sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — 30 Den allokering som uppstår inom ramen för dessa modeller blir i regel inte Paretoeffektiv. Det är då frestande att 27Lommerud (1997). 28Becker analyserar dock också äktenskapsmarknaden, där aktörerna har möjlighet att påverka allokeringen inom äktenskapet genom olika mer eller mindre uppskattade personliga egenskaper. 29Den axiomatiska förhandlingsmodellen brukar hänföras till kooperativ spelteori, medan icke samarbetsmodeller hänförs till icke-kooperativ spelteori. 30Detta är i princip vad som avses med det mest använda jämviktsbegreppet inom den icke-kooperativa spelteorin: Nashjämvikt. invända att individerna borde kunna komma överens om att koordine- ra sina handlingar så att Paretoeffektivitet uppnås. Detta är emellertid ett misstag, eftersom vi då hamnar i kontraktsproblemet igen. I den dominerande varianten av den icke-kooperativa modellen av familjens beslutsfattande antas att familjemedlemmarna, h och w , kan generera nytta dels från en privat marknadsproducerad vara, x , och dels från en familjespecifik kollektiv vara, g . Den kollektiva varan produceras av familjemedlemmarna genom deras respektive tidsinsatser. Det vanligaste antagandet är att den kollektiva varan till sin väsentligaste del utgörs av tid som investeras i barn. Barn antas med andra ord utgöra familjens viktigaste kollektiva vara. Om man antar att familjemedlemmarnas tidsinsatser är substitut till varandra, så att g = tdh + tdw , kan familjemedlemmarnas nyttofunktioner skrivas U ( x, tdh + tdw ) där i = h, w . Här framträder det viktigaste karak- tärsdraget hos den icke-kooperativa modellen: Den enskilda familje- medlemmen har att besluta hur hans/hennes tid bäst kan fördelas mellan marknadsarbete och hushållsarbete givet ett antagande om hur den andra familjemedlemmen kommer att fördela sin tid. Den icke-kooperativa modellens resultat Låt mig belysa ett av de viktiga resultaten från den icke-kooperativa spelteorin med ett exempel: en man och en kvinna står i begrepp att bilda familj. En relevant fråga är då hur de skall fördela hushållsar- betet. Beckermodellen svarar: specialisering enligt komparativa fördelar, vilket, som vi har sett, leder till en Paretoeffektiv allokering. Även i den icke-kooperativa modellen kommer komparativa fördelar att spela en viss roll för allokeringen, dock i betydligt mindre utsträckning. Låt oss för enkelhets skull anta att det är givet att mannen ägnar all sin tid åt marknadsarbete. Hur kommer då kvinnan att välja att fördela sin tid mellan hem och marknad? Svaret är att hon kommer att fördela sin tid så att ytterligare i hemmet ger henne lika stor nytta som ytterligare utanför hemmet. Hon kommer alltså inte att ta någon hänsyn till den nytta hon genererar för mannen då hon inte ägnar sig åt marknadsarbete. Anledningen är att tiden i hemmet innebär en kostnad i form av minskade framtida 31 Det finns inget självklart sätt att specificera detta antagande. Det finns exempel både på modeller där familjemedlemmarna antas agera simultant och på modeller där familjemedlemmarna antas agera sekvensiellt med möjlighet för den ena parten att observera den andres handlingar innan den egna tidsallokeringen bestäms. Familj, makt och ekonomiska resurser möjligheter på arbetsmarknaden, och att kvinnan ensam får bära denna kostnad i fall av skilsmässa. Resultatet kommer att bli att kvinnan väljer att tillbringa på marknaden än vad Beckermo- dellen skulle förutsagt. Detta exempel används av (1978) för att motivera existensen av underhåll till före detta make/maka.32 De icke-kooperativa modellerna betonar alltså att det finns incita- ment att smita undan investeringar i den familjespecifika kollektiva nyttigheten, vilket ofta medför att den allokering som uppnås inte blir Paretoeffektiv. Den enskilde familjemedlemmen hoppas att den andra parten skall stå för investeringen (tidsinsatserna för barnen), i vilket fall man kan dra nytta av dessa investeringar som man