sou · GLB3141d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Det skulle vara olyckligt om vi i närmar oss ett läge där bokhandelns sortiment håller på att tunnas ut. I många bokhandlar lig- ger tyngdpunkten på de mest lättsålda titlarna. Enligt min mening vore en förstärkt utveckling mot bestsellerism olycklig. Det finns en grupp större bokhandlar med en lagerhållning av ett relativt brett sortiment av olika typer av litteratur, en grupp av mindre bokhandlar med ett begränsat sortiment och en tredje grupp med abon- nemang på Seeligs nyhetsservice. För såväl kedjeanknutna bokhandlar med gemensamma inköp av nyheter som servicebokhandlar med ny- hetsabonnemang är kompletteringsköpen viktiga för kundservice på orten. Bokens fysiska tillgänglighet har enligt min mening ett stort kultur- politiskt värde. Möjligheten att beställa en bok finns, men det spontana mötet mellan läsare och bok måste underlättas. Jag föreslår ett distributionsstöd för att sprida de litteraturstödda tit- larna till bokhandeln. Stödet förutsätter en frivillig anslutning av ca 100 bokhandlar utanför servicebokhandlargruppen. Jag föreslår sam- tidigt att servicebokhandlarna får ett utökat sortimentsstöd. Dessa 100 bokhandlar kommer att erbjudas köpa ett exemplar av varje litteraturstödd titel, ca 700 stycken, rabatt på F-priset. Staten svarar för kostnaden för rabatten. Distributionsstödet kan beräk- nas till högst . Den katalog över de litteraturstödda titlarna och de marknadsföringsåtgärder som jag föreslår blir ett –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 281 komplement till själva böckerna och kan initiera samarbete mellan bibliotek och bokhandel. Jag beräknar kostnaden till . Stödets effekter bör utvärderas . 12.3.3Stöd till katalog och läsfrämjande *AG F¶RESL¥R ATT MEDEL TILLF¶RS 3TATENS KULTURR¥D ATT ANV¤NDAS TILL EN KATALOG ¶VER DE LITTERATURST¶DDA TITLARNA OCH ETT ST¶D TILL L¤SFR¤M JANDE I SAMVERKAN MELLAN BOKHANDEL OCH BIBLIOTEK Kunskapen om vilka titlar som erhållit litteraturstöd är begränsad, även bland dem som arbetar med böcker i bokhandel och bibliotek. Information om vilka titlar som fått litteraturstöd ges endast via Statens kulturråds egna publikationer och på rådets hemsida på Internet. Eftersom det faktum att en titel fått litteraturstöd i sig inne- bär ett slags kvalitetsstämpel, menar jag att denna information är av vitalt intresse för bokköpare, biblioteksbesökare och låntagare. Det finns ingen tillgänglig information till allmän- heten vare sig på bibliotek eller i bokhandeln utöver de ovan nämnda. Enligt riksdagsbeslut skall staten erbjuda biblioteken anslut- ning till universitetsdatanätet SUNET (). SUNET skall ses som en nationell tillgång som skall kunna utnyttjas bl.a. av hela biblioteksväsendet. Genom tillgång till höghas- tighetsnät kan biblioteken förbättra sina möjligheter att sprida informa- tion om vilka titlar som fått litteraturstöd. Det har från flera håll ifrågasatts om man genom t.ex. marknads- föring ytterligare bör stödja de titlar som fått produktionsstöd och på så vis ge dessa böcker dubbla fördelar gentemot övriga titlar av god kva- litet som av olika anledningar inte fått stöd. Jag menar dock att ett stödförfarande, där ca 700 titlar av kvalitets- litteratur får ett produktionsstöd på omkring 30 -, utan att någon samlad satsning görs för distribution och marknadsföring är ett slöseri med statliga resurser. (Se mitt förslag om distribution av de litteraturstödda titlarna.) Utredningens undersökning av spridningen av litteraturstödda titlar 1995/96 ger också vid handen att en stor del av de stödda titlarna säljs i mycket små upplagor, dvs. att de förblir osålda, åtminstone . 