sou · GLB3121d2 · 1998-01-01 00:00:00 — –och som har beslutats av . För detta alternativ talar bl.a. att det stämmer väl med decentraliseringen i skolväsendet. Det andra al- ternativet, och det som vi har stannat för, är att sätta ett tak för hur många kommuner som får delta. Motivet för detta är framför allt att vi tycker att det är viktigt att de skolor som deltar kan få allt stöd som de behöver, och att uppföljningen och utvärderingen ska bli hanterlig. Vårt förslag innebär att intresserade kommuner får göra en ansökan till . Eftersom denna ansökan, eventuellt tillsammans med 3TATLIG STYRNING OCH LOKALT ANSVAR 167 kompletterande information, ska ligga till grund för urvalet av kommu- ner, bör den vara ganska utförlig. Den bör bl.a. innehålla en motivering till varför kommunen vill delta i försöksverksamheten, hur försöket hänger ihop med skolutvecklingen i övrigt i kommunen, i vilken ut- sträckning som idén om icke graderade betyg är förankrad bland perso- nal, elever och föräldrar, hur intagningen till gymnasieskolan är tänkt att ske samt hur utvärderingen ska gå till. Observera att vårt förslag innebär att endast vissa delar av bestäm- melserna om betyg och betygsättning i kapitel 7 i grundskoleförord- ningen berörs, medan övriga förutsätts vara oförändrade. Detsamma gäller reglerna om urval av elever och intagningsförfarande i kapitel 6 i gymnasieförordningen. Ytterligare aspekter på betygsättning behandlas i kapitel 8 om upp- följning och utvärdering. Det är viktigt att utveckla undervisningen i gymnasieskolan i riktning mot en ökad helhetssyn. Som ett led i detta arbete bör nationella prov för gymnasieskolans olika program utarbetas. Proven ska utgå från läroplanen för gymnasieskolan och från målen för respektive program. Gymnasieutbildningen inom ett program är kursutformad på så sätt att ämnen studeras i kurser. Det är en uppenbar fara att detta leder till splittring och en brist på helhetssyn hos eleverna. För både lärare och elever kan målen i en enstaka kurs framstå som viktigare än läro- planen och programmålen. I regeringens utvecklingsplan uppmärk- sammas denna fråga, och en intern arbetsgrupp har tillsatts för att ge förslag om förändringar. 101 Också inom pågår arbete med en liknande inriktning, bl.a. en översyn av programmålen. Vi anser att det behövs flera olika åtgärder för att betona programmen som grundläg- gande organisationsprincip för gymnasieskolan. Nationella program- prov bör kunna vara ett medel för detta. 101 skrivelse 1996/97:112: 5TVECKLINGSPLAN F¶R F¶RSKOLA SKOLA OCH VUX ENUTBILDNING KVALITET OCH LIKV¤RDIGHET, , . 168 3TATLIG STYRNING OCH LOKALT ANSVAR Frågan om programprov är inte ny. I samband med införandet av treåriga yrkesutbildningar, fick i uppdrag att utarbeta såda- na. I och med satsningen på den kursutformade gymnasieskolan var emellertid detta uppdrag inte längre aktuellt. tillhanda- håller nationella prov i de olika kurserna i engelska, mate- matik och svenska. Syftet med programprov är tvådelat: dels att påverka utbildningarna i riktning mot helhet och sammanhang, dels att ge lärarna underlag för att bedöma elevernas kunskaper och färdigheter i förhållande till läro- plansmålen och programmålen. Ingen vet hur ett programprov ska se ut, eftersom några sådana prov aldrig har gjorts. Därför är det en intressant uppgift att utveckla sådana. bör ansvara för detta utvecklingsarbete. Själva arbetet med att utarbeta och pröva proven kan däremot ske på olika håll i landet; lärare, pedagogiska forskare, lärarutbildare m.fl. bör dras in i det. Både i och i många andra länder har man under de senaste tio, fem- ton åren börjat att använda s.k. otraditionella metoder för prov och test. De svenska erfarenheterna har bl.a. gjorts i samband med det nationella utvärderingsprogrammet – t.ex. uppgifter för problemlösning i grupp – och vid antagningen till olika högskoleutbildningar. Generellt gäller för det här slaget av metoder att det är svårare att bedöma de studerandes svar än när man använder traditionella provuppgifter; de har en mer kvalitativ karaktär och det handlar inte så mycket om rätt eller fel. Bedömningssvårigheterna kan emellertid uppvägas av att prov med otraditionella metoder har en högre validitet – de är inriktade på det väsentliga i en utbildning. De nationella programproven bör erbjudas lärarna som ett stöd i ar- betet, och inte vara ett obligatorium. Detta ligger i linje med decentrali- seringen och respekten för det lokala friutrymmet. 