sou · GLB384d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Bindemedel (färg,lim,etc), Transmissionsmedel, N-(Triklormetyltio)ftalimid Färger, lacker, Konserveringsmedel Bindemedel (färg,lim,etc), Syntesråvara, Färger, lacker Rengöringsmedel, Framkallare, Laboratoriekemikalier Glycidyl(C12-14)alkyleter Färger, lacker, Golvbeläggningsmaterial, Härdare Härdare, Isoleringsmaterial, elektricitet, Syntesråvara 5 (0) Bindemedel (övriga), Härdare, Syntesråvara Färger, lacker, Bindemedel (färg,lim,etc), Syntesråvara , Syntesråvara, Utfyllnadsmedel Bindemedel, Syntesråvara, Dentalprodukter Härdare, Färger, lacker, Golvbeläggningsmaterial 133 (24) Härdare, Syntesråvara, Färger, lacker , Bilvårdsprodukter, Färgämnen, pigment , Bindemedel (färg,lim,etc), Färger, lacker 926 (141) Färger, lacker, Färgämnen, pigment, 149 (33) Syntesråvara, Bindemedel (färg,lim,etc), Accelerator, Smörjmedel, Syntesråvara Syntesråvara, , Utfyllnadsmedel 200 (35) Kemikalier för pappersframst., Dispergeringsmedel, Färger, lacker, Rostskyddsmedel, Träskyddsmedel 125 (68) , Bindemedel (färg,lim,etc), Färger, lacker 885 (131) Bindemedel (färg,lim,etc), Syntesråvara, Bindemedel (övriga) 191 (5) 6 (0) Konserveringsmedel, Färger, lacker, Bindemedel (färg,lim,etc), Färger, lacker Härdare, Syntesråvara, Golvbeläggningsmaterial Syntesråvara, , Härdare Färger, lacker, , Spädningsmedel (f färger odyl) 102 (49) Härdare, Syntesråvara, Accelerator, , Syntesråvara 7 (0) Härdare, Golvbeläggningsmaterial, 7 (2) Härdare, , Färger, lacker 9 (0) 2,2,4-Trimetylhexametylendiamin Härdare, Färger, lacker, Golvbeläggningsmaterial 2,4,4-Trimetylhexametylendiamin Härdare, Bindemedel (färg,lim,etc), Golvbeläggningsmaterial Färger, lacker, Bindemedel (färg,lim,etc), Tris(n-hydroxietyl)-sym-hexahydrotriazin Kyl o smörjmedel f metallbearb, Färgämnen, pigment, 104 (1) 9 (6) Bindemedel, Explosivämnen, Syntesråvara Metallytbehandlingsmedel, Syntesråvara, 8 (0) Bindemedel (färg,lim,etc), Smörjmedel, 29 (6) 10 (3) Hög giftighet för nervsystemet Laboratoriekemikalier, Syntesråvara, 13 (4) , Bindemedel (färg,lim,etc), Syntesråvara 21 (1) Färgämnen, pigment, Färger, lacker, Isoleringsmaterial, 36 (0) Färger, lacker, Laboratoriekemikalier, Syntesråvara 336 (35) Inhibitorer, Metallytbehandlingsmedel, Fyllmedel (i plast, 8 (0) Bindemedel (färg,lim,etc), Syntesråvara, Härdare 7 (0) Syntesråvara, , Bindemedel (färg,lim,etc) 27 (0) Bränslen, Bränsletillsatser, Laboratoriekemikalier 10 (2) 7 (0) 9 (0) Färger, lacker, Utfyllnadsmedel, Asfalt,bitumen,tjära etc 36 (9) Syntesråvara, , Bindemedel (färg,lim,etc) 27 (0) Bränslen, Bränsletillsatser, Laboratoriekemikalier 10 (2) 7 (0) 9 (0) Färger, lacker, Utfyllnadsmedel, Asfalt,bitumen,tjära etc 36 (9) Fyllmedel (i plast, färg etc), Bindemedel (färg,lim,etc), 10 (0) Färger, lacker, Laboratoriekemikalier, Lösningsmedel 152 (20) Färger, lacker, Härdare, Spädningsmedel (f färger odyl) 207 (41) Laboratoriekemikalier, Lösningsmedel, Syntesråvara 12 (0) Färger, lacker, Fotoresist, Laboratoriekemikalier 6 (3) Fotoresist, Laboratoriekemikalier, Lösningsmedel 24 (0) 11 (3) Rengöringsmedel, Blekmedel, Fyllmedel (i plast, färg etc) 20 (7) Färger, lacker, , Lösningsmedel, Bränslen 966 (231) Syntesråvara, , Bindemedel (färg,lim,etc) 27 (0) Bränslen, Bränsletillsatser, Laboratoriekemikalier 10 (2) 7 (0) 9 (0) Färger, lacker, Utfyllnadsmedel, Asfalt,bitumen,tjära 36 (9) 2 Kemikaliearbetet - en utvärdering Denna utvärdering av resultaten av de senaste tio årens kemikaliearbete har genomförts på uppdrag av Kemikom- mittén. Särskild vikt har lagts vid att belysa de använda styrmedlen och deras betydelse för måluppfyllelsen. Arbetet har utförts självständigt men i fortlöpande kontakt med kommittésekretariatet. Det egentliga arbetet har genomförts - . Ett stort antal intervjuer har genomförts med representanter för myndigheter och intresseorganisatio- ner. Skriftligt material har härvid också inhämtats. Vid Kemikalieinspektionen och har samtal skett med flera personer rörande