282 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Som ett led i en mer aktiv marknadsföring av de litteraturstödda tit- larna föreslår jag att får i uppgift att skapa en katalog över alla litteraturstödda titlar. Katalogen, som skall distribueras till bokhandel, bibliotek och press, bör innehålla såväl uppgifter om för- fattare/översättare/illustratör, förlag m.m., som kortfattade men väl- skrivna resuméer. Katalogen bör vara tilltalande och lättillgänglig. Dessutom bör den innehålla ett register över såväl författare som titlar. Upplagan bör vara så stor att den kan delas ut på biblioteken och i bok- handeln och även skickas ut till pressen. Besluten om litteraturstöd fat- tas löpande , vilket gör att katalogen bör följa böckerna och publiceras , för att undvika alltför lång eftersläpning. Katalogen skall också finnas på Internet. Det är av vikt att de litteraturstödda böckerna, som genom det nya distributionsstödet nu i större omfattning kommer att nå ut till läsarna via bibliotek och bokhandel, uppmärksammas och synliggörs genom en välriktad marknadsföring. Den föreslagna katalogen är en sådan åtgärd. För att ytterligare förstärka effekten av detta samt för att stimulera till samverkan mellan folkbibliotek och bokhandel föreslår jag att avsätts till marknadsföringsåtgärder avsedda att rikta allmänhetens intresse mot de litteraturstödda titlarna. Som exempel på projekt kan nämnas författarbesök och lokala arrangemang för att främja bokläsandet. Jag beräknar kostnaden till . bör göra en utvärdering av katalogens och marknadsföringens effekter. Detta kan ske genom att man upprepar utredningens enkätundersökning om spridningen av de litteraturstödda titlarna. *AG F¶RESL¥R ATT EN UPPLAGESP¤RR INF¶RS F¶R DE TITLAR SOM BEVILJAS LITTERATURST¶D 5PPLAGESP¤RREN INF¶RS FR O M TRYCKTA EXEMPLAR I F¶RSTAUPPLAGAN OCH INNEB¤R EN REDUCERING AV ST¶DSUMMAN MED Det statliga litteraturstödet utgår till förlagen för ENSKILDA TITLAR efter en kvalitetsprövning. För att få litteraturstöd måste boken vara tryckt i en viss lägsta upplaga samt åsatts ett F-pris som inte överstiger det av fastställda maxpriset (prispressen). Vid bedömningen tas inte hänsyn till förlagens storlek eller omsättning och inte heller till den –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 283 tryckta upplagans storlek i övrigt. Avsikten med stödet är att utan otill- börlig styrning från statens sida förbättra de ekonomiska förutsätt- ningarna för produktionen av kvalitativt god litteratur. Stödet främjar i första hand kvalitetsutgivning och därmed förekomsten av små och medelstora kvalitetsförlag. De mindre och medelstora förlagen har också utökat sin utgivning sedan stödet infördes. För många av dessa förlag är titelstödet en förutsättning för utgivning. Utgivningsstödet innebär att många små förlag kan fortleva och att de stora förlagen upp- rätthållen utgivning av böcker som inte på förhand är givna för- säljningssuccéer. Den undersökning som utredningen låtit genomföra av de litteratur- stödda titlarna inom svensk skönlitteratur, översatt skönlitteratur och barn- och ungdomslitteratur under /96 visar att en del av dessa titlar tryckts i mycket höga upplagor. (Se bilaga 7.) Detta gäller i synnerhet barn- och ungdomsböcker men också svensk skönlitteratur. Det finns en rad exempel på stödda titlar som har nått upplagor på 10 000 -30 000, men även några som tryckts i upp till 80 000-90 000 exemplar. får stödberättigade titlar avslag på grund av att det totala stödbeloppet inte räcker till. En effektivisering av stödet vore enligt min mening att införa en reducering av stödet vid tryckupplagor över 6 000 exemplar. Förlagen skall då vid ansökningstillfället ange den första tryckupp- lagans storlek. Förlagen har på ett relativt tidigt stadium kunskap om huruvida den första tryckupplagan kommer att överskrida 6 000 exemplar eller ej eftersom förlagen inte trycker mycket stora upplagor utan att veta att större delen av denna upplaga redan är såld, ofta till en bokhandelskedja eller bokklubb. En upplaga på 6 000 exemplar bör innebära att boken går ihop ekonomiskt utan statligt stöd. I diskussionerna om en eventuell upp- lagespärr har det framförts att det finns risk för att förlagen trycker en första upplaga som är lägre än 6 000 exemplar för att erhålla stöd och därefter gör ett tilltryck. Min uppfattning är att denna risk är över- driven. Min bedömning är att man genom en upplagespärr med reducerat stöd vid 6 000 tryckta exemplar kommer