3TATLIG STYRNING OCH LOKALT ANSVAR 169 &¶RSLAG TILL ¤NDRINGAR I SKOLLAGEN Utbildningen ska ge eleverna kun- skaper och färdigheter samt, i sam- arbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvars- kännande människor och samhälls- medlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utfor- mas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värde- ringar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan kö- nen samt 2.bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling. 1 § Utbildningen i skall syfta till att ge eleverna de kunska- Utbildningen skall, med utgångs- punkt i barn och ungdomars bak- grund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper, främja deras fort- satta lärande och kunskapsutveck- ling samt deras harmoniska utveck- ling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbild- ningen skall hänsyn tas till barn och ungdomar i behov av särskilt stöd. Verksamheten skall utformas av skolans personal och de barn och ungdomar som går där. Den skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värde- ringar och i samarbete med hem- men. Alla i skolan skall främja: ·aktning för varje människas egenvärde och därmed ta avstånd från och motverka alla former av kränkande behandling av andra människor, ·jämställdhet mellan könen samt ·respekt för vår gemensamma miljö. 1 § Utbildningen i skall syfta till att främja barns och ung- 170 3TATLIG STYRNING OCH LOKALT ANSVAR per och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta Den skall kunna lig- ga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. domars lärande och utveckling. I skolan skall barn och ungdomar få möjligheter att utveckla de kunska- per, det språk och den sociala för- måga som de behöver för att delta i samhällslivet. Utbildningen skall kunna ligga till grund för en fortsatt utbildning i gymnasieskolan. Särskilt stöd skall ges till barn och ungdomar som får svårigheter i skolarbetet. 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING 171 )NNEH¥LL OCH SLUTSATSER I det här kapitlet beskriver vi uppföljning och utvärdering av skolans verksamhet som en viktig del av styrsystemet. Tyngdpunkten i vår framställning ligger på kommun- och skolnivå. Vi föreslår att skollagen ändras på några punkter. Ändringarna går ut på att förtydliga statens krav på kommunernas system för uppföljning och utvärdering. Vi före- slår också utökade möjligheter för regeringen att ingripa om en kom- mun inte följer skollagen. Våra slutsatser är följande: ·Skolan befinner sig i en ny situation, vilket kräver genomgripande förändringar. Förändringsarbetet bör utgå ifrån dem som har ansva- ret för det dagliga arbetet, och drivas av dem. ·En väl fungerande uppföljning och utvärdering av skolans verksam- het är en förutsättning för att det mål- och resultatorienterade styr- systemet ska fungera. ·Verksamheten på alla nivåer i skolsystemet måste följas upp konti- nuerligt och utvärderas. Det bör ske så att det är möjligt att följa ut- vecklingen, bedöma processerna, värdera resultatet och utveckla kvaliteten. ·Uppföljning och utvärdering bör vara en given utgångspunkt för ett löpande utvecklingsarbete. Det är väsentligt att rapporter från upp- följningar och utvärderingar blir efterfrågade och diskuterade, och att de läggs till grund för beslut om åtgärder. ·I arbetet med uppföljning och utvärdering bör fokus flyttas från na- tionell nivå till kommun- och skolnivå. Dialogen är väsentlig i ar- betet med uppföljning och utvärdering. Något slags pedagogiskt