasieskolans utveckling menar att den stora utmaning- en för alla, politiker, rektorer och lärare, är att skapa den önskan om förändring som gör att undervisningen kan fånga in alla elevers in- tresse för att lära. 6.7Aktivt arbete med inflytandefrågor För de elever som aktivt deltar i olika fora för elevinflytande och därigenom är frånvarande på vissa lektioner får arbetet ofta oönskade konsekvenser. Många skolor redovisar nämligen elevens frånvaro från lektionerna som skolk på betyget trots att orsaken till frånvaron är arbete med inflytandefågor i organiserad form. I Makt och möjlig- heter (1994) konstaterar att skolan på många sätt är en bromskloss istället för en motor i arbetet för att öka ungdomars delaktighet i samhället. Elever som arbetade med lokala ungdomsråd och liknande kände sig pressade av att de inte fick gå ifrån lektioner varade. Utöver minimikrav på vad ett betyg måste innehålla är varje skola fri att utforma sin egen betygsblankett. Det kan i detta sammanhang nämnas att regeringen i sin proposi- tion om lokala styrelser med elevmajoritet (prop 1996/97:109) pekar på att medverkan i en sådan styrelse kan ge eleven viktiga kunskaper. Regeringen anser därför att det i en elevs slutbetyg bör antecknas om eleven ingått i en skolas styrelse. 6.8Inflytande på högskola och universitet Högskolestudenternas representation i högskolors olika beslutsorgan är reglerad i högskolelagen och högskoleförordningen. Högskolela- gen ger regeringen rätt att föreskriva att studenterna vid högskolor är skyldiga att tillhöra särskilda studentsammanslutningar. I förordning- en om studerandekårer, nationer och studentföreningar för fakultet har regeringen föreskrivit det så kallade kårobligatoriet enligt vilket samtliga högskolestudenter ska vara medlem av en sådan student- sammanslutning. Lagen uppdrar vidare åt regeringen att föreskriva hur studenternas representanter vid högskolor ska utses. Regeringen har angett att en studentkår vid en högskoleenhet utser och entledigar företrädare i de organ vid högskoleenheten i vilka företrädare för studenterna har rätt att ingå. Kårerna ges här en myndighetsutövande uppgift. högskolereform innebar en minskad central reglering av högskolornas interna organisation och av sammansättningen av olika beslutsorgan. Vissa delar som berör studenternas representation regleras dock fortfarande centralt. Studenterna har rätt att vara representerade i universitetens och högskolornas styrelser och i fakultetsnämnder, där sådana finns. Stu- denterna har också rätt till representation i disciplinnämnder, tjäns- teförslagsnämnder, i den valförsamling som föreslår rektor och pro- rektor samt att genom skyddsombud medverka i skyddsverksamheten på arbetsstället. Högskolorna bestämmer i övrigt om den interna be- slutsorganisationen. Inrättar styrelsen beslutsorgan har studenterna rätt att vara representerade i alla sådana organ som behandlar utbild- ningsfrågor. Många högskolor har inrättat institutionsstyrelser, linjenämnder, utbildningsnämnder med mera på grundutbildningsnivå. På universi- teten och vissa större högskolor betyder det att studenterna är repre- senterade på tre nivåer, det vill säga i styrelsen, i fakulteterna och på institutionerna. På högskolor utan fakultetsorganisation återfinns stu- dentrepresentation normalt på två nivåer. Det är också vanligt att studenterna är representerade i en rad andra organ som inte direkt beslutar om utbildningsfrågor. Förhållandena varierar mellan olika högskolor. Enligt kommittén för avveckling av kårobligatoriet hade studen- terna i genomsnitt 4 500 representanter i olika styrorgan inom högskolan. Det innebär ca 2,3 studentrepresentanter per 100 studenter. av studentrepresentanterna återfanns på institutionsnivå, linjenämnd eller motsvarande, alltså på den nivå som högskolorna själva har att reglera. Regeringen stärkte 1995 studenternas formella inflytande genom att förändra högskoleförordningen så att studenterna garanteras minst två representanter i högskolornas styrelser och i alla övriga organ som behandlar utbildningsfrågor. Den formella strukturen tenderar dock enligt SFS att utvecklas mot fler och fler beredande organ på olika nivåer i högskolan, organ som studenterna inte har rätt att vara representerade i47. Studeran- deinflytandet urholkas då ärenden som handlagts i de beredande or- ganen bara behandlas summariskt i institutions-, fakultets- och hög- skolestyrelser. Förutom det formella inflytandet finns ytterligare två former: infly- tande i efterhand (utvärderingar) och individuellt inflytande (kontakt med föreläsare och institution). Värdet av utvärderingar är beroende av om studenten får återkoppling på sitt engagemang. Det individu- ella inflytandet kan ses som ett komplement till utvärderingar genom att studenter exempelvis deltar i planeringen av kurser och val av ex- aminationsform. I en intervjuundersökning bland studenter vid univer- sitet och utfrågades 71 studenter från olika fakulteter om sina erfarenheter och uppfattningar om och intresse för inflytande på högskolan48. Studenterna i undersökningen kunde inte se någon pedagogisk vinst i ett ökat inflytande över sin utbildning. Inflytande kopplades snarare till engagemang vars vinster mest be- 47Skrivelsen Studentinflytande i Högskolan, (Dnr 24/97). 