olika delområden. Vid övriga organisationer har kontakt i första hand tagits med den som är expert i . har ingen expert i kommittén men har ändå kontaktats. Genom en enkät har också vissa frågor om kemikaliearbetet ställts till länsstyrelsernas miljövårdsen- heter. Utvärderingsarbetet har av tidsskäl skett mycket översikt- ligt. Myndigheternas arbete har beskrivits översiktligt liksom det internationella arbetet. Utvärderingsrapporten har av samma skäl inte bedömt de samhällsekonomiska eller företagsekonomiska effekterna av använda styrmedel. Det internationella kemikaliearbetet inkl. insatser finns beskrivet i en särskild bilaga (bilaga 6). SOU 1997:84Kemikaliearbetet - en utvärdering 7 För att kunna bedöma resultatet av de senaste tio årens kemikaliearbete borde man veta vilka de samlade riskerna för hälsa och miljö från kemikalier var 1986 och vilka de är . Dessutom borde man veta vilken inverkan olika förebyggande insatser haft . Eftersom detta knappast är möjligt och kanske ändå inte det mest an- vändbara som utgångspunkt för en omorientering av arbetet, har en annan väg prövats. De bärande principerna i det övergripande målet och några av delmålen har identifierats. De styrmedel som använts har kartlagts i syfte att belysa deras betydelse för måluppfyllelsen. Slutligen redovisas en översiktlig be- dömning av hur de uppställda målen uppnåtts. Genom att utvärderingen gjorts i ett styrmedelsperspektiv har vissa andra aspekter behandlats mindre ingående. Exempelvis redovisas inte någon fullständig genomgång av myndigheternas kemikaliearbete. Även insatser för skyddet av den yttre miljön och arbetsmiljön, minskade utsläpp, bättre avfallshantering m.m. är av betydelse för arbetet med att minska riskerna med kemikalie- hanteringen. Likväl har utvärderingen i huvud- sak begränsats till kemikalieområdet i något snävare mening. 2.1Mål och delmål för kemikaliearbetet Det övergripande syftet med kemikalielagstiftningen har i stort sett varit det samma sedan tillkomsten av lagen (1973:329) om miljö- och hälsofarliga varor. Samhällets reglering hade tidigare begränsats till bestämda ämnen med hög akut giftighet, förutom några författningar inom transportområdet. Syftet var till att börja med att undvika kriminella förgiftningar, vilket man försökte göra genom att begränsa tillgängligheten på gifter. (giftstad- ga) inriktades lagstiftningen också på att förhindra oavsikt- liga förgiftningar, t.ex. yrkesförgiftningar och barnolyckor. 8 Kemikaliearbetet - en utvärderingSOU 1997:84 Ansvaret för klassning i giftiga och vådliga ämnen fördes över till tillverkare och importörer. infördes också märkningsskyldighet med avseende på en varas hälsofarlighet. Lagen om hälso- och miljöfarliga varor omfattade i princip alla kemiska ämnen och beredningar som kunde befaras medföra hälsofara eller skadlig verkan i miljön. Man eftersträvade en helhetssyn på problemet med kemiska ämnen och beredningar med hänsyn till att samma ämne kan påverka många olika delar av miljön. Strävan skulle i första hand vara att målmedvetet begränsa användningen av hälso- och miljöfarliga varor (prop. En kemikommission tillsattes med uppdrag att göra en samlad översyn av de problem för hälsa och miljö som den stora kemikalieanvändningen medfört. Kommissio- nen skulle föreslå åtgärder för att motverka svårigheterna att identifiera och bedöma risker samt för att prioritera mellan olika insatser. Samhällets kontroll över utvecklingen inom kemikalieom- rådet och av kemikalieanvändningen skulle effektiviseras och samordnas. Kommissionen föreslog en ny kemikalielag- stiftning och inrättandet av en ny kemikaliemyndighet. Lagen (1985:426) om kemiska produkter (LKP) började gälla . började Kemikalieinspek- tionen sin verksamhet. Enligt beslut (prop. 1984/85: 118, bet.1984/85:JoU30, 1984/85 rskr. 340) är lagens syfte: att förebygga att skador på människors hälsa eller i miljön förorsakas av kemiska ämnens inneboende egenskaper. Skadliga ämnen och produkter bör därför så långt som