sou · GLB3158d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Utöver de syften som tidigare nämnts är intentionerna med det tvärsektoriella samarbetet följande: Att säkra en jämnare könsfördelning, eftersom det är en övervikt av män på de yrkesinriktade utbildningarna och en övervikt av kvinnor på de allmänna. Det tvärsektoriella samarbetet skall säkra en bättre koppling mellan den yrkesinriktade och den allmänna inlärningen, på så sätt att de två områdena skulle hänga ihop i undervisningen och i de studerandes inlärning. Det tvärinstitutionella samarbetet skall säkra att de studerande infor- meras om ett bättre utbildningsutbud. I anknytning till samarbetet mellan de olika utbildningsinstitutionerna har man etablerat en gemensam lärarutbildning, där lärare lär sig att arbeta tillsamman med lärare från andra utbildningsinstitutioner och från andra ämnesområden. I linje med de två föregående områdena, utbildning av arbetslösa och av kortutbildade, har man också i samband med det tvärsektoriella samar- betet i allmänhet och vuxenutbildningspotten i synnerhet genomfört en mycket omfattande forskning och utvärdering. Mot den bakgrunden kan följande sägas: Generellt är erfarenheterna av det tvärsektoriella samarbetet goda men kan man också peka på ett antal svårigheter och begräns- ningar. En av svårigheterna är de kultur- och ämnesskillnader som finns mellan olika utbildningsinstitutioner. Samarbetet och utbildnings- normerna skall läras och tillägnas (bland annat genom det ovan be- skrivna lärarutbildningssamarbetet). Det kräver tid och resurser – bland annat till planläggning av samarbetet. Ofta krävs mer planläggning än man har avsatt tid för. En annan svårighet är att ämnessamverkan är svår att etablera. I några fall finns inte någon koppling mellan de allmänna ämnena och yrkesämnena. I andra fall är allt integrerat, vilket resulterar i att överblick och struktur i det enskilda ämnesområdet försvinner. Vid ett antal tillfällen får några ämnen en funktionell och mer redskapsmässig roll i förhållanden till andra ämnesområden. Särskilt de allmänna ämnena får erfarenhetsmässigt en mer redskapsmässig placering i samarbetet, vilket uppfattas som ett stort didaktiskt problem av lärarna i dessa ämnen. En tredje svårighet är, att lärarna inte har de nödvändiga förutsätt- ningarna för att samarbeta. Det är anmärkningsvärt att erfarenheterna visar att planerare och projektledare efter försökens slut har blivit mindre övertygade om att lärarna har de nödvändiga – också de nödvändiga ämnesmässiga – kvalifikationer som krävs för ett tvär- institutionellt samarbete. Man kan säga, att ett tvärsektoriellt projekt synes kräva mer omfattande lärarkvalifikationer än vad man först antog. Det tvärsektoriella samarbetet har genomförts med stöd av olika modeller. –Modulmodellen, där undervisningen avseende de allmänna och de yrkesinriktade delarna försiggår i moduler, som tidsmässigt ligger efter varandra –Parallellmodellen, där undervisningen försiggår parallellt, där till exempel den allmänna undervisningen förläggs till förmiddagarna och den yrkesinriktade förläggs till eftermiddagarna, eller det allmänna till och det yrkesinriktade . –Integrationsmodellen, där undervisningen försiggår på ett sådant sätt att det undervisas i det allmänna och det yrkesinrik- tade. De två ämnesområdena integreras. Ett av utvärderingens resultat är att det icke a priori är givet vilken av modellerna som är mest ändamålsenlig med avseende på att uppnå ett sammanhang i undervisningen. Det ser ut som om det är mer önskvärt att ämnesområdena sammankopplas än att de integreras. Under alla omständigheter avgörs valet av modell av deltagarnas förutsättningar, de ämnen som skall sammankopplas och de aktuella lärarnas ämnesmässiga kvalifikationer.9 I det föregående har vi visat på tre aktuella och centrala områden i dansk utbildningspolitik. Det rör sig om utbildning av arbetslösa och utbild- ning av kortutbildade och om samarbete mellan allmäna och yrkesinrik- tade