48Studenter om inflytande. En intervjuundersökning bland studenter vid Stockhplms uni- versitet och , och ,. traktas som sociala eller politiska. Författarna spekulerar i att de kan- ske är så att inflytande är rationellt för flertalet studenter. Kanske står studenterna ut med dåliga föreläsare och accepterar korvstoppningsexaminationer för att det är det enklaste sättet att få poäng. Det kan också finnas anledning att peka på att det nya kurs- utformade har gjort att studenterna nu kan rösta med fötterna genom att lämna den kurs de är missnöjda med. Lärarna har en nyckelroll i arbetet med att öka elevers inflytande över exempelvis undervisningen, något som också ställer höga krav på lä- rarutbildningen. Den syn på lärarollen som förmedlas genom lärarut- bildningen ligger till grund för lärarnas agerande i skolan och i skol- frågor - gentemot såväl elever som föräldrar. Trots detta saknas det i examensmålen för lärarutbildningarna krav som understryker vikten av att bidra till elevernas förståelse av demokratins principer. Inte heller finns det något som preciserar lärarens roll i förhållande till eleven när det gäller inflytande över beslut om skolans verksamhet. Lärarutbildningen i regleras i Högskoleförordningen (SFS 1993:100) genom de examensmål som där finns fastställda för olika examina. I förordningen anges omfattning och mål för utbildningarna. Där fastslås endast att en student för att erhålla till exempel gymnasi- elärarexamen bör ha god självkännedom och social kompetens och därigenom förmåga att bedriva lärararbete samt att i samarbete med andra lösa de i skolan förekommande uppgifterna. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för att lämna förslag till förnyelse av lärarut- bildningen (dir. 1997:54). Enligt direktiven ska utredningen som ut- gångspunkt för sitt arbete ha de förändringar inom förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och samhället i övrigt som har skett. Hit räknas naturligtvis läroplanernas fokus på elevernas inflytande på skolans arbete. I utredningens uppdrag ingår att ange mål och prin- ciper för styrning av lärarutbildningen samt att lämna förslag om in- nehåll och omfattning av de olika lärarutbildningarna, liksom om or- ganisatoriska frågor. Utredningen ska vidare behandla frågor om lä- rarutbildning för olika pedagogiska profileringar samt lärarutbild- ningarnas dimensionering och rekrytering. Vad gäller uppdraget att fastställa mål för lärarutbildningen ska den i läroplanerna fastställa SOU 1997:71 Makt i skolan 125 uppgiften för skolan att förmedla samhällets värdegrund särskilt uppmärksammas. 6.10Lokala styrelser med elevmajoritet Regeringen har presenterat en proposition (Lokala styrelser med elevmajoritet, prop. 1996/97:109) där en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet ska införas. Regeringens förslag innebär att styrelsen för utbildningen får överlåta vissa ansvars- och beslutsfunktioner, som ligger på sty- relsen för utbildningen eller rektorn för en skola, till en lokal styrelse. Försöksverksamheten ska omfatta gymnasieskolan och den kommu- nala vuxenutbildningen. I den lokala styrelsen ska elevernas repre- sentanter vara i majoritet. Ä ven omyndiga elever ska kunna ingå. Försöksverksamheten ska börja och omfatta . Regeringen menar att elevinflytande inte enbart är en rättvise- och demokratifråga utan också en fråga om utbildningskvalitet. Först med ett stort inflytande över det egna lärandet kan eleven omvandla lära- rens undervisning till kunskaper som fungerar som egna verktyg för ett fortsatt lärande. Med ökat inflytande ökar motivationen. Rege- ringen menar vidare att ett ökat inflytande också är en förutsättning för att skolan ska lyckas utbilda för ett livslångt lärande. Elever måste tycka att det är roligt och viktigt att gå i skolan, så att de även efter skoltiden har lust och förmåga att förbättra sin utbildningsnivå och öka sin kompetens. Regeringen