genomför sina egna investeringar i sitt marknadsrelaterade humankapital. Problem av denna karaktären brukar benämnas gratisåkar eller snålskjuts (free rider) problem. Tillämpningen av icke-kooperativa modeller på familjens besluts- fattande har bl.a. givit nya insikter om möjligheter och problem för familjepolitiken.33 Genom transfereringar, exempelvis barnbidrag, och tillhandahållandet av tjänster, exempelvis barnomsorg, kan familjens beteende och välfärd påverkas. De icke-kooperativa modellernas sätt att analysera familjens beteende uppmärksammar samspelet och anpassningen mellan statens agerande, vilket är avsett att påverka mängden av den familjespecifika kollektiva varan genom exempelvis offentligt tillhandahållen barnomsorg, som fungerar som ett substitut för föräldrarnas tid, och de enskilda familjemedlemmar- nas beteende. Ett resultat från dessa modeller är att statens tillhanda- hållande av substitutet till föräldrarnas tid mycket väl helt kan omintetgöras av motsvarande omallokeringar av föräldrarnas tid, dvs. av att dessa minskar sina sammanslagna tidsinsatser för barnen lika mycket. Däremot tyder analysen med hjälp av den icke-kooperativa ansatsen på att staten kan påverka fördelningen mellan makarna genom att erbjuda ett substitut för föräldrarnas tid. Barnbidrag kan, å andra sidan, enligt dessa modeller potentiellt ha positiva effekter på nivån av den familjespecifika kollektiva varan och därmed på makarnas relativa tidsallokering men inte på den relativa inkomstför- delningen mellan makarna. Detta innebär, något paradoxalt, att ett instrument som kan antas vara avsett att öka investeringarna i barn 32Även om de juridiska systemen är olika från land till land kan man säga att underhåll till före detta make/maka ofta har motiverats med hjälp av subjektiva begrepp, så som behov och rättvisa. Landes (1978) och senare (1989) argumenterar för att underhåll bör motiveras utifrån ett mera objektivt begrepp: Som ett sätt att uppnå Paretoeffektivitet. 33Konrad & Lommerud (1995), Lommerud (1997). och påverka makarnas relativa tidsallokering har effekter på makarnas relativa inkomster, medan ett instrument som kan antas vara avsett att påverka makarnas relativa inkomster har effekter som investeras i barn och på makarnas relativa tidsallokering men däremot inte på deras relativa inkomster. Den icke-kooperativa analysen av familjens beslutsfattande har också givit ett nytt perspektiv på inkomstskatter. Det är möjligt att en progressiv beskattning av inkomster är Paretoförbättrande. Den mekanism som ger upphov till detta är att familjens tidsfördelning i frånvaro av en sådan skatt inte är Paretoeffektiv eftersom för lite av den familjespecifika kollektiva varan produceras, och att progressiv beskattning ökar den tid som makarna ägnar åt familjen och därmed förbättrar resursallokeringen. Vad gäller empiriska resultat, vilka kan hänföras till icke- kooperativa modeller, är det resultat som rör kvinnors sätt att fördela sin tid mellan arbetsmarknaden och hushållet som rönt mest upp- märksamhet: kvinnor tenderar att fördela mer tid till marknadsarbete ju högre de bedömer skilsmässorisken vara. 36 En studie av svenska data bekräftar detta och tillfogar dessutom att även män kan väntas påverkas av skilsmässorisken: män tenderar att fördela mindre tid till marknadsarbete ju högre de bedömer skilsmässorisken vara. 37 Kvinnors sätt att reagera kan förklaras med att de försöker försäkra sig mot de eventuella ekonomiska svårigheter som en skilsmässa innebär, medan mäns sätt att reagera kan förklaras med att de vill ha ett så nära förhållande till barnen som möjligt vid en skilsmässa eftersom detta ökar deras chanser att få vårdnaden om dem vid en eventuell vårdnadstvist. 