att kunna ge fler titlar stöd utan att undandra stödet till den enskilda titeln av god kvalitet, oavsett vilket förlag den kommer ut på. Litteraturstödet skall även fortsätt- ningsvis vara förlagsneutralt och endast den litterära kvaliteten skall, om övriga formella krav är uppfyllda, avgöra om en titel får stöd eller ej. Beräkningar visar att om en upplagespärr enligt ovan skisserat för- slag hade funnits under /96 hade det för de stödord- ningar som ingick i utredningens undersökning inneburit att ca 110 tit- 284 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG lar hade fått stödet reducerat eftersom de överskridit 6 000 exemplar i första tryckningen. Särskilda medel erfordras inte för att genomföra förslaget. Tvärtom frigörs medel inom anslagsramen som kan ges till stödberättigade titlar som , av resursskäl, får avslag. Upplagespärrens effekter bör utvärderas . 12.3.5Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk *AG F¶RESL¥R ATT ST¶DORDNINGEN F¶R LITTERATUR P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K F¶R¤NDRAS TILL TITELST¶D OCH ETT ST¶D F¶R PROV¶VER S¤TTNING AV MANUSKRIPT P¥ INVANDRARSPR¥K TILL SVENSKA 4ITLAR SOM F¥R UTGIVNINGSST¶D SKALL ¤VEN KUNNA GES UT P¥ SVENSKA Stödet till litteratur på invandrar- och minoritetsspråk uppgår till . ger bidrag i form av allmänt förlagsstöd, från att före /94 ha gett titelstöd. I första hand går stödpengarna inom denna stödordning till litteratur för invandrargrupper som kom till redan på 1970- talet. Nyare invandrargrupper är däremot underrepresenterade som stödmottagare, vilket delvis kan bero på kravet fungerande förlagsverksamhet för att komma i fråga för stöd. Anledningen till att övergick till ett allmänt förlagsstöd var bl.a. svårigheten att finna former för bedömning av de stödda titlarna. Det har varit svårt att skapa godtagbara former för stödet för utgiv- ning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Distributionskana- ler för den stödda litteraturen har också varit svåra att hitta. Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk har i huvudsak köpts av biblioteken. Den nuvarande stödordningen lämnar dessutom litet utrymme för möjligheten att bevilja stöd till projekt för nya invandrargrupper och för verksamhet av mer experimentell natur. De låsta formerna för stöd- ordningen motverkar således flexibilitet, vilket är olyckligt, eftersom invandrargruppernas sammansättning och behov förändras . Vissa invandrargrupper har på grund av krig och svag infrastruktur i ursprungslandet brist på litteratur på sitt hemspråk. För dessa grupper kan det vara motiverat att stödja litteraturförsörjning på hemspråket, tillsammans med särskilda läsfrämjande projekt. Tekniska landvinningar har förenklat originalframställande och tryckförfarande och dessutom öppnat nya möjligheter att sprida littera- SOU 1997:141 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 285 tur både inom och utanför . Print-on-demand och Internet kommer med all säkerhet att få stor betydelse för tillgänglighe- ten av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Jag föreslår att enligt norsk modell INF¶R ETT ST¶D F¶R PROV¶VERS¤TTNING AV LITTER¤RA VERK P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K TILL SVENSKA Detta skulle enligt min mening bidra till att litteratur på invandrar- och minoritetsspråk jämställdes med litteratur skriven på svenska. Många författare som skriver på invandrarspråk har uttryckt en vilja att också bli publicerade på svenska för att därigenom nå en större läsekrets. Allt fler invandrade författare har övergått till att skriva på svenska och det finns ett ökat intresse för deras böcker. Ett exempel på detta är Världen i - en antologi på svenska med texter av invandrade författare. Boken, som var ett resultat av ett samarbete mellan och En bok för alla, blev mycket uppskattad. Mitt förslag innebär att författaren på sedvanligt sätt skall lämna sitt manuskript till ett förlag, tillsammans med en synopsis på svenska, engelska eller något av de större språken. Om innehållet bedöms som intressant, bör förlaget ha