vuxenutbildningsinstitutioner. De tre områdena har alla följts upp i omfattande forskning och utvärdering. Även om de tre områdena i det föregående har blivit beskrivna var för sig, finns det samband dem emellan. För det första är det en tät koppling mellan utbildning av arbetslösa och utbildning av kortutbildade i rela- tion till job-rotation-projekt, där ju VUS-förordningen spelar en central roll. På motsvarande sätt är en mycket stor del av utbildningsmöjlighete- rna för de arbetslösa (nämligen omkring hälften) och VUS-projekten genomförda i ett institutionellt samarbete mellan allmänna utbildnings- institutioner och yrkesinriktade. I den danska vuxenutbildningspolitiken har utbildning varit och är fortfarande ett viktigt medel för att bekämpa de negativa verkningarna av långtidsarbetslöshet. Medan de ursprungliga motiven för arbetslöshets- undervisningen baserade sig på en föreställning om att det var en relativt nära koppling mellan arbetsmarknadens kvalifikationskrav och de arbets- lösas utbildningsinnehåll är nu utbildningspolitiken mer nyanserad i den bemärkelsen. Dels finns nu exempel på ganska täta kopplingar mellan arbetsmarknadskrav och utbildningsinnehåll, t.ex. i job-rotations pro- jekten som nämndes tidigare. Dels förs nu fram bredare utbildnings- politiska motiv i form av att utbildning i allmänhet – nästan oavsett innehåll – ger, inte minst till de kortutbildade arbetslösa, bättre förutsätt- ningar att komma ut på arbetsmarknaden. De fördelningspolitiska problem som knyts till gruppen kortutbildade ser ut att ha fått en god lösning i förordningen om vuxenutbildningsstöd, inte minst i de kollektiva och arbetsplatsförlagda projekten. Det tvärsektoriella samarbetet mellan utbildningsinstitutioner ger så- väl den enskilde som hela vuxenutbildningssystemet möjlighet att skapa större sammanhang i lärandeprocessen sett i perspektiv av ett livslångt lärande. Det finns dock fortfarande en hel del olösta problem – ämnesmässigt såväl som institutionellt – kring samspelet mellan de olika utbildningsinstitutionerna. 1Cirkulære om retningslinjer for den regionale administration af uddannelse- tilbud (UTB), 14. , s. 1. 3De oven beskrivna resultaten beskrivs framförallt i Aarkrog m. fl., 1991 och i Mærkedahl m.fl., 1992. 4Se Bekendtgørelse om jobrotation og orlovsydelse til uddannelse, . 5Bekendtgørelse af lov om støtte til voksenuddannelse, , s. 2. 6Erfarenheterna i detta avsnitt bygger i väsentlig utsträckning på , 1994. 710-punktsplan om tilbagevendende uddannelse, , 1995, s. 19. 8 Bekendtgørelse om voksenuddannelsepuljen, , s. 1. 9Erfarenheterna från det tvärsektoriella arbetet baserar sig i huvudsak på Aarkrog m.fl., 1995. Rekrytering, vägledning och lokal samverkan Illustrationer finns endast i den tryckta versionen rekrytering, vägledning och lokal samverkan Nya vägar i rekryteringsarbetet – exempel från Nya tider – vision och verklighet Vuxenutbildningen står inför stora förändringar där flera aktörer skall medverka till att nya målgrupper kan lockas till utbildning. Nya okon- ventionella lösningar skall prövas och komvux som ansett sig vara en flexibel, förändringsbenägen skolform har förmodligen de största för- ändringarna framför sig! Jag avser att i ett historiskt perspektiv belysa hur rekryteringsarbetet och utbildningens genomförande påverkas och förändras. Jag skall bl.a. reflektera kring de möjligheter och svårigheter som jag ser att ger. Vi måste vara medvetna om att målgrupperna liksom synen på vuxenpedagogiken ändras över tiden. Det påverkar självfallet metoderna för rekrytering. Vi måste alltså lära oss av historien. Gamla insatser kan mycket väl bli aktuella igen, men i nya skepnader. gjordes en tydlig åtskillnad mellan utbildnings- politiken och arbetsmarknadsåtgärderna. finns ett nära samspel mellan arbetsförmedlingen och komvux. Samarbetet mellan utbildnings- anordnarna är en bärande idé i utformandet av den reformerade vuxen- utbildningen. Den ansökan som kommunen lämnat till Delegationen