3.5Diskussion, sammanfattning och slutsatser Det vetenskapliga arbetet med ekonomiska modeller som beskriver beslutsfattandet i familjer har varit inne i en kraftig tillväxtfas ända sedan publicerade sitt första arbete på detta område. Utveck- lingen har gått från en enhetlig syn på familjen, där individens preferenser inte var explicita, till en mer individualistisk syn, där individen explicit tillskrivs inte bara preferenser utan också egen handlingsförmåga. I Beckermodellen styrs alla individuella handling- ar av ett kontrakt mellan familjemedlemmarna där familjens totala 34Dessa resultat från den icke-kooperativa modellen diskuteras av Lommerud (1997). 35Detta resultat diskuteras av Lommerud (1995). 36Johnson & Skinner (1986) och (1996). 37Bolin (1996). Familj, makt och ekonomiska resurser välfärd är målet. Den senaste teoretiska utvecklingen av ekonomiska modeller av familjen innebär istället att familjemedlemmarna antas agera utan kontrakt. Med maximal individuell nytta som mål är det individernas strategiska samspel som antas bestämma varje handling. Parallellt med den huvudsakliga utvecklingen, som vi här har beskrivit, av det område inom nationalekonomin som behandlar familjen har också andra ekonomiska modeller av familjen utvecklats. Ett exempel som skiljer sig från de tidigare diskuterade är trans- aktionskostnadsmodellen. Denna föreslogs av (1985). Allmänt sett kan transaktionskostnadsmodellen sägas fokusera på valet av organisation för att administrera olika slags transaktioner. Tillämpad på familjen har modellen sin utgångspunkt i tanken att många situationer i livet är förknippade med stora transaktionskost- nader: Det är kostsamt att upprätta genomdrivbara kontrakt exempel- vis rörande de enskilda familjemedlemmarnas tidsallokering, dels beroende på direkta kostnader för att få överenskommelsen till stånd och dels beroende på att det juridiska systemet kan vara mer eller mindre benäget att acceptera och genomdriva sådana överenskom- melser.38 I Beckermodellen hanterades, som vi har sett, dessa problem genom antagandet att fullständiga kontrakt existerar, dvs. man antar att familjemedlemmarna har upprättat praktiskt användbara kontrakt gällande tidsallokering och konsumtion. Detta innebär att Beckermo- dellen bortser från de transaktionskostnader som är förknippade med att explicit uttrycka dessa överenskommelser. I transaktionskost- nadsmodellen argumenterar man att familjen skapar personliga bindningar vilka i sin tur ger upphov till lojalitet familjemedlemmar- na emellan. Detta minskar parternas behov av att i detalj beskriva sina skyldigheter gentemot varandra, eftersom familjen skapar en situation av samhörighet vilken reducerar individernas benägenhet att agera opportunt och egoistiskt. Familjen ses alltså som ett svar på att vissa transaktioner är förknippade med kostnader som endast, eller åtminstone effektivast, kan mildras genom familjen. Transaktionskostnadsmodellen ser alltså familjen som en styr- struktur medan Beckermodellen ser familjen som en speciell typ av aggregerade preferenser. Den främsta anledningen till att transaktionskostnadsmodellen kan betraktas som aningen perifer är att den är svår – om inte omöjlig – att tillämpa empiriskt. Ett annat exempel på en modell som inte tillhör kärnan av ekono- miska modeller av familjen, men som ändå är värd att nämna är 38 Exempelvis (1982) argumenterar för att det juridiska systemet skall uppmuntra och erkänna privata kontrakt gällande hur ett äktenskap skall organiseras. Spousal-labor-modellen utvecklades av (1993) och bygger på nyckelbegrep- pet spousal-labor, vilket definieras som hushållsarbetstid till fördel för maken/makan. Det finns två sorters spousal-labor: manlig och kvinnlig. De två olika typerna av tid bjuds ut och efterfrågas på marknader för spousal-labor. Äktenskap eller familjebildning betraktas som det ömsesidiga utbytet av de olika sorterna av tid. En konsekvens av detta är att allokeringen inom familjen bestäms av externa faktorer: förhållandena på marknaderna för spousal-labor. Att familjen betraktas som ett utbyte av två olika och könsbestäm- da sorters hushållsarbetstid innebär bl.a. att könsperspektivet blir inbyggt i modellen. Grossbard-Shechtman analyserar ett brett