möjligt ersättas med m ind re skadliga och helt ofarliga. För att målen skall nås är det viktigt att alla kemiska produkter som hanteras är utredda med avseende på sina effekter på hälsa och miljö . De som hanterar kemiska produkter skall vara tillräck ligt informerade om skaderisker och förebyg- gande åtgärder för att kunna hantera produkterna på ett säkert sätt. Ansvaret skall i första hand ligga hos de företag som tillverkar, importerar, överlåter eller använder kemiska SOU 1997:84Kemikaliearbetet - en utvärdering 9 Mynd igheternas huvuduppgift är att se till att företagen gör vad som behövs för att undanröja och förebygga hälso- och miljörisker. Mynd igheternas kontroll av att företagen följer gällande bestämmelser skall vara effektiv. Ett nära samarbete mellan myndigheter med uppgifter i kemikaliekontrollen är nödvändigt. I beslutet slogs vidare fast att: *Företagshälsovården har en viktig roll liksom väl informerade skyddsombud. *Myndigheternas riskanalyser skall redovisas så att även kunskapsluckor och osäkerhet framgår. *Ett utvecklat framåtsyftande internationellt samarbete minskar riskerna för tekniska handelshinder till följd av nationell reglering. En hög forskningskompetens och en kvalificerad toxikologisk och epidemiologisk forskning är av stor betydelse. beslutade att utsläppen av organiskt bundet klor från sulfatfabriker borde minskas till per ton klorblekt massa. Åtgärderna borde ha påbörjats vid samtliga massafabriker före utgången av . beslutade ( prop. 1987/88:128, bet. 1987/88:JoU24, rskr. 1987/88:374) att användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket skulle halveras jämfört med den genomsnittliga årliga användningen . Detta bedömdes som uppnått , varvid beslutade (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr.1989/90:327) att en ytterligare halvering skulle ske till strax efter mitten av jämfört med användningen . Totalt skulle därmed genom halveringsprogrammet nås en reducering jämfört med använd mängd aktiv substans . Kontroll av kemiska produkter och varor (SOU1988:44) som avgivits av utredningen om arbetsformerna inom kemikali- ekontrollen. Ytterligare medel beräknades för Kemikaliein- spektionens informationsverksamhet med hänvisning till att en viktig funktion för Kemikalieinspektionen är att översätta 10 Kemikaliearbetet - en utvärderingSOU 1997:84 vetenskaplig text till ett mer lättillgängligt språk. beslutades (prop. 1989/90:100 bil. 16, bet. 1989/90:JOU16, rskr. 1989/90:241) om ett förtydligande av substitutionsprincipen i lagen om kemiska produkter. Vidare beslutades om ett nytt avfallsprogram. Särskild vikt lades vid producentansvaret. De farligaste ämnena i slammet från de kommunala reningsverken skulle bort . Slam skulle fortlöpande kunna utnyttjas inom bl.a. jordbruket utan risker för miljö och hälsa. Deponering av slam borde upphöra . beslut (prop. (1990/91:90, bet.1990/91:JoU30, rskr.1990/91:338) om en god livsmiljö innebar bl.a. att användningen av bly, kvicksilver samt arsenik- och krom- föreningar skulle minska. För kvicksilver, kadmium och bly skulle användningen minska . Utsläppen av övriga viktiga metaller skulle halveras . Kvicksilveroxidbatterier skulle avvecklas och senast . Användningen av klorerade organiska lösningsmedel skulle avvecklas. Användningen av organiska tennföreningar, ftalater, bromerade flamskyddsmedel, klorparaffiner och nonylfenoletoxylater skulle begränsas. Avvecklingsplanerna för ozonnedbrytande ämnen skulle utvidgas. I propositionen (1992/93:180) Riktlinjer för en kretsloppsan- passad samhällsutveckling angavs att: flödena och användningen av hälso- och miljöskadliga ämnen bör minska. De flöden som ändå innehåller skadliga kemikalier bör i möjligaste mån slutas. Systematisk risk - hantering av kemikalier behöver utvecklas ytterligare. Användningen av de mest skadliga ämnena bör avvecklas. Planer för riskbegränsning bör tas fram för ett antal ämnen . Substitutionsprincipen bör hävdas internationellt och tillämpningen i utvecklas. Arbetet