sou · GLB3150 · 1998-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för partementet beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda de jordbrukspolitiska konsekven- serna av för , unionen som helhet och för de länder som ansöker om medlemskap, de s.k. kandidatländerna. Med stöd av beslutet förordnades överdirektör som särskild utredare. Till utredaren har varit knuten en expertgrupp bestående av Departementsråden och samt kon- sulten . Till sekreterare förordnades agronom . Utredningen utgör en av sju utredningar som belyser EU-utvidg- ningens konsekvenser ur olika perspektiv. Utöver den förelig- gande jordbrukspolitiska utredningen omfattar denna serie utred- ningar om konsekvenserna för säkerhetspolitiken, samhälls- ekonomin, regional- och strukturpolitiken, miljön och personers fria rörlighet vad avser arbetskraft samt inrikes- och rättsligt samarbete Sedan uppdraget har slutförts får utredaren härmed överlämna betänkandet Jordbrukets utveckling i Öst- och 0 ' –JEHEIM "ENGT *OHNSSON )..%(,,3&–24%#+.).' 3!--!.&!44.).' +APITEL 5PPDRAG OCH GENOMF¶RANDE +APITEL 4IDIGARE STUDIER AV EN %5 UTVIDGNING P¥ +APITEL +OMMISSIONENS F¶RSLAG !GENDA SAMT +APITEL +OMI#!0 S BET¤NKANDE +APITEL ,¤GET I –STEUROPA +APITEL *¤MF¶RELSE MELLAN %5 OCH #–% L¤NDERNA +APITEL 3CENARIER F¶R UTVECKLING AV #!0 #HAPTER !SSIGNMENT AND IMPLEMENTATION #HAPTER #ONTENTS #HAPTER $ESCRIPTION OF PROBLEMS #HAPTER %ARLIER STUDIES OF EXPANSION OF THE %5 IN THE AGRICULTURAL AREA #HAPTER 4HE #OMMISSION S PROPOSAL !GENDA AND THE #OMMISSION S OPINIONS ON THE CANDIDATE STATES #HAPTER 4HE +OMI#!0 REPORT #HAPTER 4HE SITUATION IN %ASTERN %UROPE #HAPTER #OMPARISON BETWEEN THE %5 AND THE #%% STATES #HAPTER 3CENARIOS FOR DEVELOPMENT OF THE #!0 #HAPTER !NALYSIS OF CONSEQUENCES /#( '%./-&–2!.$% 5PPDRAGET P¥ JORDBRUKETS OMR¥DE )..%(,, 02/",%-"%3+2)6.).' %5 S NUVARANDE JORDBRUKSPOLITIK %5 S *ORDBRUKSBUDGET 4)$)'!2% 345$)%2 !6 %. %5 546)$'.).' */2$"25+3/-2$%4 +/--)33)/.%.3 &/2-&–23,!' +/-)#!03 "%4.+!.$% ,'%4 ) –34%52/0! *-&–,-%,,!. %5 /#( #–% ,.$%2. *ORDBRUKETS BETYDELSE I EKONOMIN 4EKNISK NIV¥ OCH KOMPETENS 3#%. !2)%2 &–2 546%#+,).' !LTERNATIVA UTVECKLINGSV¤GAR F¶R #!0 +/.3%+6%.3!. !NALYS AV MARGINELLA F¶R¤NDRINGAR AV #!0 !NALYS AV FULLST¤NDIG LIBERALISERING AV #!0 !NALYS AV SUCCESSIV REFORMERING AV #!0 !63,54!.$% 39.05.+4%2 /2$,)34! "),!'! +/--)44$)2%+4)6 "),!'! "%3+2)6.).' !6 */2$"25+3 3%+4/2. ) #–% ,.$%2. "),!'! 6!256)3! !,93%2 I det följande görs en kapitelvis sammanfattning av utredningens innehåll. Indelningen följer huvudrubrikerna i utredningen. +APITEL 5PPDRAG OCH GENOMF¶RANDE Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att utreda konsekvenserna av en EU-utvidgning på jordbrukets område. I direktiven anges att effekterna av utvidg- ningen ska analyseras för , EU i sin helhet och för kandidatländerna. Olika scenarier för jordbrukspolitiken ska belysas liksom effekterna för jordbruksbudgeten. Rapporten bör i första hand presenteras i form av kvalitativa resonemang då kvantitativa beräkningar är svåra att göra. Till utredningen har varit knuten en expertgrupp som löpande lämnat synpunkter på arbetet. Utredaren har i samarbete med i låtit genomföra en studie av konkurrenskraften i det polska jordbruket. Arbetet har presenterats vid ett seminarium med deltagare från näringsliv, arbetstagarorganisationer, statliga och regionala myndigheter samt universitet. Utredaren har tillsammans med experterna kommissionen i . Utredningen inleds med en problemidentifikation där de viktiga frågorna för EU:s jordbrukspolitik ringas in. Därefter görs en genomgång av de studier som kommissionen m.fl. har gjort vad gäller Östeuropautvidgningen. I efterföljande avsnitt ges en kortfattad beskrivning av situationen i kandidatländerna (CÖE- Beskrivningen avslutas med en jämförelse mellan CÖE-länderna och EU. Denna jämförelse utgör grunden för den konsekvensanalys av de olika scenarierna som därefter följer. Utredningen avslutas med ett kapitel med slutsatser. Östeuropautvidgningen