spektrum av frågor, såsom makars tidsallokering, effekten av skilsmässorisken på de ekonomiska beslut som fattas inom familjen samt fördelningen av decision-making power mellan makarna. Det man ofta avser med jämställdhet mellan makar motsvarar Grossbard-Shechtmans decision-making power, vilket innebär att jämställdheten avgörs på marknaden för spousal-labor. Spousal- labor modellen har potential att få större empirisk betydelse än vad som är fallet. De allra flesta empiriska arbeten rörande familjen som utförs av ekonomer utgår alltjämt från Beckermodellen. Möjligen kan spousal-labor modellen i vissa fall bli ett viktigt alternativ till Beckermodellen för framtida ekonomer. Det är tydligt att fler och fler ekonomer finner forskning kring familjen både intressant och viktigt. Därför är det förvånande att detta område inom nationalekonomin ännu inte uppmärksammats av fler ekonomer; hushållens arbetsutbud och sparande är traditionella objekt för nationalekonomisk analys och de nya teorier som beskrivits här har ny kunskap att erbjuda på dessa områden. Dessutom har dessa modeller implikationer för andra discipliner än nationalekonomi. Fertilitet och andra demografiska frågeställningar är kanske det bästa exemplet på detta. Utvecklingen av allt bättre teorier och modeller för familjen förbättrar förståelsen av hur vår närmaste omvärld – familjen – fungerar, vilket kan förväntas förbättra vår kunskap om hur exempel- vis familjens konsumtionsbeslut fattas. är det dock modeller- nas applicerbarhet som bör avgöra hur de skall värderas; hur mycket har de att tillföra dels den empiriska forskningen och dels det praktiska användandet i form av politiska beslut? 39 Ett antal aktuella arbeten beskriver den rådande situationen inom forskningsområ- det familjekonomi, på ett betydligt fylligare sätt än vad som gjorts här. Det senaste bidraget inom kategorin sammanfattningar eller översikter är Bergstrom (1997). En volym som är en ren samling av arbeten som tidigare publicerats på andra ställen är Familj, makt och ekonomiska resurser (1973) A Theory of Marriage: Part 1. , 81/1973. (1974) A Theory of Marriage: Part 2. , 82/1974. (1991) A Treatise of the Family. , , . Landes & (1977) An Economic Analysis of Marital Instability. , 85/1977. Bergstrom, (1997) A Survey of Theories of the Family. Family and Population Economics. , (1996) An Economic Analysis of Marriage and Divorce. (1989) The Theory of Alimony. , 1/1989. Folbre, (red.) (1996) The Economics of the Family. Library of Critical Writings in Economics 64. Grossbard-Shechtman, (1993) On the Economics of Marriage: A Theory of Marriage, Labor and Divorce. , (1995) The Effects of Incomes, Wages and AFDC Benefits on Marital Disruption. , 30/1995. , (1986) Labor supply and Marital Separation. , 76/1986. , (1995) Non-Cooperative Families. 97/1995. (1978) Economics of Alimony. , 7/1978 . Lommerud, (1996) The Battle of the Sexes, i Economics of the Family and Family Policies. , Inga & (red.) (1997) Economics of the Family and Family Policies. (under utgivning ) Routledge. , (1995) Bargaining and distribution in Marriage, i Economics of the Family and Family Policies. Manser, (1980) Marriage and Household Decision- making: A Bargaining Analysis. , 21/1980. (1992) Unilateral divorce and The Labor-Force Participation Rate of Married Women, Revisited. , 82/1992. (1986) Marriage and Divorce: Informational Constraints and Private Contracting. , 76/1986. The Economics of the Family, Folbre (red. ), (1996). En annan typ av publikationer är de som sammanfattar konferenser. Ett exempel är Economics of the Family and Family Policies, red. I. . (1997), vilken innehåller arbeten på en rad olika områden inom economics of the family. Pollak, (1985) A Transaction Cost Approach to Families and Households. , 23/1985. , (1982) Contractual Ordering of Marriage: A New Model for State Policy. ,70/1982. , (1990) Testing the Neoclassical Model of Family Labor Supply and Fertility. , 25/1990. , (1990) Allocation. An Inferential Approach. , 25/1990. , (1997) The Formation and Dissolution of Families: Why ? and What Happens Upon Divorce, i Handbook of Family and Population Economics. 