möjlighet att söka ett översättnings- samt granskningsstöd från för att låta översätta och språk- granska 20-30 sidor av manuskriptet. Därigenom kan och, i förekommande fall, förlaget göra en kvalitetsbedömning på samma sätt som då det gäller svenska originalverk. Om förlaget bedömer att manuskriptet kan vara intressant för utgiv- ning bör man kunna söka ytterligare stöd för att låta översätta och språkgranska hela manuset. Det faktum att ett förlag fått stöd för över- sättning föregriper dock inte förlagets utgivningsbeslut. Om förlaget vill ge ut boken bör det finnas möjlighet att söka produktionsstöd hos . Detta bör vara ett efterhandsstöd men kan, efter sär- skild prövning, utgå som ett förhandsstöd. Såsom är fallet vid övriga stödordningar inom utgivningsstödet, skulle arbetsgruppens beslut om stöd enbart fattas på grundval av bokens kvalitet. Kravet fun- gerande förlagsverksamhet för att komma i fråga för stöd bör därmed tas bort, eftersom mitt förslag innebär en återgång till titelstöd. De titlar som får STATLIGT UTGIVNINGSST¶D skall i första hand ges ut på originalspråket. Böckerna bör också kunna ges ut på svenska. I de fall då omfånget tillåter, t.ex. då det gäller barnböcker och poesi, bör det också finnas möjlighet att få stöd för tvåspråkiga volymer. Jag menar att förfarandet med översättningsstöd bl.a. har den för- delen att utgivning av litterära verk på invandrar- och minoritetsspråk jämställs med utgivning av svenska originalverk, genom att man får en större möjlighet till kvalitetsbedömning. Jag anser det vara rimligt att staten ställer samma krav på kvaliteten när det gäller stöd till litteratur 286 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG på invandrar- och minoritetsspråk som när det gäller stöd till litteratur på svenska. Mitt förslag innebär således att kvalitetsaspekten skulle betonas betydligt starkare vid bedömning av ansökningar om stöd, vilket torde medföra att färre böcker än får stöd enligt stödordningen för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Anslaget till stödet för litteratur på invandrar- och minoritetsspråk bör vara oförändrat, dvs. Stödets effekter bör utvärderas . 12.3.6Öppen stödordning för litterär verksamhet *AG F¶RESL¥R ATT LITTERATURST¶DET UT¶KAS MED MILJONER KRONOR GENOM ATT DET INR¤TTAS EN S¤RSKILD ¶PPEN ST¶DORDNING AVSEDD F¶R LITTER¤R VERKSAMHET UTANF¶R G¤NGSE ST¶DORDNINGAR EXEMPELVIS PRODUKTION AV KASSETTB¶CKER OCH CD 0RINT ON DEMAND &¶R FATTARES "OKMASKIN SAMT F¶R S¥V¤L POESIFESTIVALER SOM ANDRA L¤S FR¤MJANDE PROJEKT 6¤RLDSBOKDAGEN &¶RFATTARCENTRUMS VERKSAMHET M M OCH F¶R PROJEKT SOM FR¤MJAR SPRIDNINGEN AV FINLANDSSVENSK LITTERATUR I 3VERIGE Den tekniska utvecklingen har på öppnat helt nya möj- ligheter för informationsspridning. Internet, cd-rom, Print-on-demand var okända begrepp för de flesta . är de etablerade och har förändrat vår vardag. Det är inte längre enbart böcker som förlagen ger ut, utan även multimedia, kas- settböcker etc. har dessa nya medier och experimentverksamheter av olika slag mycket små möjligheter att få statligt stöd. är låsta och kopplade till en traditionell arkersättning 2, vilket redan detta utestänger den utgivning som inte kan mätas i ark. Jag anser därför att det bör införas en försöksverksamhet med en ny s.k. öppen stödordning inom där annat utgivningsstöd än det traditionella kan ges. 2 Arkersättning är ett fast belopp som baseras på ett ark, 16 trycksidor eller 32 000 typer. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 287 Många drivs av en stark vilja att uttrycka sig i skrift och vänder sig till ett stort antal förlag i hopp om att bli publicerade. Många svenskar skriver - både dagbok, dikter, noveller och t.o.m. romaner. Enligt (SOU 1995:84) var det hela 1/5 av befolkningen eller ca 1,7 miljoner människor som skrev dagbok eller dikter. Många skickar också sina alster till bokförlag. De flesta manuskript som skickas till svenska förlag blir dock aldrig utgivna. Av 100 insända manuskript publiceras högst ett enda. Förmodligen är siffran mycket lägre än så. För refuserade författare och författare som själva vill delta i pro- duktionen innebär t.ex. Författares Bokmaskin en möjlighet att nå ut till läsare. Till självkostnadspris och med en egen arbetsinsats trycker författaren sina egna böcker. Författares Bokmaskin får ett Detta är, helt i enlighet med första kulturpolitiska mål, ett sätt att praktiskt V¤RNA YTTRANDEFRIHETEN OCH SKAPA REELLA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ALLA ATT ANV¤NDA DEN Inte minst för författare som skriver på andra språk än svenska, och med en potentiell läsekrets även utanför , innebär Författares Bokmaskin ett alternativ till de traditionella förlagen. Den nya tekniken öppnar ännu en väg för författare och dramatiker att lagra och sprida sina texter. finns s.k. elektroniska böcker och även tidskrifter som bara förekommer på Internet. Genom denna nya stödordning kan bl.a. Författares Bokmaskin, , invandrarorganisationer och Författarcentrum söka pengar för t.ex. experiment med Print-on-demand, cd-rom och Internet. Stöd skall även kunna sökas för att främja spridning av fin- landssvensk litteratur i . finns hos inga öronmärkta medel för att stödja poesifestivaler och andra litterära arrangemang som ligger utanför utgivningsstödets ramar. På många håll i landet har poesifestivaler etablerats som årliga arrangemang. Jag menar att dessa möten med den levande litteraturen är ovärderliga för att sprida kvalitetslitteraturen till nya läsare. Det personliga mötet mellan läsare och författare ger den litterära upp- levelsen en extra dimension. Dessa projekt har, enligt min mening, ett stort läsfrämjande värde och bör även kunna åtnjuta statligt stöd. , , Föreningen , , , Svenska och bildade en idégrupp för att samarbeta inför för boken och upphovsrätten . Idégruppen anser att boken och läsandet måste få all den uppmärksamhet som över huvudtaget är möjlig om boken, med dess 288 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG lågmälda framtoning skall kunna göra sig hörd i det brus av Internet, dataspel, TV, video etc. som den har att konkurrera med. 1997 riktades en stor del av insatserna till barn och ungdomar. Landets samtliga ca 12 000 daghem fick möjlighet att gratis hämta ut ett bokpaket med 4 -5 småbarnsböcker från sin bokhandel. De svenska barnboksförlagen skänkte närmare 50 000 böcker. Posten sponsrade dagen med gratis porto och gratis bokpåsar för böcker som köptes i bokhandeln och skickades inom på . Flera hundra bibliotek uppmärksammade dagen på olika sätt, bl.a. med författarframträdanden. Föreningen informerade landets alla skolor och bokhandeln hade en rad extrapriser. Många förlag hade som utgivningsdag för nya titlar. Detta unika branschsamarbete utgör en nationell satsning för att främja boken och läsandet. Jag beräknar kostnaden för insats för till . Stödordningen kräver samma kvalificerade bedömning som övriga stödordningar. Jag beräknar den sammanlagda kostnaden till . Stödets effekter bör utvärderas . *AG F¶RESL¥R ATT DET STATLIGA ST¶DET TILL BOKHANDELN SOM F¶RVALTAS AV "OKBRANSCHENS &INANSIERINGSINSTITUT !" "&) F¶RST¤RKS MED Utvecklingen på bokmarknaden inger viss oro, i synnerhet vad gäller distributionen. Ett väl spritt bokhandelsbestånd är en av förutsätt- ningarna för böckers tillgänglighet. Utredningens undersökning av detaljhandeln (se bilaga 5) visar att framför allt de mindre bokhand- larna, servicebokhandlar med låg omsättning, har en skör ekonomisk ställning. Det statliga stödet till bokhandeln har som mål att behålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och att öka tillgänglig- heten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. De olika stödformer som () förvaltar bidrar var för sig och i samverkan till att så sker. Detta gäller såväl kreditstödet, som sortimentsstödet som katalogdatorstödet. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 289 Den nyhetsservice som organiseras av bokhandelsgrossisten har visat sig vara ett rationellt inköpssystem för de mindre bokhandlar som inte kommer i åtnjutande av de större förlagens abonnemangsvillkor. Genom denna service får bokhandeln möjlighet att köpa in ett stor- leksanpassat nyhetssortiment med böcker som väljs ut av en särskild inköpsgrupp. Till erbjudandet att köpa in från 400 upp till 1 000 titlar har knutits ett statligt stöd, det s.k. sortimentsstödet. Som framgår av BFI:s utvärdering av stödet har detta varit avgörande för den mindre bokhandelns möjligheter att hålla ett brett sortiment. Med den senaste tidens negativa utveckling har kostnadsbilden bli- vit ett stort problem som kan komma att urholka titelbredden och även göra det svårt för den mindre bokhandeln att köpa in ett nyhetssortiment. För att motverka detta bör anslaget för sortimentsstöd förstärkas med till sammanlagt . Detta motsvarar en höjning . Bokbranschens datorisering och informationsteknikens snabba utveck- ling har i hög grad stärkt bokhandelns servicegrad. Nya informations- system och en rationell distribution har lett till en väl utvecklad kund- service. För den mindre bokhandeln har det statliga katalogdatorstödet gjort det möjligt att erbjuda en kundservice som annars skulle vara förbe- hållen endast de större bokhandlarna. Det är angeläget att även de mindre bokhandlarna skall kunna ansluta sig till nya system såsom CD BOK och kunna utnyttja de funktioner som kommer att knytas till systemen. Jag föreslår att nuvarande katalogdatorstöd omvandlas till ett tek- nikstöd som kan bidra till att stärka bokhandlarnas kompetens och kundservice inom områdena information, titelbredd, order- och leve- ransberedskap. Bidrag bör kunna utgå till kostnaderna för investering i dator, CD BOK och annan programvara samt nyteckning av abonne- mang för uppkoppling, inkl. Internet. Vidare bör i ett årligt beräknings- underlag kunna ingå kostnader för utnyttjande av tekniska informa- tionstjänster med anknytning till katalog, butiksdatasystem, linjeabon- nemang, reorder etc. BFI föreslås fastställa den typ av utrustning och omfatt- ningen av de tjänster som skall ligga till grund för bidragsberäkningen. 290 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Detta ställer ökade krav på behovet av att följa utvecklingen på IT- området och göra en bedömning av teknik och utrustning som bidrar till bokhandelns kompetensutveckling. Den övre gränsen för erhållande av katalogdatorstöd är den- samma som för erhållande av sortimentsstöd, dvs. i årliga inköp av allmänlitteratur. Gränsen bör höjas så att bokhandlar med inköp av allmänlitteratur skall kunna få del av det nya teknikstödet. Därmed kan ca 170 bokhandlar komma att omfattas av stödet. Jag beräknar medelsbehovet till , en ökning med . Det statliga kreditstödet har haft en omvittnat stor betydelse för enskilda bokhandlars utvecklingsmöjligheter. Genom byte av affärs- lokal, modernisering av butiken eller lageruppbyggnad har det varit möjligt att lägga grunden för en positiv, fortsatt utveckling av företaget. Investeringsstödet har haft särskilt stor betydelse vid ägarskiften och även bidragit till nyetablering av bokhandel på orter som länge saknat en sådan. Anslaget för kreditstöd har varit oförändrat /93. Bidragsberättigade ansökningar har kunnat beviljas genom att reserverade medel tagits i anspråk och genom omfördelning mellan an- slagsposter. Jag föreslår att kreditstödet höjs med . &RAMTIDA UTVECKLINGSINSATSER F¶R BOKHANDELN I BFI:s uppdrag enligt avtal med staten ingår att redovisa erfarenheter av de statliga stödinsatserna och göra mer övergripande bedömningar i samband med den årliga anslagsframställningen. BFI har också ett uttalat ansvar för att följa utvecklingen inom den kommersiella bokdist- ributionen som helhet och särskilt med avseende på utvecklingen inom bokhandeln. BFI:s arbete med insamling, bearbetning och analys av uppgiften om bokhandelns struktur och ekonomi bör göra det naturligt för BFI att samarbeta med den statistikfunktion som jag föreslår nedan, och som har anknytning till . Det är också viktigt att se sambanden mellan det statliga utgivningsstödet, det föreslagna distributionsstödet och ett fortsatt sortimentsstöd till de mindre bokhandlarna. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 291