är den hittills största utvidgningen som EU står inför. På många sätt skiljer den sig från tidigare utvidg- ningar. Detta tillsammans med några andra viktiga faktorer, WTO och budgetsituationen, talar för att EU:s gemensamma jordbruks- politik behöver omprövas. Nuvarande jordbrukspolitik i EU riskerar att låsa in kandidatlän- dernas jordbruk p.g.a. utbudskvoter och strama budgetramar. Detta kan leda till att dessa länders potential inte kan utnyttjas. Det leder dock till att budgetkostnaderna för utvidgningen kan hållas förhållandevis låga. Ges kandidatländerna däremot möjlig- het att med hjälp av olika marknadsstöd utnyttja potentialen kommer budgeten att utsättas för en än hårdare belastning sam- tidigt som de begränsningar av subventionerad export som UR- avtalet innebär förhindrar försäljning till länder utanför EU. +APITEL 4IDIGARE STUDIER AV EN %5 UTVIDGNING P¥ JORDBRUKSOMR¥DET har en rad olika studier gjorts av effekterna av att utvidga EU med ett antal länder i . Kommissionen presenterade 1995 en studie för vart och ett av de 10 kandidatländerna. Studien omfattade bl.a. beskrivningar av marknadsläget, jordbruks- och strukturpolitiken. I dessa rapporter finns inte några värderingar eller förslag men det görs prognoser Det förväntas en viss konsumtionsökning p.g.a. att det allmänna ekonomiska läget förbättras. Produktionen väntas också öka men inte nå de nivåer som rådde . I kommissionens s.k. Strategy Paper diskuterades olika alternativ för att reformera CAP inför en framtida utvidg- ning. Kommissionen förordade en fortsatt successiv reformering enligt det riktlinjer som tillämpades reform. Kom- missionen framförde också att behov finns av att utvidga handels- avtalen mellan EU-15 och CÖE-länderna i syfte att underlätta en utvidgning liksom att genomföra utbildningsprogram i CÖE- länderna. presenterade kommissionen en prognos över mark- nadsläget . Kommissionen hade i denna prognos tonat ner produktionsutvecklingen i CÖE- länderna. , , har också genomfört studier över utvecklingen i . Studierna från USDA visar en mera positiv bild av utvecklingen i vad gäller produktionen. USDA anser också att kommissionens budgetbe- räkningar är i underkant. Som lösning på problemen framförs att EU bör reformera CAP före utvidgningen genom att anpassa prisnivån och ta bort direktstöden. I har nationella institut också gjort studier för att bedöma konsekvenserna av en utvidgning. Från polsk sida bedöms frukt och grönt ha god konkurrenskraft liksom även mejeriom- rådet. Spannmål är en underskottsprodukt i och blir därför inte intressant att exportera. Möjligheterna till export på köttom- rådet bedöms också vara sämre. De studier som utredaren har tagit del av ger inte någon samlad bild av konsekvenserna av en EU-utvidgning. Små förändringar av de parametrar som använts ger stort utslag på de beräknade Det är därför svårt att utifrån detta material dra några bestämda slutsatser, särskilt i kvantitativa former. +APITEL +OMMISSIONENS F¶RSLAG !GENDA lämnade kommissionen dels ett förslag till reform av CAP, dels yttranden över kandidatländerna. Kommissionen menar att reform av CAP har varit framgångsrik men att ytterligare åtgärder måste vidtas för att lösa en tilltagande obalans på marknaden. För att lösa de problem som uppstår p.g.a. östutvidgningen och nya förhandlingar i WTO måste den gemensamma jordbrukspolitiken ses över. Jämfört med nuvarande mål skjuts jordbrukets konkurrenskraft mera i förgrunden och det läggs till mål för miljö- och regional- politik. Länderna föreslås få större frihet att utforma inriktningen på de sistnämnda områdena. De enskilda länderna föreslås också få möjlighet att koppla miljökrav till marknadsregleringen samt införa tak för hur mycket bidrag som den enskilde jordbrukaren får ta emot. Förenklingar i regelverket förs också fram som en viktig åtgärd. Reformförslaget är inte heltäckande utan begränsas till spannmål, mjölk och nötkött. Socker m.fl produkter omfattas inte av reformen. Kommissionen