4 Makt, kön och BNP 4.1Makt att beskriva verkligheten Makt i samhället innefattar makten att beskriva verkligheten. Det görs bland annat med hjälp av definitioner. Definitioner är resultatet av historiska och samhälleliga processer där den som har den större käppen har bättre möjligheter att påtvinga andra sina definitioner av verkligheten (, 1979:129). Män har haft och har mer makt än kvinnor och det är män som definierat och producerat verkligheter. En konsekvens av detta är att mäns sätt att se på verkligheten accepteras som allmängiltig, medan kvinnors erfarenhe- ter osynliggörs. Det betyder inte att detta är resultatet av en manlig konspiration utan att beskrivningar av verkligheten är baserade på mäns erfarenheter. Det gäller även beskrivningar av den ekonomiska verkligheten och definitioner av ekonomiska begrepp som arbete och produktion. Ett lands produktion mäts i BNP (bruttonationalprodukten). Defi- nitionen av BNP är värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . I BNP inkluderas dock inte de varor och tjänster som produceras i hushållet. Merparten av detta arbete utförs av kvinnor. Kvinnor ägnar i medeltal mer tid till oavlönat arbete än avlönat, och män mer tid till avlönat än oavlönat. merparten av det som kvinnor producerar inte inkluderas i BNP, medan merparten av det som män producerar inkluderas i BNP. Det oavlönade hushålls- och vårdarbetet och produktionen ingår inte heller i ekonomiska analyser och prognoser. Resultatet är, menar många, att hänsyn inte tas till kvinnors villkor när politik utformas. The system cannot respond to values it refuses to recognize (Waring, 1988, s. 4) (kursiv i original). Krav på att kvinnors oavlönade hemarbete skall mätas, värderas och inkluderas i BNP har dock framförts t.ex. vid FN:s kvinnokonfe- renser. Det skedde redan i och upprepades i 1985 (Forward for the Advance- ment of Women, paragraf 120). I 1995 beslutades att metoder skall utarbetas in the appropriate forums, for assessing the value, in quantitative terms, of unremunerated work that is outside national accounts, such as caring for dependants and preparing food, for possible reflection in satellite or other official accounts that may be produced separately from but are consistent with core national accounts, with a view of recognizing the economic contribution of women and making visible the unequal distribution of remunerated and unremunerated work bet- ween women and men (UN 1995, Paragraf 206 (f)). Kravet att det oavlönade hemarbetet (hushålls- och vårdarbete) skall mätas, värderas och inkluderas i satelliträkenskaper kan ses som ett försök från kvinnornas sida att tillägna sig makt genom att omdefinie- ra ekonomiska begrepp, beskriva en annan ekonomisk verklighet och därigenom påverka den. Många menar att dagens nationalräkenskaper förmedlar en be- gränsad bild av den ekonomiska verkligheten. De utgör därmed ett avgörande hinder för att förstå kvinnors situation och den ekonomiska utvecklingen. En utvidgning av nationalräkenskaperna till att inkludera hemarbetet skulle ge en mer fullständig bild av ekonomin och kvinnors roll i denna. Det politiska synfältet skulle breddas och politiska beslut skulle fattas på basis av bredare kunskap, vilket skulle påverka den ekonomiska politiken på ett avgörande sätt. Den skulle ta i beaktande, inte endast den avlönade produktionen, utan också den oavlönade. Kvinnors osynliga ekonomiska bidrag skulle synliggöras, hemarbetets status höjas och kvinnors ekonomiska ställning stärkas (se t.ex. , 1994; , 1994; Ironmonger, 1994; Goldschmidt- Clermont, 1994; UNDP, 1995; , 1995). Vilken verklighet skulle framträda om det oavlönade hemarbetet mättes, värderades och inkluderades i nationalräkenskaperna? Vad skulle alternativa beräkningar av ekonomisk tillväxt och inkomstför- delning