bokslut kan vara ett sätt att underlätta en sådan dialog genom att på ett samlat vis presentera både ekonomisk och pedagogisk informa- tion. Många människor associerar begreppet utvärdering till ett komplicerat och vetenskapligt förfaringssätt, som kräver en särskild utbildning och kompetens. Sådan utvärdering finns naturligtvis, vetenskapligt bedri- ven i omfattande projekt. Men i grunden handlar uppföljning och ut- värdering inte om någonting annat än att ställa viktiga och grundläg- 172 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING gande vad-frågor och hur-frågor: Vad ville vi? Hur gjorde vi? Hur gick det? Vad blev det för resultat? Vad lärde vi oss? Hur går vi vidare? Den grundläggande utvärderingen är den som sker inifrån en verk- samhet och som motiveras av de behov som de närmast berörda har av att granska den egna verksamhetens resultat och att få ett underlag för utveckling och förändring. kan det också vara nödvändigt och legitimt att se på en verksamhet utifrån. Samma frågor ställs då, men med andra pronomen: Vad ville dom? Hur gjorde dom? Utvärdering i skolan kan handla om allt från omfattande forsknings- projekt, som avser att värdera en specifik företeelse eller verksamhet i skolan, till enkäter och intervjuer i en klass om hur ett temaarbete fun- gerade. Vi använder i detta betänkande de båda begreppen uppföljning och Vi ser dem som delar av samma helhet. 5PPF¶LJNING definierar vi som det som ständigt pågår i en verksamhet. Man följer det som sker och bedömer det utifrån de kunskaper och de erfarenheter som man har. Man drar slutsatser om hur verksamheten fungerar i förhållande till mål och ambitioner. re krav på systematik och analys. Man analyserar den information som man har från uppföljningen och kompletterar den med mer djupgående studier av den företeelse som man utvärderar. Utvärderingar görs då och då. På en skola kan man t.ex. ha tre utvärderingar under ett läsår och en utvärdering, som sträcker sig . -¥NGA INTRESSENTER I SKOLANS V¤RLD I skolans värld kompliceras bilden av att utvärderingen av skolans pro- cesser och resultat sker på olika nivåer och på grundval av olika, eller i varje fall olika starkt betonade, behov. I utvärderingen av skolan finns inslag både av utveckling och av tillsyn och kontroll. Skolans verksam- het är en del av ett stort system, där utvärderingen utgör ett viktigt led i styrningen. Det finns därför anledning att gå in lite närmare på skolans olika nivåer och intressenter och titta på deras behov av att ställa frågor om skolan. Vid ett seminarium om utvärdering redde ut begrep- pen kring olika utvärderingsmodeller. 102 Han tillämpade ett statsveten- skapligt perspektiv och menade att utvärderingen av skolan ska ge plats för såväl eleverna och deras föräldrar som lärarna och skolledarna, de lokala politikerna och administratörerna samt politikerna i regering och 102 Minnesanteckningar från seminarium om uppföljning och utvärde- ring . 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING 173 Alla dessa gruppers intresse av skolan är legitimt. Det gäller inte minst de krav som politikerna på den nationella nivån ställer; de representerar ytterst medborgarna. De olika utvärderingsmodellerna kan sorteras och bedömas efter syftet med utvärderingen. De är också olika med hänsyn till hur väl de kan tjäna en viss intressegrupp. Skolan och dess personal har ett uppdrag från stat och kommun att driva en verksamhet som är av vital betydelse för enskilda individer – för deras liv och framtid – men också för samhället och dess utveck- ling. I uppdraget ingår att redovisa för sitt fögderi: att berätta vad man gör, att rapportera hur det går och att redovisa hur man har använt sina resurser. Vid samma seminarium menade , forskare i pe- dagogik, att utvärdering befinner sig i ett spänningsfält mellan olika arenor, intressen och motiv. Målstyrningen innebär att besluts- fattare på en nivå frånhänder sig ansvar, t.ex. genom delegation, men det åtföljs av krav på