utlovar dock att ett reformförslag ska läggas fram för bl.a. tobak, olivolja och vin. Kommissionen föreslår användning av samma medel som till- lämpades vid reform, d.v.s. sänkta stödpriser och kompensation i form av direktbidrag. Kommissionen väljer sålunda att anpassa priserna framför att begränsa utbudet. Kommissionen presenterade vid samma tillfälle även de s.k. länderyttrandena (aviserna). Jordbruket tycks inte haft någon avgörande betydelse för kommissionens förslag till val av de länder som först skall få påbörja förhandlingar. I den totala bedömningen för enskilda kandidatländer förs strukturproblemen i och ett allmänt svagt jordbruk i fram som problemområden. Kommissionen lyfter fram prisskillnaderna mellan kandidatlän- derna och EU samt livsmedelsindustrin som de svåraste proble- mområdena för utvidgningen. De flesta länder behöver därför, enligt kommissionen, få långa övergångsperioder. Under över- gångsperioden ska åtgärder vidtas för att utjämna prisskillnaderna samt stärka konkurrenskraften i livsmedelsindustrin. Kommis- sionen avvisar bestämt möjligheten för kandidatländerna att få direktstöd (arealbidrag och djurbidrag) . Kommissionen antyder att kandidatländerna kan få motsvarande i form av strukturstöd . Efter övergång- speriodens slut har kommissionen inte gjort något uttalande om hur direktstöden ska hanteras. +APITEL +OMI#!0 S BET¤NKANDE Den parlamentariska kommittén, KomiCAP, om reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik konstaterade i sitt betän- kande Mat & Miljö - Svensk strategi för EU:s jordbruk att det krävs nya mål för EU:s jordbrukspolitik. Dessa formuleras i två huvudmål: EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska syfta till att möjliggöra ·ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser ·ett långsiktigt hållbart jordbruk I betänkandet framhålls att utvidgningen österut är en mycket prioriterad fråga och att det snabbt behövs beslut om en föränd- ring av den gemensamma jordbrukspolitiken för att underlätta ett inträde. +APITEL ,¤GET I –STEUROPA Jordbrukssektorn i CÖE-länderna har liksom samhället i stort varit föremål för dramatiska förändringar . Produk- tionen har fallit kraftigt, priserna har skjutit i höjden, konsum- tionen har minskat, överskott i handeln har förbytts till under- skott, jordbrukspolitiken har lagts om etc. En viss återhämtning har skett men i de flesta länderna har man ännu inte nått till det läge som rådde . Det krävs stora investeringar i anläggningar men också i kunnande och näringen måste få djupare insikt i hur en marknadsekonomi fungerar. En allmänt svag ekonomisk situation har gjort det svårt för länderna att på egen hand få fart på jordbruket. har det dock gjorts en del utländska investeringar i näringen. Merparten av de utländska investeringarna har dock skett i typiska konsumentnära branscher som t.ex. bryggerier och bagerier. Intresset för att investera i basindustrier som slakterier och kvarnar har varit mindre. +APITEL *¤MF¶RELSE MELLAN %5 OCH #–% L¤NDERNA är det ojämförligt mest betydelsfulla jordbrukslandet bland kandidatländerna. är också vid en jämförelse med nuvaran- de EU-länder en stor producent av livsmedel. och är också betydande jordbruksländer. Övriga kandidat- länder har förhållandevis liten produktion. Det finns goda yttre förutsättningar i vissa av CÖE-länderna för produktion av jordbruksprodukter. CÖE-länderna har kostnads- fördelar och strukturen är gynnsam i vissa av länderna. Det finns en lång tradition att exportera livsmedel och det finns väl upp- arbetade kanaler speciellt på marknaderna österut. Jordbruket är som regel mindre reglerat än i EU och verkar på en mera kon- kurrensutsatt marknad. Produktionsapparaten i CÖE-länderna är sårbar. Det råder brist på kapital vilket leder till att nödvändiga investeringar speciellt i maskiner och fasta anläggningar inte har kommit till stånd. Detta gäller såväl för primärproduktionen som livsmedelsindustrin. CÖE-länderna har därför svårt att skapa ett