innebära? Vilka förespråkar att det oavlönade hemarbetet åsättas ett värde? Vad är det man önskar uppnå? Skulle kvinnors ekonomiska ställning stärkas? Detta kapitel söker svar på dessa frågor. Men först diskuteras några viktiga utgångspunkter: Vad är BNP och nationalräkenskaper? Hur har man sett på det oavlönade hemarbetet? Hur mäter man hemarbetet ? Kapitlet är avgränsat till i-länder och behandlar det oavlönade hushålls- och vårdarbetet i hemmet, kortfattat benämnt hemarbete. Situationen i lämnas därhän, inte därför att den är mindre viktig, tvärtom. Problemen när det gäller u-landskvinnors arbete är Makt, kön och BNP mycket större, men det skulle föra alltför långt att diskutera också detta här. 4.2Vad är BNP och nationalräkenskaper? Hur nationalräkenskaper skall upprättas samt vad som betraktas som produktion, och som därmed skall inkluderas i BNP, fastställs i Accounts (SNA). Dessa utarbetas av FN. Utformandet och strukturen av SNA bygger på nationalek onomisk teori samt principerna för affärsbokföring. SNA fungerar som världslikare och används av alla länders finansdepartement, , , och många andra. I nationalräkenskaperna finns uppgifter om den ekonomiska aktiviteten i olika sektorer i ett lands ekonomi, inkomsterna, konsumtionen, investeringarna, exporten, importen osv. Man kan också utläsa t.ex. hur stor andel av inkomsten som sparas och investeras i olika sektorer eller i hela ekonomin, liksom bytesbalan- sens och handelsbalansens saldo. Nationalräkenskaperna har oerhört stor betydelse för bedömningen av den ekonomiska utvecklingen och för utformningen av den ekonomiska politiken. Data från nationalräkenskaperna ingår i finansplaner, statsbudgetar, ekonomiska analyser och prognoser i världens alla länder. Utifrån dessa bedöms utvecklingen vad gäller sysselsättning, konsumtion och investeringar med mera. BNP i enskilda länder ligger till grund för hur mycket varje land skall betala i avgift till FN och EU, huruvida ett land får låna pengar av Världs- banken och på vilka villkor etc.. BNP kan beräknas på tre olika sätt. Om det inte funnes mätfel, så skulle alla sätten ge samma resultat. För det första kan BNP mätas från produktionssidan. Då dras kostnaderna för inköp av råvaror och halvfabrikat från företagens försäljningsintäkter. Mellanskillnaden utgör förädlingsvärdet och består av löner, vinster och räntor. För det andra kan BNP mätas från användningssidan . Produktionen i ett land kan användas till konsumtion, investeringar och export. Från denna summa subtraheras importen. För det tredje kan BNP mätas från inkomstsidan. Företagens kostnader – löner, vinster och räntor – är de anställdas, långivarnas och ägarnas inkomster. Summan av alla förädlingsvärden i ekonomin är lika stor som summan av alla inkomster, det vill säga bruttonationalprodukten är lika stor som bruttonationalinkomsten.1 1En skillnad mellan produktion och inkomster kan uppstå, om landet har skulder eller Det finns också ett samband mellan vad som inkluderas i BNP och vem som betraktas som sysselsatt i arbetskraftsundersökningar. De personer som producerar de varor och tjänster, som ingår i BNP, är sysselsatta och betraktas som ekonomiskt aktiva. Omvänt gäller att de personer som producerar varor och tjänster, som inte ingår i BNP, inte heller betraktas som sysselsatta utan som ekonomiskt inaktiva. Avgörande för vad som skall inkluderas i nationalräkenskaperna är den s.k. produktionsgränsen. Enligt SNA 1993 faller alla varor och tjänster som produceras av företag och säljs på en marknad innanför produktionsgränsen och inkluderas i BNP. Sådana varor och tjänster är lätta att identifiera och de har ett pris. Det sistnämnda gäller inte merparten av de varor och tjänster som produceras i den offentliga sektorn. De är i huvudsak skattefinansierade och säljs normalt inte på en marknad. De inkluderas trots detta i BNP. De åsätts då det pris som det kostar att framställa dem. Där ingår t.ex. sjuksköterskelöner och kostnaden för engångssprutor.