med att öka kunskaperna om och begränsa riskerna med hälso- och miljöskadliga ämnen bör intensifieras. Detta arbete bör i princip bekostas och bedrivas av industrin SOU 1997:84Kemikaliearbetet - en utvärdering 11 enligt principen om att förorenaren skall betala. Kemikalie- kontrollen bör så långt möjligt genomföras i internationellt samarbete i vilket bör vara pådrivande. Regeringen föreslog bl.a. att: *principerna för en kretsloppsanpassad samhällsutveck- ling bör gälla även för kemikaliekontrollen *ytterligare planer för riskbegränsning av hälso- och miljöskadliga ämnen bör tas fram *nya produktgrupper och varuområden skall successivt anges för producentansvar *hushållningen med sådant plastmaterial som framställs ur ändliga naturresurser bör bli bättre, särskilt miljöbelasta- de plastmaterial bör undvikas helt *strategi, konkreta mål och tidtabell för tillämpningen av producentansvar på nya områden bör anges ; områden som bör bli aktuella är byggnadsmaterial, bilar , skrotdäck, elektroniska och elektriska produkter; arbetet bör inledningsvis drivas på och samordnas av en särskild kretsloppsdelegation. I kretsloppspropositionen angavs att på regeringens uppdrag hade utrett om en avgift/skatt på utsläpp av klorerade organiska ämnen från tillverkning av klorblekt massa lett till begränsning av utsläppen (dnr M92/2140/5). skulle ta upp frågan inom ramen för Helsingforskonventionen. Myndigheter med ansvar inom miljöområdet skulle informera producenterna och föra en dialog med dessa för att snabbt och smidigt försöka lösa uppkommande problem. Ett annat sätt kunde vara allmänna informationskampanjer riktade till allmänheten eller överenskommelser mellan företag om samarbete. Lagstiftning med förbud och regle- ringar skall enligt propositionen vara ett medel och inte ett mål för att för att åstadkomma producentansvaret. När tillräckliga förutsättningar inte finns att åstadkomma resultat på frivillig väg är ekonomiska styrmedel ett sätt att stimulera företagen att uppfylla sitt ansvar. 12 Kemikaliearbetet - en utvärderingSOU 1997:84 Bestämmelser om producentansvar infördes i lagen (1979:596) om renhållning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om skyldig- het för producenterna att se till att avfallet av de varor eller av de förpackningar som de tillverkar, importerar eller säljer eller avfallet från sådan verksamhet som de bedriver bortforslas, återanvänds, återvinns eller omhändertas på sätt som kan kräva för en miljömässigt godtagbar avfallshante- ring. Återvinning och återanvändning skulle öka. I propositionen Rik tlinjer för en fortsatt kretsloppsanpass- ning av samhället redovisades riktlinjer för den fortsatta in- riktningen av kemikaliekontrollen och förslag till den fortsatta inriktningen av Kemikalieinspektionens verksam- het. I beslut (prop. 1993/94:163, 1994/95: JoU23, rskr.1994/95:273) slogs fast att kemikaliekontrollen ingår i arbetet mot en långsiktigt hållbar utveckling. Diffus spridning av kvicksilver ansågs inte höra hemma i ett kretsloppssamhälle. Användningen av amalgam i tandvården skulle därför avvecklas senast . Övrig kvicksilveranvändning bör enligt beslutet avvecklas . K l o r b l e k m e d e l i k o n s u m e n t p r o d u k t e r f ö r maskindiskmedel borde enligt beslutet avvecklas . Klorblekmedel i produkter för maskindisk och maskintvätt för yrkesbruk borde avvecklas av användning senast . Senast bör av tensiderna i disk, tvätt- och rengöringsmedel vara lättnedbrytbara. Tillverkare och importörer borde senast ha upphört med den katjonaktiva tensiden DSMAC i textilsköljmedel i enlighet med rekommendation. Förhandsgranskning av biocider och biologiska bekämpningsmedel skulle få ökad omfattning. Konsumenter borde undvika att köpa och använda produkter som kan ersättas med andra mindre skadliga. De huvudsakliga målen för Kemikalieinspektionens verk- samhet skulle kvarstå. Inspektionens verksamhet skulle omprioriteras till förmån för det regiona- la och lokala arbetet. De övergripande