föreslår vidare i propositionen att rektor bör ha ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande. Regeringen anser att läroplanerna ska komp- letteras med en föreskrift som ålägger rektor ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformer gynnar ett aktivt elevinflytande. Regeringen avser att se över bestämmelserna om samverkansformer och samverkansorgan. I en skrivelse till (Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet, Skr. 1996/97:112) redo- gör regeringen för sin grundläggande syn på utbildningsväsendet och anger vilka områden som kommer att prioriteras under den komman- de tvåårsperioden. Regeringen prioriterar arbetet med att utveckla utbildningens kva- litet och likvärdighet. roll bör utvecklas och den gällande ansvarsfördelningen mellan stat och kommun förtydligas. Integratio- nen mellan förskola, skola och skolbarnomsorg fokuseras liksom skolans inre arbete. Gymnasieskolans utveckling behandlas liksom regeringens satsning på ett nationellt kunskapslyft. När det gäller elevinflytande anför regeringen bland annat att sam- bandet mellan kunskapsutveckling och den mening, delaktighet och glädje som karaktäriserar skolmiljön är starkt. Regeringen hänvisar till att det finns rapporter om att det framför allt är på det här områ- det skolan har problem . Variationerna mellan skolorna är stora men de sammantagna resultaten är nedslående. I en skola utan ele- vinflytande lär sig eleverna sämre. Risken finns också att eleverna upplever demokrati som något formellt, som inte har något med det egna arbetet att göra. Regeringen menar att elever ska ha inflytande därför att det ingår i skolans uppgifter att fostra demokratiska medborgare. Det förutsät- ter att eleverna får praktisera demokrati i skolan. Vidare ska eleverna ha inflytande därför att delaktighet är en för- utsättning för lärande. Om det eleverna arbetar med i skolan ska kun- na införlivas med deras tidigare erfarenheter och kunskaper, krävs det att de har inflytande över vad och hur man lär sig. Utan inflytande - sämre kunskaper. Regeringen menar också att eleverna ska ha inflytande därför att det är en mänsklig rättighet. Slutligen menar regeringen att det viktigaste för eleverna är att få inflytande i klassrummet, över undervisningen, det egna lärandet samt att ha ett formellt inflytande. Om man ger formella garantier för att elever ska bli hörda i skilda skolfrågor säger man att elever är tillräckligt kloka för att också ges ett mer omfattande ansvar. En sådan hållning får återverkningar in i undervisningen. konstaterar att frågan om elevinflytan- de är väl utredd och diskuterad . många elever att de har ringa inflytande på undervisningen och på skolans övriga verksamhet. 6.12.1Lagreglering eller goda exempel? ser två vägar för att öka elevernas in- flytande i skolan på olika områden. Den ena är att i lag ytterligare reglera formerna för inflytandet. Den andra är att attitydpåverkan. Ett exempel på att stärka inflytandet genom lag är den försöks- verksamhet där kommunerna enligt regeringens förslag får överlåta vissa ansvars- och beslutandefunktioner till en lokal styrelse med elevmajoritet. Refor- men kommer att leda till att eleverna får ett verkligt inflytande över den egna skolan och i förlängningen över det dagliga skolarbetet. Vi anser dock att det kan finnas anledning att dessutom införa en annan typ av försöksverksamhet för inflytande inom gymnasieskolan, nämligen att ge elverna informations- och förhandlingsrätt. Vi har här medbestämmandelagen (11 §, SFS 1976:580) i åtanke där det stad- gas att innan arbetsgivare beslutar om viktigare förändringar av sin verksamhet ska han på eget initiativ förhandla med arbetstagarorgani- sation i förhållande till vilken han är bunden av kollektivavtal. Vidare stadgas att arbetsgivare ska fortlöpande hålla arbetstagarorganisatio- nen underrättad om hur hans verksamhet utvecklas produktionsmäs- sigt och ekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken (19 §). Arbetsgivaren ska dessutom bereda arbetstagarorganisationen tillfälle att granska böcker, räkenskaper och andra handlingar, som rör arbetsgivarens verksamhet, i den omfattning som organisationen behöver för att tillvarata medlemmarnas gemensamma intressen i för- hållandet till arbetsgivaren. Kan arbetstagare och arbetsgivare inte komma överens kan frågor hänskjutas till centrala förhandlingar. Kommittén anser att det på liknande sätt som för styrelser med elevmajoritet bör införas en skyldighet för skolledningen att förhandla och ta del av elevernas synpunkter innan viktigare förändringar görs av verksamheten.