för , är också ett viktigt styrinstrument i reformerings- och rekryteringsarbetet. Här återfinns bl.a. visioner som skall vara bärande för att kommunen och dess innevånare skall kunna möta framtiden. Utbildningsnivån bland de vuxna kommuninnevånarna är fortfarande förhållandevis låg trots stora satsningar . Komvux hade sin första stora expansionsperiod till mitten av åttiotalet. Det övergripande målet var att växa och därmed att nå så många människor som möjligt. Som studierektor , kunde man t.o.m. ha ett slags ackordslönesystem som påverkades av hur många kurser man fick i gång! rekrytering, vägledning och lokal samverkan Några diskussioner om kvalitet förekom inte, men deltagarna var i allmänhet mycket nöjda och framför allt tacksamma för att de fick studera. Stora satsningar gjordes på kommunens glesbygd. Så fort en person från en by kom med förfrågan om utbildning, fick personen själv en förfrågan om hon (ofta var det kvinnor) kunde ställa upp som kontaktperson för byn. De kunde på detta enkla sätt hjälpa till med rekryteringen och vi hade som mest utbildning på 12 platser utanför centralorten. Enkel affischering, besök på föräldramöten och mun- mot-mun-kontakter var deras framgångsrika metoder. Självfallet kunde inte grupperna bli så stora alla gånger, men när regelstyrningen medgav grupper på fem personer, räckte detta för att lugna skolledarnas samvete. Samarbetet med andra vuxenutbildningsanordnare var begränsat till formella årliga träffar. Kontakter med näringslivet och arbetsförmedlingen Under samma expansionsperiod som nämns ovan, utvecklades även uppdragsutbildningen starkt och det har banat väg för ett gott samarbets- klimat, främst med industriföretagen. Dessa kontakter har kommit att bli mycket värdefulla, både när det gäller synpunkter på innehållet i olika reguljära utbildningar och när det gäller rekrytering till dessa. För många personer har en uppdragsutbildning fungerat som en motivations- skapande insats inför fortsatta studier. Däremot har de rent yrkesinrik- tade inslagen blivit färre, dels beroende på att företagen mer sköter dessa i egen regi, dels för att högskolan i större utsträckning börjat satsa på grundläggande yrkesutbildning. Arbetsförmedlingen köpte också kur- ser, men samarbetet kring den reguljära utbildningen begränsades till de personer som fick utbildningsbidrag. Det centrala i utvärderingarna var att kursdeltagarna skulle vara nöjda och några större krav på individuali- sering hade inte uppdragsgivarna. Vuxenutbildningens arbetssätt har haft en stor påverkan på rekryterings- arbetet. Under den expansionsfas som beskrivits ovan, var sammanhål- rekrytering, vägledning och lokal samverkan len undervisning en viktig förutsättning. Utbildningsbakgrunden var också jämn och grupperna blev förhållandevis homogena eftersom många saknade nioårig grundskola. I de fall man saknade gymnasiekompetens, satsade komvux på tvåårig social linje som gav en bred allmänkompetens både i centralorten och i byarna. Trygga grupper var den viktigaste förutsättningen, både för rekrytering och undervisning. De som hade förkunskaper för att kunna läsa på högre nivå i något eller några ämnen, följde ändå den samman- hållna utbildningen och kunde i stället hjälpa sina kurskamrater. De sammanhållna grupperna blev allt mer heterogena. efterfrågade allt fler individuella lösningar. Komvux egna läroplan, Lvux -82, hade sjösatts och den innebar bl.a. att kurs- utformningen blev tydlig. Komvux kunde erbjuda kurser på många nivåer, både inom grundläggande vuxenutbildning och framför allt på gymnasienivå. Grupperna kunde åter bli homogena, eftersom det alltid fanns en nivå som passade. Rekryteringsarbetet kom i större utsträck- ning att handla om marknadsföring av de olika kurserna och glesbygds- verksamheten minskade kraftigt, både på grund av behovet av homo- gena grupper och kravet på större grupper. Ett blockschema där schematiderna för de olika kurserna används i marknadsföringen, växte fram. Detta i