målen för kemikalie- kontrollen skulle vara: SOU 1997:84Kemikaliearbetet - en utvärdering 13 Kunskapsmålet, som innebär att kemiska ämnen och produkter skall vara väl utredda med avseende på sina effekter på hälsa och miljö. Produktmålet, som innebär att så ofarliga produkter som möjligt skall väljas. Skadliga ämnen skall så långt möjligt ersättas med mindre skadliga och helst ofarliga sådana. Hanteringsmålet, som innebär att hälso- och miljörisker skall undanröjas genom säker hantering av kemiska ämnen och produkter. Tillämpningen av substitutionsprincipen ansågs viktig i detta arbete: Sådana kemiska produkter skall undvikas som kan ersättas med mindre farliga produkter. Försik tighetsprincipen skulle också tillämpas och innebär för kemikaliekontrollen bl.a. att den som hanterar eller importerar en kemisk produkt skall vidta de åtgärder och försiktighetsmått som behövs för att hindra skada på människa eller miljö. Med anledning av motioner har (1995/96:JoU:8, rskr. 1995/96:40) i tillkännagivanden till regeringen uttalat att avvecklingen av bly och tennföre- ningar som används som stabilisatorer i PVC bör fullföljas samt att den negativa miljöpåverkan från klortill- verkning för att tillverka PVC bör minska. Kemikaliein- spektionen redovisade till regeringen förslag till åtgärder för att minimera hälso- och miljörisker från additiv i PVC. är ett forum i vilket nordsjöländer- nas miljöministrar diskuterar havsmiljön i området. År1990 undertecknades en deklaration med rekommendationer om utsläppsreduktioner för 38 ämnen, bl.a. pesticider, klorerade lösningsmedel och flera metaller. Utsläppen till av arsenik och krom skulle minska med . Enligt samma deklaration skulle ut- släppen till luft halveras eller . Deltagarna vid den fjärde enades om en ny kemikaliepolitik. I slutdokumentet från konferensen - Esbjergdeklarationen - slogs fast att alla utsläpp av farliga ämnen skulle avvecklas inom en genera- tion (), så att nivåerna i miljön därefter är nära noll. 14 Kemikaliearbetet - en utvärderingSOU 1997:84 Detta har kommit att kallas Generationsmålet. Deklaratio- nen utgår från att åtgärder måste avse den kemiska be- lastningen av miljön i dess helhet. EU har också under- tecknat Nordsjödeklarationen. Begränsningsmål motsvarande de som ställts upp inom ramen för har också ställts upp inom ramen för , HELCOM och Paris- kommissionen, PARCOM. Vid om miljö och utveckling i antogs deklarationen . I denna behandlas kemikaliefrågorna i huvudsak i det 19:e kapitlet. Ett omfattande handlingsprogram för den globala kemikali- ekontrollen fram och in i nästa århundrade sammanfattas i sex programområden. Vid den uppföljnings- konferens om kemikaliekontroll som hölls i ställde man upp mål för olika programområden och angav aktiviteter i genomförandet av . De övergripande programområdesmål som angavs var : *att utöka och påskynda den internationella riskbe- dömningen av kemikalier *att harmonisera klassificering och märkning av kemika- *att öka informationsutbytet om farliga kemikalier och kemiska risker *att upprätta riskreduktionsprogram *att stärka den nationella kompetensen och kapaciteten för kemikaliehantering *att förhindra illegal handel med giftiga och farliga produkter Det angavs också genom vilka internationella organisationer som arbetet skulle bedrivas. Kemikaliearbetet - en utvärdering De mål och delmål för kemikaliearbete som angivits ovan har i stort sett behandlats i kronologisk ordning. De kan sammanfattas på följande sätt: Det övergripande syftet med lagen om kemiska produkter att förebygga skador på människors hälsa eller miljön Risker skall förebyggas. tankar om skadeverkningar är tillräckliga som underlag för Sådana kemiska produkter skall undvikas som kan ersättas med mindre skadliga och helst ofar- * reducering av bekämpnings- * reducering av bly samt arsenik- * avveckling av kvicksilver * avveckling av klorerade orga- * avveckling av klorblekmedel i * avveckling av bly och tenn- * begränsning av ftalater, brome- rade