kontinuerligt utbud med jämn och hög kvalitet. Kompetens saknas speciellt vad gäller företagsledning och marknadskunskap. Det finns även institutio- nella hinder i form av bl.a. oklara regler för äganderätt av mark vilket också hämmar konkurrenskraften. På kort sikt torde CÖE-länderna ha störst möjligheter att kon- kurrera med EU inom vegetabiliesektorn. Möjligheterna synes vara störst för stapelvaror som t.ex. spannmål och oljeväxtfrö. Dessa produkter kan produceras med förhållandevis liten kapi- talinsats och varorna kan gå i handel utan omfattande förädling. Denna typ av varor är dessutom relativt anonyma gentemot den slutlige konsumenten. Områden inom EU med låg avkastning och högt kostnadsläge torde bli mest konkurrensutsatta från CÖE- länderna. Oljeväxtodlingen i är ett exempel där konkurrensen kan bli hård från CÖE-länderna. Det synes även finnas goda konkurrensmöjligheter för arbetsin- tensiva specialprodukter där mekanisering inte är något alternativ. Exempel på sådana varor är frukt, grönsaker och bär. Låga arbets- kostnader är det främsta konkurrensmedlet för CÖE-länderna. Det är främst de sydliga EU-länderna som blir utsatta för konkurrens på dessa varuområdena. P.g.a. kvalitetsproblem torde dessa pro- dukter i första hand komma att säljas som råvaror till livsme- delsindustrin. Animalieprodukter och specialgrödor med hög mekaniseringsgrad är svårare för CÖE-länderna att konkurrera med på kort sikt. Det krävs omfattande investeringar, inte minst i livsmedelsindustri- ledet. Dessa produkter är mer exponerade mot den slutlige kon- sumenten vilket kräver att CÖE-ländernas image förbättras. På animaliesidan är det främst de nordliga EU-länderna med omfattande animalieproduktion som blir konkurrensutsatta av CÖE-ländernas produktion. +APITEL 3CENARIER F¶R UTVECKLING AV #!0 I direktiven för utredaren anges att tre olika scenarier för jord- brukspolitiken ska ingå i analysen: ·Marginell förändring av CAP ·Fullständig liberalisering av CAP ·Successiv reformering av CAP Kommissionens förslag till reform, Agenda 2000 innebär relativt begränsade förändringar av CAP. Utredaren finner det därför mest ändamålsenligt att lägga kommissionens förslag till grund för utvärderingen av scenariot med endast marginella förändring- ar av CAP. Inom detta scenario anser utredaren också att det för fullständighetens skull bör utvärderas ett alternativ där dagens produktionsanknutna stöd omvandlas till frikopplat stöd. Marginella förändringar av CAP Utformas den gemensamma jordbrukspolitiken enligt de förslag som lämnats i Agenda , anser utredaren, att den blir till större nytta för jordbruket i EU-15 än för CÖE-ländernas jordbruk. Utbudskontroll är exempelvis fortfarande en viktig del av marknadsregleringen. Denna typ av åtgärder kommer att hämma utnyttjandet av den potential som finns i CÖE-länderna. En jordbrukssektor i EU som har kunnat bygga upp sin produktion och skyddats från konkurrens torde däremot ha ett bättre utgångsläge om denna politik bibehålls. Direktstödens behandling är ett stort osäkerhetsmoment för CÖE- länderna. Hävdar EU de bakomliggande skäl som fanns då direktstöden infördes, d.v.s. priskompensation, är risken stor att CÖE-länderna helt går miste om dessa stöd. Även om CÖE- länderna blir berättigade till direktstöd finns det betydande svårigheter att på ett rättvist sätt göra beräkningar som avspeglar förhållandena i CÖE-länderna. Även om priserna i EU och CÖE- länderna blir utjämnade vid utvidgningen innebär helt uteblivna direktstöd en svår konkurrensnackdel trots att kostnaderna är lägre t.ex. för . Utbudskvoter innebär också att CÖE-ländernas möjligheter till handel hålls tillbaka. Det kan t.o.m. finnas en risk för att EU försöker lösa en del av sina WTO-problem genom att utveckling- en av jordbrukssektorn i CÖE-länderna hålls tillbaka. Export av livsmedel från CÖE-länderna, till främst marknaderna österut, som är lönsam utan exportbidrag skulle efter ett EU- inträde inte vara möjlig att upprätthålla. Kommissionens