en strängare kontroll av den lägre nivån. Alexan- dersson talade om en styrningsarena, där de ytterst ansvariga kan ut- trycka sig vidlyftigt och en didaktisk arena, där de formulerade målen måste följas av lärarna. Han menade att det finns en spänning mellan styrningsarenans kontrollbehov och den didaktiska arenans kunskaps- behov. För att beskriva spänningsfältet använde metaforen husbygge respektive äktenskap. När ett hus ska byggas tar man vanligt- vis hänsyn till läget, egna preferenser, ritningar, ekonomi osv. Själva byggprocessen omfattar ett stort antal moment, som kan kontrolleras löpande. Kort sagt är det en linjär process, där det finns mål och medel. Strukturen är ordnad och förutsebar, processen kan kontrolleras och resultaten är mätbara. Äktenskapet står däremot för en dynamisk pro- cess, där verksamheten är mer osystematisk och oförutsebar. Den har en stor mångtydighet och mångfald, den rymmer upplevelsebehov och ger resultat som måste tolkas. Om utvärderingen utformas som ett husbygge, dvs. enligt den linjä- ra processens logik, formuleras M¥L och därefter genomförs en PROCESS som leder till RESULTAT. Den pedagogiska praktiken uppfattas som förut- sägbar; den bygger bl.a. på antagandet att det går att formulera mål för allt som är väsentligt, mål som harmonierar och är entydiga. En effekt av den linjära processen är att lärarna tar på sig ett ansvar för att nå formulerade mål hellre än att leda svårigheter och brister till den poli- tiska och administrativa nivån. Oavsett om målen är ologiska, felaktiga 174 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING eller ouppnåbara ska de nås. I stället för att skapa förståelse för att målkonflikter kan beskrivas som strukturella problem, tvingas lärarna att hantera målkonflikter i den egna vardagen. Den dynamiska processen tar sin utgångspunkt i frågor som främst rör undervisning och lärande. De uppföljningar och utvärderingar som växer fram i en sådan process kan upplevas som intuitiva och osyste- matiska, men genom sin förankring i den konkreta verkligheten, kan de fungera som underlag för förändringar. 5TV¤RDERINGEN P¥ NATIONELL NIV¥ Att följa upp och utvärdera den verksamhet som man medverkar i och har ett ansvar för är relevant för alla nivåer i skolsystemet. Uppfölj- ningen och utvärderingen på olika nivåer hänger ihop, och är beroende av varandra. Vi ger först en beskrivning av den utvärdering som sker på den nationella nivån, för att sedan fokusera den kommunala nivån och skolnivån. har intresset för uppföljning och utvärdering i ganska stor utsträckning koncentrerats på den nationella nivån. Mycket har således skrivits och sagts om statens utvärdering av skolan och en av Skolver- kets huvuduppgifter är uppföljning och utvärdering av skolans verk- samhet och resultat. Statens utvärdering utgår i första hand ifrån de nationella styrdokumenten, bl.a. skollagen, läroplanerna och kurspla- nerna. I skollagen och läroplanerna anger staten de övergripande målen för skolans verksamhet. I kursplanerna är målen delvis nedbrutna i kunskapsmål, dvs. mål som gäller vilka kunskaper som eleverna ska ha tillägnat sig när de lämnar skolan. Statens intresse för skolan utgår ifrån samhällsintresset och med- borgarintresset. Skolan är en av samhällets viktigaste institutioner. Dess uppgift är att utbilda och fostra de barn och ungdomar som ska svara för samhällets fortbestånd och utveckling. I en representativ de- mokrati företräder politikerna i regering och riksdag medborgarintres- set. För att kunna företräda det intresset och ta ett övergripande sam- hällsansvar för skolan, måste politiker och deras tjänstemän på den centrala nivån skaffa sig kunskaper om skolan, både om processer och resultat. Deras behov av kunskaper bygger kanske i första hand på ett kontrollbehov. På medborgarnas vägnar måste staten kunna fråga om eleverna i skolan får den utbildning de har rätt till, om samhället får de utbildade människor som det behöver och om resurserna har använts väl. Men staten behöver också kunskaper för att kunna göra någonting åt de problem, som det är statens ansvar att lösa; det kan t.ex. gälla för- ändringar i styrdokumenten eller i resursfördelningen. 