flamskyddsmedel, klorpa- 16 Kemikaliearbetet - en utvärdering Det övergripande syfte med lagen om kemiska produkter Principerna för en kretslopps- anpassad samhällsutveckling bör gälla även för kemikaliekontrollen att förebygga skador på människors hälsa eller miljön * utvidgning av avvecklingspla- nerna för ozonnedbrytande ämnen Kemiska ämnen och produkter skall vara väl utredda med av- seende på sina effekter på hälsa och miljö Så ofarliga produkter som möjligt skall användas. Skadliga ämnen skall så långt möjligt ersättas med mindre skadliga och helst ofarliga sådana Hälso- och miljörisker skall undanröjas genom säker hante- ring av kemiska ämnen och produkter *ytterligare planer för riskbe- gränsning av hälso- och miljö- skadliga ämnen bör tas fram *nya produktgrupper och varu- områden skall successivt anges för producentansvar *hushållningen med sådant plastmaterial som framställs ur ändliga naturresurser bör bli bättre, särskilt miljöbelastade plastmaterial bör undvikas helt *strategi, konkreta mål och tidtabell för tillämpningen av pro- ducentansvar på nya områden Kemikaliearbetet - en utvärdering Det övergripande syfte med lagen omkemiska produkter Generationsmålet 1995 HELCOM och PARCOM att förebygga skador på människors hälsa eller miljön *substitutionsprincipen bör hävdas internationellt och bör vara pådrivande i det internationella samarbetet i kemikaliefrågor *utöka internationella riskbe- dömningar *harmonisering av klassifice-ring och märkning *utöka informationsutbytet om farliga kemikalier och kemiska risker *stärka den nationella kompe- och kapaciteten för kemi- kaliehantering *förhindra illegal handel med giftiga och farliga produkter minskning av utslöpp till och till luft av 38 ämnen, bl.a. pesticider, klore-rade lösningsmedel och flera metaller All användning av naturfräm- mande ämnen skall upphöra 18 Kemikaliearbetet - en utvärderingSOU 1997:84 2.2Styrmedlen och deras användning Styrmedel kan delas in i huvudgrupperna administrativa, ekonomiska och informativa. Till de administrativa räknas då lagstiftningen, myndighetsorganisationen och myndig- hetsutövningen. Det finns inga självklara gränser mellan de olika typerna av styrmedel. Tvärtom är det oftast så att de måste användas i kombination - för att informera måste man ha något att informera om och för att kunskaper skall kunna tillämpas måste man bl.a. informera om dem. I exempelvis tillsynsavsnittets underavsnitt om förut- sättningar för tillsyn behandlas några andra styrmedel som fordras för att tillsynen skall bli effektiv. Även i avsnittet om länsstyrelserna är det påtagligt att det är kombinatio- nen av styrmedel som utgör förutsättningarna för dessa myndigheters kemikaliearbete. Den centrala lagen med bestämmelser om kemikalier är lagen (1985:426) om kemiska produkter. För vissa kemiska produkter gäller den inte om det inte föreskrivits i särskild ordning. De omfattas istället av bestämmelserna i andra lagar - livsmedelslagen, läkemedelslagen, strålskyddslagen, lagen om brandfarliga och explosiva varor, lagen om transporter av farligt gods eller lagen om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Även miljöskyddslagen (1969:387) och arbetsmiljölagen (1977:1160) innehåller bestämmelser som har betydelse för kemikaliehantering och kemikalieanvändning. Lagen om kemiska produkter är en utpräglad ramlag med ett stort antal bemyndiganden. Lagen får i stor ut- sträckning sitt innehåll genom de bestämmelser som meddelas av regeringen eller den myndighet som regering- en bestämmer. I 4 § förordningen (1985:835) om kemiska produkter anges att ytterligare föreskrifter beträffande kemiska produkter finns i : SOU 1997:84Kemikaliearbetet - en utvärdering 19 1.förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel 2.förordningen (1985:837) om PCB m.m. 3.förordningen (1985:838) om motorbensin 4.förordningen (1985:839) om kadmium 5.förordningen (1985:840) om vissa hälso- och miljöfarli- ga produkter m.m. 6.förordningen (1985:841) om miljöfarligt avfall