förslag i Agenda medför dock att det i normalläget är möjligt att exportera spannmål och nötkött utan bidrag. Livsmedelsindustrins möjligheter i CÖE-länderna missgynnas också av en politik som håller tillbaka produktionspotentialen. Risken finns att råvaruförsörjningen försvåras och att industrin inte kan utvecklas. Konsumenterna drabbas av högre livsmedelspriser vilket också är en negativ effekt. Prishöjningar på livsmedel är speciellt kännbara i CÖE-länderna där redan en stor andel av inkomsten används för livsmedelsinköp. Högre priser i CÖE-länderna innebär att jordbrukarna ges ekonomiska incitament att öka användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel vilket är negativt för miljön. Utbudskvoter och andra regleringsingripande leder till att jordbruket får svårt att utvecklas i CÖE-länderna. Det kan därför krävas regionalstöd för att i förebyggande syfte underlätta övergång till annan verksamhet. Budgetkostnaderna för marknadsstöden vid en utvidgningen blir relativt begränsade i detta alternativ p.g.a. att CÖE-ländernas produktion hålls tillbaka. Utredaren konstaterar därför att bud- geten inte är avgörande för möjligheterna att utvidga EU om CAP bibehålls. I de kommande WTO-förhandlingarna kan bl.a. komma att ställa krav på EU att man ska göra stöden till jordbruket mera frikopplade från produktionen. Utredaren bedömer att frikopplade stöd ger CÖE-länderna större möjligheter att konkurrera på mark- naden jämfört med nuvarande inriktning på CAP. Förändringen innebär dock kraftigt ökade budgetkostnader och risk för svåra administrativa problem. För jordbruk innebär detta alternativ att konkurren- strycket från CÖE-länderna blir relativt måttligt. Utbudsbegräns- ningar och tveksamhet till hur direktstöden ska hanteras är faktorer som håller tillbaka utbudet från dessa länder. Detta alternativ ansluter till stor del till det betänkande som lämnades av . Utredaren anser att detta alternativ ger jordbruket i EU-15 och CÖE-länderna mera likvärdiga villkor när det gäller att konkurre- ra på marknaden. Ländernas komperativa fördelar i form av bördiga marker, billiga produktionsfaktorer och skicklig före- tagsledning etc. kan tas tillvara på ett effektivare sätt. Detta alternativ ger också bönderna i CÖE-länderna en möjlighet att utveckla sitt jordbruk inom ramen för den potential som finns. Utredaren vill dock peka på att CÖE-ländernas jordbruk har ett bräckligt utgångsläge. Även EU:s jordbruk måste emellertid ställas om och vidta de förändringar som inte varit nödvändiga p.g.a. det skydd som regleringen skapat. För bönderna inom EU kommer denna utveckling med ett borttagande av dagens stöd givetvis att vara negativ i vart fall på kort sikt. Livsmedelspriserna sjunker enligt detta scenario som en följd av att regleringarna tas bort. Detta är speciellt viktigt i CÖE-länderna där en stor del av inkomsten används till livsmedel. Scenariot ger jordbruket bättre möjligheter att utvecklas jämfört med att nuvarande politik bibehålls oförändrad. I delar av CÖE- länderna kan dock ökad konkurrens från EU leda till att jordbru- ket slås ut. Det kan därför krävas att regionalstöd snabbt kan sättas in i dessa områden. Övergångsåtgärderna i detta alternativ är inriktade mot EU- länderna eftersom åtgärderna ska vara avslutade före östutvidg- ningen. EU måste först och främst sänka de interna stödpriserna till världsmarknadsprisnivå. Tidsplanen för detta styrs av marknadsförhållandena. Överordnat är dock att alla produkter omfattas av förändringen. Enligt detta scenario ska stödet vara borta när CÖE-länderna blir EU-medlemmar. Med hänsyn till att stödet således blir tidsbe- gränsat finns det skäl att använda nu gällande stödsystem så långt som möjligt för att inte nya system skall permanentas. Ett annat alternativ skulle kunna vara ett mera frikopplat stöd. med denna typ av stöd är att marknaden på ett snabbare sätt får genomslag i jordbruket. För innebär detta scenario att konkurrensen blir hårdare än vid oförändrad