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING 175 är en nationell angelägenhet är det legitimt att staten sätter upp mål och frågar efter graden av måluppfyllelse. %N DEL AV VERKSAMHETEN I SKOLAN Debatten om skolans uppföljning och utvärdering tog fart i samband med att det nya styrsystemet genomfördes. I ett mål- och resultatstyrt system riktas med nödvändighet intresset mot dessa frågor. I proposi- tionen om ansvaret för skolan slogs fast att uppföljning och utvärdering ska vara en del av verksamheten i skolan. Den ska ge un- derlag både för att bedöma resultaten av arbetet och för att utveckla verksamheten. I propositionen anfördes bl.a.: All utvärdering har sin naturliga utgångspunkt på den nivå verksamheten bedrivs. Utvärdering är alltid en del av den pedagogiska processen. All un- dervisning måste bygga på en ständig återkoppling. I de observationer lä- rarna gör av eleverna, i de frågor som ställs från elever och lärare sker en ständig utvärdering. Ett betydelsefullt inslag i denna utvärdering är de syn- punkter eleverna har på undervisningen. Regeringen framhöll i propositionen att styrning som process förutsät- ter att resultaten bedöms, och att detta får påverka den fort- satta styrningen. Uppföljning och utvärdering ska synliggöra resultat och ge underlag för förändringar. Resultatet ska också ställas i relation till ansvaret. En av ambitionerna i såväl ansvarspropositionen som i de senare läroplanspropositionerna var just att tydliggöra ansvarsförhål- landena mellan staten och kommunerna och mellan politikerna och dem som arbetar i skolan. Om det ska vara meningsfullt att diskutera skolans resultat, måste ansvarsförhållandena vara klara, menade rege- ringen. Krav på resultatuppföljning och utvärdering ska, enligt propo- sitionen, på varje nivå vara kopplade till de mål och riktlinjer som styr verksamheten, dvs. de mål som anges i skollagen, läroplanerna, de kommunala skolplanerna och de lokala arbetsplanerna. Regeringen hävdade att läroplanernas innehåll och mål ger ett svar på vad som ska utvärderas. I propositionen betonades också den ekonomiska uppföljningen. 104 Den dåvarande skolministern skrev: En ekonomisk uppföljning är enligt min mening nödvändig för att hävda skolans intressen i en allt hårdare ekonomisk verklighet. Det är viktigt att i den allmänna debatten och i de politiska budgetavvägningarna kunna visa hur resurserna används och vilka resultat som kan uppnås. 103Proposition 1990/91:18: !NSVARET F¶R SKOLAN, , , s. 101. 104A.a., s. 103. 176 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING Det är, som nämnts, en av huvuduppgifterna för att följa upp skolans verksamhet och att utvärdera den. Under de år som har gått sedan inrättades 1991, har verket lagt ned mycket arbete på dessa frågor. I ett omfattande databaserat uppföljningssystem tar Skol- verket fram en stor mängd kvantitativa uppgifter om skolans verksam- het och kostnader. publiceras en del av detta material i publi- kationer som 3KOLAN *¤MF¶RELSETAL F¶R SKOLHUVUDM¤N och 3KOLAN I SIFFROR. Vid sidan av de kvantitativa mätningarna arbetar med kvalitativa mätningar av olika slag. I "ILDEN AV SKOLAN, den regelbundet återkommande fördjupade anslagsframställningen, ges en översiktlig bild av skolans verksamhet och resultat. Till grund för beskrivningarna ligger statistiska uppgifter från kommunerna, uppgifter från Skolverk- ets regionala organisation liksom från större studier och utvärderingar. I !TTITYDER TILL SKOLAN, som också är en regelbundet återkommande pub- likation, speglar elevers, lärares och föräldrars attityder till skolan. Härutöver publicerar ett stort antal rapporter från olika utvärderingsprojekt. utarbetar diagnostiskt material och s.k. nationella prov i svenska, engelska och matematik för årskurserna 2, 5, 7 och 9 i grund- skolan och för olika kurser i gymnasieskolan. Proven har blivit alltmer avancerade och avser att mäta kunskapskvaliteter snarare än kunskaper i traditionell mening. bygger successivt upp s.k. provbanker för allt flera ämnen och kurser; avsikten är att ge lärarna stöd när de bedömer elevernas kunskaper. 