kombination med längre under- visningspass, , gav nya möjligheter för individen att planera sina studier. Bl.a. skedde en kraftig ökning av deltidsstudier. Studie- och yrkesvägledarnas roll förändrades också; från en rekryte- rande till en mer stödjande roll. Expansion trots minskat rekryteringsarbete – en självrannsakan Från mitten av åttio- till mitten av nittiotalet har alltså stora förändringar skett i rekryteringsarbetet. Vi satsade mer på att undanröja studiehinder än på att nå nya grupper. Den gymnasiala utbildningen har ändå expan- derat kraftigt sedan arbetslöshetskurserna infördes. rekrytering, vägledning och lokal samverkan gått åt till att hitta praktiska lösningar för att kunna ta emot så många som möjligt. Tyvärr kom införandet av den nya läroplanen för såväl gymna- sieskola som komvux, LPF-94, att bromsa utvecklingen mot en ökad flexibilitet och fick komvux att närma sig gymnasieskolan i stället för andra vuxenutbildningsanordnare. Mycket av utvecklingsarbetet kom att handla om det inre arbetet genom utformandet av lokala arbetsplaner och betygskriterier. Proces- sen var ändå nödvändig och svetsade samman lärare och skolledare i konstruktiva diskussioner om kursernas innehåll. Elevinflytandet ökade också påtagligt, både på den direkta undervisningen och i de övergri- pande frågorna. Antalet arbetslösa under har ökat kraftigt och det har fått ett tydligt genomslag i många undervisningsgrupper. har de studiefinansiella hindren varit oöverskådliga för många vuxna. Medan SVUX (särskilt vuxenstudiestöd) var en motor i rekryteringsarbetet under tidigare expansionsfas, har det varit betydligt svårare att få lik- nande draghjälp av SVUXA (SVUX för arbetslösa) eftersom detta var betydligt sämre än ersättningen från a-kassan. Sfi (svenska för invand- rare) hade ökat kraftigt och många gick vidare till studier på grundskole- nivå, medan andelen svenskar inom den grundläggande vuxenutbild- ningen minskade. har intresset för vuxenpedagogiken ökat. Natur- ligtvis bidrar också statens satsning på , där man vill uppnå både volymmål och en reformerad vuxenutbildning, till ett ökat intresse för vuxenpedagogiken. tog vi bort de nivågrupperade, sammanhållna kurserna inom den grundläggande vuxen- utbildningen. Alla deltagarna tas emot av ett lärarlag som tillsammmans med varje deltagare formar studieupplägget. Det innebär också att intagningen är kontinuerlig och studierna går dessutom att förena med studier på gymnasienivå. Ett väl utbyggt samarbete med bl.a. arbetsför- medlingen och de sociala myndigheterna minimerar väntetiderna till grundläggande vuxenutbildning. Inom den gymnasiala vuxenutbild- ningen genomförs försöksverksamhet med individuellt upplagda studier med individuella studiemål och delvis kontinuerlig intagning. Ett tydligt resultat av de utvärderingar som är genomförda, är rekrytering, vägledning och lokal samverkan att avhoppen blir betydligt färre. Ett viktigt led i rekryteringen av icke studiemotiverade personer är, att kunna erbjuda dem en trygghet i studiemiljön. För dessa personer är blockschemat inget bra alternativ i början. Därför utvecklar vi fler sammanhållna grupper, där var och en får arbeta i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Den förändrade lärarrollen, med läraren mer som en handledare, kommer därmed att få en positiv inverkan på rekryteringsarbetet. Tyvärr upplevs poängsystemet för studiefinansieringen som ett klart hinder i strävandena att ytterligare öka flexibiliteten! En viktig del i dagens rekryteringsarbete är ett nära samarbete med arbetsförmedlingen. träffar vi arbetsförmedlingens vägledare för att diskutera samarbetsformer och för att gå igenom kursutbudet och i ledningsgrupp finns också företrädare för arbetsför- medlingen. Att föreslå reguljära utbildningsinsatser till de arbetssö- kande, har blivit allt vanligare i takt med att antalet arbetsmarknads- utbildningar minskar. I infoteket, som bemannas av vägledare anställda dels av arbetsför- medlingen, dels av komvux