CAP. CÖE-länder med likartad produktion som ligger i närområdet bedöms kunna konkurrera med de svenska producenterna. Till en början torde CÖE-länderna kunna konkur- rera med bulkvaror som används som råvaror i industrin. På finns möjligheter att konkurrera även med mera högförädlade produkter. bör också ha möjlighet att kunna exportera till CÖE-länderna. Svensk livsmedelsindustri har gjort få investeringar i CÖE-länderna jämfört med andra EU-länder. Målet för det alternativ som benämns successiv reform är det- samma som för radikal reform. För att nå dit förutsätts att övergångsåtgärder sätts in både i EU-15 och i CÖE-länderna. Utredaren vill betona att behoven av övergångsåtgärder är olika i EU-15 och i CÖE-länderna. För EU-15 krävs åtgärder som kan underlätta ett närmande av prisnivåerna inom gemenskapen till de prisnivåer som råder på världsmarknaden. För att mildra effekterna av prissänkningen kan det krävas tillfällig kompensation på annat sätt, t.ex. i form av arealbidrag och djurbidrag. Ges stöden endast är det en fördel om dagens stödsystem utnyttjas så långt som möjligt för att underlätta administrationen. Ges direktstöden för kan det övervägas om mer frikopplade stöd ska införas. Övergångsperiodernas längd kan variera mellan olika varuområden. För spannmål har det redan genomförts reformer medan det på sockerområdet ännu inte påbörjats något reformar- bete. Under förutsättning att EU-15 och CÖE-länderna ska förenas på en gemensam marknad finns det av konkurrensskäl inte någon möjlighet att EU-15 ensidigt ligger kvar med direktbi- drag efter övergångsperioden. Jordbruket i CÖE-länderna är i behov av andra typer av över- gångsåtgärder. till helheten synes det inte finns någon fördel med att CÖE-länderna anpassar sina prisnivåer till dagens EU- nivå. Övergångsåtgärderna kommer därför istället att inriktas mot att utveckla såväl primärproduktion som livsmedelsindustri. Det kan t.ex. gälla åtgärder som syftar att till höja kvaliteten på produkterna, höja kunskapen bland arbetskraften, öka marknads- medvetandet, förbättra strukturen, etc. Dessa åtgärder krävs för att CÖE-länderna ska kunna vara med och konkurrera på den gemensamma marknaden. Handeln mellan EU-15 och CÖE-länderna är ett mycket viktigt område för att förbereda utvidgningen. Nuvarande handelsavtal ger inte CÖE-länderna tillräckliga förmåner för att önskvärd utveckling ska komma till stånd. Ett annat störningsmoment är att EU-15 lämnar exportbidrag vid handel med CÖE-länderna samt när man exporterar till CÖE-ländernas viktigaste exportmarkna- der, t.ex. . Ökad inriktning mot direktstöd och övergångsåtgärder riktade mot EU-15, innebär tillfälligt stigande budgetkostnader. Presented in the following is a chapter-by-chapter summary of the contents of the report. The division follows the main headings in the report. #HAPTER !SSIGNMENT AND IMPLEMENTATION On January 23, 1997, the Swedish Government appointed a special investigator with the task of determining the consequences of an expansion of the EU in the agricultural area. In the directives it is prescribed that the effects of the expansion are to be analysed for , for the EU in its entirety and for the candidate states. Different scenarios for the agricultural policy will be described, as will the effects on the agricultural budget. The reports should be presented in the first instance in the form of qualitative reasoning, since quantitative calculations are difficult to do. A group of experts who have regularly submitted views on the work has been associated with the investigation. In cooperation with , the investigator has carried out a study of the competitiveness of the Polish agricultural sector. The findings of the investigation were presented at a seminar with participants from the industry, employee organisations, national authorities, regional authorities and universities. Together with the experts, the investigator has made study visits to and , as well as to the EU Commission in . #HAPTER #ONTENTS