2EGERINGEN GER NYA SIGNALER Regeringen återkom till utvärderingsfrågorna i ljuset av de erfarenheter som har gjorts av skolans utvärde- ringssystem. I utvecklingsplanen behandlas utvärderingsfrågorna i första hand i termer av kvalitetsutveckling. 105 Regeringen understryker att kommunernas och skolornas uppföljnings- och utvärderingsarbete i högre grad än behöver inriktas mot att genomföra regelbundna bedömningar av skolverksamhetens kvalitet. För att åstadkomma detta föreslås förändringar i regelverket som ger de redovisningar som krävs av skolor och skolhuvudmän en tydligare roll. Ett av förslagen i rege- ringens utvecklingsplan är att de krav som ställs på de kommunala hu- 105 Riksdagsskrivelse 1996/97:112: 5TVECKLINGSPLAN F¶R F¶RSKOLA SKOLA OCH VUXENUT BILDNING KVALITET OCH LIKV¤RDIGHET, , , s. 99 f. 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING 177 vudmännen enligt gällande regelverk förtydligas. 106 Det bör enligt pla- nen finnas en skyldighet för huvudmännen och för varje skola att re- gelbundet upprätta kvalitetsredovisningar. Kvalitetsredovisningarna ska bli ett komplement till kommunernas årsredovisningar. De bör bygga på bl.a. lokala utvärderingar samt egen tillsyn och inspektion på områden som skolorna eller kommunen anser är särskilt viktiga ur kva- litetssynpunkt. föreslås få en delvis förändrad roll. kontrol- lerande uppgifter ska kompletteras med kvalitetsbedömningar, gjorda av statliga utbildningsinspektörer, knutna till myndigheten. Regeringen ska i särskilda direktiv beskriva inriktningen av arbetet och ange vilka områden som ska uppmärksammas . Granskningarna ska, fram- hålls det, kunna genomföras och redovisas så att de både ger underlag för bedömningar av läget i skolsystemet som helhet och kan fungera som ett stöd för den lokala kvalitetsutvecklingen. )NTRESSET F¶R UPPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING Efterfrågan på utbildning, fortbildning och material om uppföljning och utvärdering var stor när det nya styrsystemet introducerades. Semi- narier och konferenser om detta ämne ordnades på alla nivåer i skolvä- sendet. Men det verkar som om intresset har minskat, och andra frågor har hamnat högst upp på dagordningen. Uppföljning och utvärdering har också, vill vi påstå, i alltför hög grad kommit att handla om kvantitativa redovisningar. Ett stort intresse har ägnats åt skolans jämförelsetal. På nivå har 3KOLANS J¤MF¶RELSETAL varit en vida mer spridd och diskuterad rapport än "ILDEN AV SKOLAN. Siffror verkar förledande objektiva och konkreta. Det är lätt att glömma bort, eller bortse från, att siffrorna bara ger en – och en ofull- ständig –bild av en komplex verklighet. Rätt använda kan skolans jäm- förelsetal användas som indikatorer; de kan utgöra en utgångspunkt för analys och vidare utredningar. Fel använda blir de trubbiga instrument för kvalitetsbedömningar och kan komma att missbrukas i konkurren- sen om elever skolor emellan. 106 Riksdagsskrivelse 1996/97:112: 5TVECKLINGSPLAN F¶R F¶RSKOLA SKOLA OCH VUXENUT BILDNING KVALITET OCH LIKV¤RDIGHET, , , s. 99 f. 178 5PPF¶LJNING OCH UTV¤RDERING !TT V¤RDERA DET SOM ¤R V¤SENTLIGT Det finns en risk för att man hamnar i en förenklad syn på utvärdering. Lärande i kvalificerad mening är en komplex process, som inte låter sig preciseras och mätas på något enkelt sätt. Ett exempel på hur svårt det är att utvärdera väsentliga inlärningsef- fekter ges i ett av de skolkort som vi presenterade i betänkandet om elevernas inflytande.107 Det beskriver den danske skolforskaren uppföljning av elever 10–efter skolan. Han jämför elever som hade gått i tre försöksskolor och elever från vanliga danska folk- skolor.