kan kommuninnevånarna få vägledning om studier och arbetsmarknad. Den centrala placeringen i , kombinerad med utåtriktade insatser mot kommundelar och företag, gör infoteket till ett nav i den samlade satsning på kompetensutveckling som görs i kommunen. I och med att genomförs, kommer infoteket att byggas ut ytterligare. kommer alla utbildnings- anordnare att kunna nyttja infotekets resurser i sin vägledning och marknadsföring. Även kommunens datortek, ett aktivitetscentrum där vägledning, pröva- på-aktiviteter och datastudier kombineras, drivs i nära samarbete mel- lan komvux och arbetsförmedlingen. 96/97 utökades och intensifierades arbetet ytterligare med hjälp av EU-medel. Väglednings- insatserna har ökats och aktivitetsdel, datordel och vägledning har blivit en helhet för deltagarna. tas 48 nya deltagare emot och när datorteket är fullt utbyggt, kommer närmare 150 deltagare att vara igång . Av dem som är inskrivna i datorteket, skall 1/3 vara . Intresset för att satsa på fortsatta studier är stort. rekrytering, vägledning och lokal samverkan 96/97 finns infotek, datortek och arbetsförmedling samlade i samma byggnad. Den nyskapade miljön är både tilltalande och inbju- dande. De arbetssökande har tillgång till många hjälpmedel i sitt kunskapssö- kande. En intensiv kraftsamling är gjord för att stötta, vägleda och förmå de arbetssökande att själva försöka hitta nya lösningar. För olika informationsinsatser, t.ex. om läs- och skrivsvårigheter, har vi lätt att nå personalen. Olika grader av läs- och skrivsvårigheter är en viktig orsak till att många vuxna inte söker sig till vuxenutbildning. Man har kanske en misslyckad skolgång bakom sig och många har med viss framgång lyckats dölja sitt handikapp. Av naturliga skäl tvekar man inför en utbildning, där handi- kappet skulle avslöjas. I komvux Språkverkstá arbetar lärare med special- kompetens om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Varje deltagare har en individuell handlingsplan utifrån sina förutsättningar och mål. Den viktigaste delen i rekryteringsarbetet sköter lärarna genom att söka upp myndigheter som , och arbetsförmed- lingen för att informera om läs- och skrivsvårigheter/dyslexi så att de kan upptäcka problemen hos sina kunder och rekommendera dem att ta kontakt med skolan. Samarbete har också inletts med folkbildningen, bl.a. med syfte att informera deras handledare. För folkbildningen är decentraliserad utbildning ett naturligt inslag. Komvux inledde distansutbildning , när anta- let utlokaliserade utbildningar minskade. Grundskolekompetens kunde erbjudas genom att eleverna arbetade i smågrupper om två, tre personer som stod i kontakt med läraren via telefon och telefax. Hela gruppen samlades tillsammans med läraren endast en gång . I kommunens ytterområden håller regionala IT-centra på att byggas upp. Där kan mindre grupper träffas och stå i direktkontakt med läraren och de andra kursdeltagarna med hjälp av datorer försedda med modem och kameror. bedriver komvux sådan utbildning i engel- rekrytering, vägledning och lokal samverkan inleds ett distansutbildningsprojekt i samarbete med folkhögskolor och studieförbund, inom ramen för . En ny syn på distansutbildning har också vuxit fram; –Distansutbildning är främst ett medel för ökad tillgänglighet. –Tekniken får inte upplevas som hinder. –Man måste inte bo långt ifrån skolan för att delta. –De olika utbildningsanordnarna måste profilera sig. –Lärarna måste ha fortbildning. Ett massivt rekryteringsarbete till utbildningar har in- letts. Ledstjärnorna i detta arbete är samarbete och mångfald; många aktörer är inblandade och samarbetsklimatet är gott. En arbetsgrupp som arbetat , träffas kontinuerligt. Den består av en projekt- ledare från kommunens Utbildningscentrum och representanter för kom- munen, arbetsförmedlingen, komvux, folkhögskolorna, AmuGruppen, studieförbunden och näringslivet. Den har som mål : –Att arbeta fram en meny av utbildningar. –Att initiera en intensifierad yrkesvägledning. –Att initiera insatser för marknadsföring av utbildningsutbud. –Att finna nya arbets- och samverkansformer för reformering av vuxenutbildningen. Till arbetsgruppen är knuten en referensgrupp, som skall: –Medverka i uppsökande aktiviteter för att nå nya målgrupper som behöver kompetensutveckling. –Till arbetsgruppen lägga förslag på utbildningar. –Medverka i marknadsföringen av . I referensgruppen finns representanter för aktivitetsprojekt för arbets- lösa inom LO- och TCO-kollektiven (LOTSA respektive Tjänstemanna- poolen), datorteket, , och sysselsättningsgrupper. De åtta branschsammansatta sysselsättnings- grupperna har påbörjat ett omfattande arbete med kartläggning och information. Deras insats för att skapa motivation för individen att satsa på utbildning är mycket viktig. I samtalen med sysselsättningsgrupperna rekrytering, vägledning och lokal samverkan framgår två viktiga förutsättningar för att medlemmarna skall kunna motiveras till studier: –Man måste kunna börja studera på prov. Många är osäkra om de klarar av studier och de har svårt att avgöra vilken nivå de skall börja på. Orienteringskurser kan med fördel skötas av studieförbunden. –Yrkesinriktade kurser inom yrkesområdet ger trygghet i studierna. Allmänna ämnen bör kombineras med yrkesinriktade kurser. – möjligheter och svårigheter som begrepp har fått ett mycket starkt genom- slag i kommunen. Detta har vi till stor del de fackliga organisationerna och arbetsförmedlingens personal att tacka för. Men den stora pedago- giska utmaningen för alla som sysslar med vägledning, är att ge ett bra svar på den ständigt återkommande frågan: Får jag arbete efter utbild- ningen? Här blir det viktigt att kommuninnevånarna börjar se positiva effekter även av andra sysselsättningsskapande åtgärder, bl.a. de som aktualiseras genom vårpropositionen. Reguljär komvux och har delvis olika mål, men vår ambition är att se till helheten och jag hoppas att styrdokumenten både på lokal nivå och på riksnivå blir samstämmiga. Reguljär komvux har till stor del varit högskoleförberedande. I en enkät som vi gjort framgår att av våra elever avser att fortsätta på högsko- lan. Komvux har anpassats därefter men känner vi ett ökat krav att anordna utbildningar, där yrkesinriktade inslag varvas med erfarenhets- teori och allmänna ämnen. Vi måste alltså öka samarbetet med företag och utbildningsanordnare som har resurser att genomföra yrkesutbild- ningar. För både reguljär komvux och gäller förstås att indivi- den har frihet att välja mellan passiv arbetslöshet och aktivt kunskaps- lyft. Därvid kommer studiestödssystemets utformning att få en avgö- rande betydelse. För många av dem som vi nu rekryterar, kommer två terminers studier inte att räcka till och det är tveksamt om de är villiga att fortsätta med andra studiestöd efter att ha haft det särskilda utbildnings- bidraget . Dessutom motverkas ambitionen att öka flexibiliteten när det gäller termins- och läsårstänkande delvis av ansökningstiderna till det särskilda utbildningsbidraget. rekrytering, vägledning och lokal samverkan Den enskilde individens önskemål skall till stor del styra verksamhe- tens inriktning. Vi har valt den modellen att vi presenterar ett rikt smörgåsbord med utbildningar som alla som arbetar med rekryteringsinsatser försöker fånga upp önskemål. Via orienterings- kurserna kommer vi förmodlingen att få bra indikationer på vilka kurser som efterfrågas. Kommer då de efterfrågade utbildningarna att leda till arbete? Ett exempel belyser problematiken: Undersköterskeutbildningar inom har väckt mycket stort intresse. Till ca 70 utbildningsplatser finns långt över hundra sökande. Åtminstone på kort sikt, är arbetsmarknaden för undersköterskor krympande och vi upptäcker att tidigare arbetslösa undersköterskor dyker upp som sökande till andra utbildningar inom , t.ex. floristutbildning som kanske inte heller leder till arbete. Ett annat exempel får belysa svårigheter och möjligheter när det gäller pedagogik och metodik: