sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — I detta betänkande kommer vi inte vidare att diskutera makten ur ett internationellt perspektiv. De förslag vi presenterar i kapitel fem till sju avser i hög grad ungas möjligheter att påverka sin egen var- dag, främst inom de områden där kommunerna har beslutanderätten. Vi har i tidigare kapitel tagit upp frågan om den etablerade vux- engenerationens attityder till de unga vad gäller makt och inflytande. Sammanfattningsvis kan sägas att unga hindras genom den etablerade vuxengenerationens attityder - medvetna eller omedvetna - att kunna utöva inflytande. De äldre är ofta inte villiga att dela makten med de yngre. Vi vill i det sammanhanget erinra om de härskartekniker som diskuterats ovan. När teknikerna används kan det leda till att unga för tappar intresset för att delta i något politiskt arbete. Generellt kan sägas att det är svårt att med lagstiftning ändra så- dana attityder. Det finns dock exempel på att politikerna kan gå fö- re och ändra människors attityder just genom lagstiftning. Lagen om förbud mot barnaga är ett sådant exempel. Genom att uttala sin vilja kan politikerna bana väg för nya tankegångar. Lagstiftning för att ändra attityder ska dock användas med försiktighet och kan bara vara motiverad på områden där den utveckling som anses som nödvändig går alltför långsamt. Vi vill också i detta sammanhang återknyta till svårigheterna att definiera makt och att konstatera var den finns. Maktens första an- sikte kan exemplifieras med deltagande i val och i andra politiska be- slut. Man är aktiv i det fackliga arbetet eller i en föreningsstyrelse. Hit har unga ofta formellt tillträde men förnekas ofta detta i praktiken genom att den etablerade vuxengenerationen inte släpper in dem, ofta grundat på bristande erfarenhet av vad unga kan bidra med. Det and- ra ansiktet, som handlar om att formulera dagordningen och därige- nom vara med och bestämma vad som ska diskuteras, är svårare att få tillträde till som ung. I många sammanhang är det den etablerade vuxengenerationen som bestämmer vad som ska diskuteras, exem- pelvis rektor på skolkonferensen och läraren på klassråden. De för- slag vi lämnar i kapitel fem till sju ska öka de ungas möjlighet att omfattas av dessa båda ansikten. Den tredje dimensionen av makt - det tredje ansiktet - är svåråtkomligt för så väl unga som vuxna. Här är det fråga om de bakomliggande processerna som formar vårt med- vetande. Vi hyser endast en svag förhoppning om att vi med våra för- slag kan förbättra ungas tillträde till denna dimension. Vi vill också erinra om den inflytandestege som refererats ovan där vi sett att graden av inflytande kan gå från manipulation till själv- styre. När det gäller ungas verkliga möjlighet till makt, inflytande och delaktighet menar vi att det är oerhört viktigt att tydligt definiera vad de unga i till exempel ett kommunalt samråd eller ett ungdomsråd ska få vara med och påverka och i vilken utsträckning de vuxna förbinder sig att ta hänsyn till de åsikter som de unga framför. Erfarenheter vi- sar tydligt att engagemanget upphör då unga anser att de dragits in i en skendemokratisk struktur eller har förespeglats en möjlighet att även påverka de stora frågorna, och inte bara cykelställsfrågor, och detta sedan inte har infriats. Det är högst tänkbart att den unga har tappat förtroendet för politiker och för politik som en möjlighet att påverka. Har unga således utlovats självstyre, eller kanske delegerad makt eller medinflytande, men finner att de är utsatta för manipula- tion eller terapi är det svårt att återfå förtroendet för demokratiska processer. Risken för skendemokrati ska dock inte ses som ett argu- ment mot att arbeta för att öka ungas makt och inflytande. Det vikti- ga är att vara uppmärksam på problemet och att agera därefter. Vi försöker i våra förslag att minimera risken för att skendemokrati ska uppstå. Slutligen vill vi också något beröra det förhållandet att även om alla medborgare har möjlighet att utöva ett verkligt inflytande är det ändå upp till den enskilda att utnyttja dessa. Medborgarna måste vå- ga, vilja, orka och hinna. De möjligheter som skapas för att öka det verkliga inflytandet för medborgarna får ingen effekt om inte den en- skilde tar tillvara dessa möjligheter och avsätter egen tid och eget engagemang. 4 Unga om makt Hur ser de som är mellan på sina möjligheter att påverka sin livssituation? Upplever unga att de har kontakt med politiken och att politiker på olika nivåer lyssnar på ungas åsikter? Om inte, vad tycker de måste ändras? har i sitt utåtriktade arbete på olika sätt frågat unga om deras syn på sin och andra ungas vardag och hur ungdomspolitiken bör se ut. Här nedan kommer vi att presentera resultaten från dessa aktiviteter vad gäller frågorna om makt och inflytande15. har i huvudsak haft kontakt med unga på tre olika sätt. För det första har en enkätundersökning ge- nomförts i samarbete med SCB. För det andra har kommittén initierat ett 50-tal rådslag där unga har samlats och diskuterat ungdomspolitik. Från varje rådslag har ett slutdokument med diskussioner, förslag och tips skickats in till kommittén. Dessa har sedan använts både som kompass och som inspirationskälla i kommitténs arbete. För det tredje har kommittén skickat ut sin rapport på remiss till cirka 2500 ung- domsgrupper. Ä ven från dessa har svar kommit in vilka kommittén använt i sitt arbete. I den enkät som genomfört i samarbete med SCB tillfrågades 2 000 unga mellan . Vi har ställt frågor kring synen på arbete, bostad, fritid samt makt och inflytande. Frå- gorna har utgått ifrån idéer och förslag som är aktuella i debatten om unga och ungdomspolitik. Vi har velat ställa så konkreta frågor som möjligt för att vi på dessa punkter ska få en tydlig bild av vad unga tycker. Vi har därutöver ställt några frågor som söker ringa in upple- velser av till exempel makt och inflytande. Enkäten har skickats till 2 000 unga mellan . Efter en andra skriftlig påminnelse till de som inte skickat in sina svar har SCB 15En heltäckande presentation av resultaten från detta arbete finns att läsa i betänkandets två bilagor Jo, så här tycker vi!. ringt till ett representativt urval av dessa och bett att få göra en tele- fonintervju. Svaren har därefter viktats i syfte att kompensera för bortfallet samt väga upp från urvalsnivå till populationsnivå. På detta sätt kan vi utifrån de svar som kommit in uttala oss om vad de som är och som är folkbokförda i anser i dessa frågor. Den vägda svarsfrekvensen ligger på . En enkätundersöknings främsta värde ligger i att vi på en jäm- förelsevis kan få kontakt med ett stort antal människor och få veta deras syn på ett antal frågor. Enkätens standardiserade form med ett visst antal givna svarsalternativ underlättar också en statistisk be- arbetning av de inkomna svaren vilket innebär att vi kan få en generell bild av åsikter och värderingar från den grupp ur vilken de tillfrågade slumpmässigt har valts ut. Fördelen men den här typen av undersökningar är också dess nackdel. Den standardiserade frågeformen innebär att den som svarar enbart har ett visst antal svarsmöjligheter. På så sätt reduceras i viss mån en komplex och mångfacetterad verklighet till ett fåtal fasta svar- salternativ vilka dessutom kan tolkas på olika sätt av de svarande. I sig ger dessa resultat ingen heltäckande bild av ungas åsikter och in- tressen på dessa områden. De resultat som presenteras i detta kapitel ska därför ses som övergripande opinioner inom gruppen unga mellan . Tillsammans med de dokument som skickats in till oss från de av kommittén initierade rådslagen och från svaren kommitténs rap- port Vad tycker du? kan resultaten av enkäten emellertid ge en hel- hetsbild av hur unga resonerar och tänker i dessa frågor samt vad man anser är viktigt att förändra eller slå vakt om. Kommittén vill särskilt påpeka att de resultat som presenteras inte baseras på jämförelser med övriga befolkningen. Vi vet därför inte om dessa resultat är typiska för just de mellan . I kapitel 5 presenterar vi inledningsvis data från tidigare undersökningar vilka jämför mellan åldersgrupper. Generellt visar resultaten visar på en mycket negativ upplevelse av möjligheten till inflytande i politiska organ och större organisatio- ner. Däremot menar man att man har förhållandevis goda möjligheter att påverka den egna situationen såsom val av utbildning. Vad gäller de olika idéerna till ökat inflytande för unga är man ofta mycket posi- tiv. Var tredje av de svarande säger att de skulle kunna tänka sig att arbeta i ett ungdomsråd. Det innebär att det finns ett visst intresse för politik om än inte för arbete i de politiska partierna. Många upplever sig överlag ha någon eller stor påverkan vad gäller möjlighet att få bostad, arbete, god ekonomi och att välja utbildning. Diagram 1 Hur tycker du att du kan påverka dina möjligheter till... Störst möjlighet att påverka upplever man sig ha över valet av utbild- ning. På detta område säger sig av de svarande ha stor påverkan. Där ser vi också en mycket liten grupp som upplever sig inte ha någon påverkan överhuvudtaget. Minst upplevelse av möjligheterna att påverka har de svarande vad gäller att få en god ekonomi och att välja jobb. Tilltron till de egna möjligheterna till påverkan inom dessa områden ökar emellertid med ålder. Av de äldsta svarar nästan varannan att de i någon eller stor mån kan påverka sina möjligheter till att få en bostad jämfört med var femte av de yngsta. Samma mönster ser vi vad gäller möjlig- heterna att påverka val av jobb, av de äldsta svarar att de kan påverka jämfört av de yngsta. Tilltron till de egna möjligheterna att påverka den egna livssitu- ationen påverkas också av utbildningsnivå. De med högre utbildning, framförallt de som gått eller går på universitet eller högskola, svarar i högre grad att de kan påverka på varje område. Skillnaderna är emellertid statistiskt säkerställda endast vad gäller bostad, ekonomi och arbete varför vi måste uttala oss med försiktighet på de övriga områdena. Tendensen är dock den att utbildning inverkat på upple- velsen av möjligheterna att påverka. Detta resultat stämmer även med tidigare undersökningar. Till exempel framgår av ka- pitel om framtidstro i Ungdomars välfärd och värderingar (s. 545- 548, SOU 1994:73) att arbetare och lågutbildade oroar sig mer för sin framtida ekonomi, bostadskostnader och arbetslöshet än andra. Trots dessa skillnader visar resultaten sammantaget att man i den nära vardagen upplever att man har möjligheter att påverka sin situation. Detta framstår tydligt när vi jämför med hur man upplever sina möjligheter att påverka politik och större organisationer. Diagram 2 Hur tycker du att du kan påverka folkrörelser, lokalpolitiken menar att de inte kan påverka riksdagspoliti- ken. Av dessa har en stor andel rösträtt. Enbart säger sig ha stor påverkan. Nästan varannan av de svarande menar att de inte har någon påverkan på folkrörelserna och endast var tjugofemte menar att de har stor påverkan. Allvarligast kanske svaren är vad gäller hur man uppfattar sina möjligheter att påverka lokalpolitiken. av de unga menar att de har stora möjligheter att påverka denna. Fler än varan- nan, , menar att de inte har några möjligheter. Inga statistiskt säkerställda skillnader utifrån olika utbild- ningsbakgrund finns på dessa områden. Tendensen är dock densamma som för frågorna om möjlighet att påverka den egna livssituationen. De som är yngre och de med lägre utbildning upplever i högre grad att de har svårt att påverka16. För att ytterligare ringa in upplevelserna av möjligheter till makt och inflytande ställde vi frågor om man tyckte att man inom olika in- stitutioner bryr sig tillräckligt om ungas åsikter. Ö ver me- nade att man både i skolan och på fritidsgårdar tillräckligt eller i viss mån lyssnar till de unga. Ett generellt sett mycket positivt svar som visar att i den nära vardagen upplever man att man lyssnar på de unga. Intressant att notera är emellertid att förtroendet för skolan och fritidsgårdar sjunker ju äldre de svarande är. Av de mellan menar att man i skolan och på fritidsgårdar- na bryr sig tillräckligt mycket om de ungas åsikter. Av de mellan 23- anser att man bryr sig tillräck- ligt mycket. När vi sedan jämför svaren hur man ser på intresset för ungas åsikter i skolan/ på fritidsgårdar med i politiken, föreningslivet samt på arbetsmarknaden ser vi tydliga skillnader. Majoriteten svarar här att man inte tillräckligt lyssnar till ungas åsikter. De svarsalternativ som klassas lägst är och EU. Där menar strax att man lyssnar mycket lite eller inte alls till de unga. Endast menade att man lyssnar tillräck- ligt mycket eller i viss mån. 16Jämför vi med resultaten från Ungdomars välfärd och värderingar (a.a s. 418-419) ser vi liknande resultat. Där har man frågat efter förtroende för olika institutioner. av de högskoleutbildade har där förtroende jämfört av de som enbart gått grundskola eller tvåårig gymnasieutbildning. Diagram 3 Tycker du att man bryr sig tillräckligt om de ungas åsikter i... Mest positivt inställd är man till kommunen. Där menar 39 pro- cent att man lyssnar tillräckligt eller i viss mån. Vad gäller de politiska partierna har uppfattningen att man lyssnar tillräckligt eller i viss mån till de unga. En mellanposition intar arbetsmarknaden, säger att där lyssnar man inte alls eller endast mycket lite till de unga. Resultaten ger en bild av de unga som starkt kritiska mot den politiska och institutionella makten. De upplever att de inom dessa maktsfärer både har små möjligheter att påverka och att man inte till- räckligt lyssnar till ungas åsikter. Att ha makt och utöva inflytande handlar inte enbart om att ges plats och få möjligheter utan även om att själv använda de redskap och fora som står till förfogande. Vi frågade därför också varför få unga vill engagera sig partipolitiskt. Kryssa högst för 2 alternativ! Vad tror du är skälet till att enbart 2 av 10 unga vill engagera sig i ett politiskt parti? Det är för tråkigt Det tar för mycket tid Det är för svårt Det finns inget parti som helt stämmer överens med ens egna åsikter Det leder ändå inte till något Det är i alla fall de vuxna som Politiken tar inte upp frågor som engagerar unga De två viktigaste anledningarna enligt de unga är att det är för tråkigt att engagera sig och att det tar för mycket tid. Inga större skillnader visar sig i jämförelser utifrån olika bakgrundsvariabler. Det visar sig dock att de allra yngsta i högre grad () än de äldsta () svarar att det ändå är de vuxna som bestämmer. Intressant att notera är att svarsalternativet politiken tar inte upp frågor som engagerar unga rankas lägst. De frågar man tar upp inom politiken är alltså inte ointressanta men det är för tråkigt att delta. 4.1.2 Hur kan man öka intresset för politik och ungas möjlig- heter till makt och inflytande? Olika tankar och idéer om hur man ska öka intresset för och möjlig- heterna till makt och inflytande presenteras då och då. I enkäten har vi ställt frågor kring några av dessa för att se vilka idéer som unga tycker är värda att satsa på. I enlighet med att man var positiv till särskilda åtgärder för unga vad gällde makt och inflytande är man positiv till flera av dessa konkreta idéer. Att behandla unga annorlunda än äldre är, i dessa av- seenden, generellt inte något som man ser som ett problem. Lokala styrelser i gymnasieskolan har i delbetänkandet Inflytande på riktigt (SOU 1996:22) föreslagit att man på försök på ett antal gymnasier ska in- rätta lokala styrelser med elever i majoritet vilka ska ta ett stort an- svar för skolans arbete. Förslaget är intressant då det ger eleverna stort inflytande över skolarbetet. Vi har därför frågat om det är ett bra förslag eller inte. Ä r det en bra idé att man på gymnasieskolor har en lokal styrelse - med elever i majoritet - som tar ett stort ansvar för skolans arbete? Nej, absolut inte Inte oväntat är förslaget mycket uppskattat. av de tillfrågade tyckte att det definitivt är en bra idé och mena- de att det kanske är en bra idé. menade att det ab- solut inte är bra idé. Diagram 4 Är det en bra idé att man på gymnasieskolor har en lokal styrelse - med elever i majoritet- som tar ett stort ansvar för skolans arbete? Intresset sjunker ju äldre de svarande är. Av de yngsta svarar jämfört av de äldsta att det definitivt är en bra idé. Av de äldsta är tveksamma jämfört av de yngsta. Ä ven utbildningsnivån inverkar på svaren. De som går eller har gått på universitet eller högskola är i lägre grad positiva till tanken med elevstyrda gymnasier, jämfört av de som går eller enbart har gått grundskola. Det är emellertid viktigt att min- nas att utbildningsnivå i vårt material är starkt relaterat till ålder. Vi kan därför inte uttala oss om en renodlad utbildningseffekt. Möjligheten att arrangera kommunala folkomröstningar används säl- lan. Många av de mellan 15-25 menar emellertid att fler lokala folk- omröstningar skulle få fler unga engagerade i politiken. Nästan varannan menar att fler skulle engagera sig. Var femte menar att det inte skulle spela någon roll och var tredje säger att de inte vet. Att man i så pass hög grad menar att fler skulle engagera sig i politiken om man arrangerade fler lokala folkomröstningar kan vara ett utslag av ett intresse för mer direkta politiska arbetsformer. Kvotera in unga i de politiska organen Att kvotera in minoritetsgrupper till politiska organ, myndigheter och styrelser är ett återkommande förslag. Till exempel har man diskute- rat kvotering i syfte att få in kvinnor till mansdominerade områden. Att kvotera in unga människor kan på liknande sätt vara en väg att bryta ett åldersmonopol i den politiska sfären. Mot kvotering anförs bland annat att det är en nedvärderande diskriminering av den utpe- kade gruppen. Att lyfta fram unga som en grupp vilken behöver hjälp i form av kvotering vore sett ur det perspektivet att tala om att unga inte klarar sig själva. Ä r det en bra idé att ha speciella platser för unga människor i de poli- tiska organen för att på så sätt öka ungas inflytande i politiken. Ja, det är en bra idé Nej det är en dålig idé Det stora flertalet verkar emellertid inte se kvotering som en nedsättande behandling. En majoritet är positivt inställda till tanken att reservera platser för unga i de politiska organen, det vill säga kvotera in unga. Att det är en bra idé tycker och sam- manlagt menar att det är en bra eller halvbra idé. Endast var fjortonde, , menar att det är en dålig idé. Intressant att notera är att det är , var sjätte som inte vet, som alltså inte kan eller vill ta ställning. Frågan kan därför inte självklart analyseras som att de är avgjort positiva eller negativa. Det som klart kan sägas är att en stor andel av de unga inte är emot särlösningar för att öka deras möjlighet till in- flytande som många känner sig tveksamma inför detta. Å ldersgränsutredningen föreslår i Bevakad övergång (s. 322, SOU 1996:111) att den som har fyllt ska få rösta i kommunala val och folkomröstningar. Syftet är att ge balans och legitimitet till en politik där stora intressemotsättningar mellan yngre och äldre annars hotar. I enkäten frågade vi om man tyckte att en sänkning av rösträtt- såldern var en bra eller dålig idé. Ö är man negativt inställd till tanken att sänka rösträttsåldern. Varannan av de svarande (48 pro- cent) menar att det är en dålig idé och fler än var tredje () svarar att det är en bra eller halvbra idé. Ä r det en bra eller dålig idé att sänka rösträttsåldern för att på så sätt öka ungas inflytande i politiken?17 Ja, det är en bra idé Nej, det är en dålig idé 31 Emellertid tilltalar en sänkning av rösträttsåldern de som ännu inte har rösträtt, de som inte fyllt . Av dessa svarar att det är en bra eller halvbra idé. Uppskattningen sjunker sedan för varje åldersgrupp. I gruppen anser att det är en bra eller halvbra idé. Intressant att notera är också att inom denna grupp har avstått från att svara på frågan. Att tanken om en sänkning av rösträttsåldern tilltalar de yngsta blir extra tydligt när vi jämför resultatet utifrån utbildningserfarenheter. Av de svarande som har högskoleutbildning finns av naturliga skäl 17 Avrundning till jämna tal gör att alla kolumner inte kan summeras till exakt . ingen som är mellan . Ä ven den näst positivaste gruppen, de mellan 18 -, har en svag representation bland de högskolestude- rande. Effekten av detta är att av de som har högskoleut- bildning svarar att det är en dålig idé. Motsvarande bland de med en- dast grundskoleutbildning (varav hälften är mellan ) är . I flera kommuner har det startats kommunala ungdomsråd. har detta skett efter beslut i kommunfullmäktige och ibland på initiativ från unga i kommunen. Oavsett initiativtagare är syftet att öka kommunens unga medborgares inflytande och delta- gande i kommunalpolitiken. Vi ställde några frågor kring ungdomsråd i syfte att se om det var arbetsform som man trodde på och i så fall hur den skulle utformas. I några kommuner har det startats lokala ungdomsråd som på olika sätt är kommunalpolitikerna till hjälp i deras arbete. Tanken är att på så sätt ska de ungas synpunkter höras av politikerna. Tror du att de ungas synpunkter kommer fram bättre om det finns sådana ungdomsråd? Ja, jag tror att det hjälper Nej, jag tror inte att det spelar någon roll De svarande är starkt positiva inför tanken på ett kommunalt ungdomsråd. Nio av tio tror att ungas synpunkter bättre kommer fram. Endast ett fåtal menar därmed att det inte spelar någon roll. Trots den höga tilltron till ett ungdomsråds möjligheter att öka de ungas inflytande säger sig inte själva vilja delta. Var tred- je, framförallt många tjejer, skulle kunna tänka sig att delta. Resulta- tet är något förvånande med tanke på den stora majoritet som menade att ungdomsråd är en bra idé. Varför vill man då inte vara med? Möj- ligtvis beror ointresset på att man i likhet med synen på engagemang i de politiska partierna menar att det är för tråkigt och tar för mycket Å andra sidan kan man säga att om var tredje av de unga i Sveri- ges kommuner var aktiva i ungdomsråd så skulle det kunna innebära en enorm politisk kraft! Vidare vill den stora majoriteten inte ha ålderssegregerade ung- domsråd utan menar att de ska vara öppna för unga och äldre. Ett problem för de ungdomsråd (och motsvarande icke- partipolitiska fora för unga) som finns är frågan om representati- vitet. Om ungdomsrådet ska kunna uttala sig för en kommuns unga krävs enligt den representativa demokratins synsätt någon form av val till rådet. Men erfarenheterna visar att de ungdomsråd där man har utsedda eller valda representanter för olika grupper unga generellt har svårare att attrahera aktiva deltagare än de helt öppna ungdomsråden. I vår undersökning menar många () att det inte ska vara val till ungdomsrådet utan att det ska vara öppet för den som är intresserad. Något mer än en tredjedel av de svarande () menar att det ska vara val till ungdomsrådet. Det är tydligt majorite- ten tycker att den som vill engagera sig ska ha möjligt att göra det. Att öka ungas makt och inflytande på olika nivåer i samhället har va- rit centralt både för de som deltagit i de av kommittén initierade råd- slagen och de som svarat på frågorna i kommitténs rapport Vad tyck- er du?. Ett stort antal förslag, tankar, idéer och verklighetsbeskriv- ningar som på olika sätt handlar om makt och inflytande har kommit in till kommittén. Förslagen på detta område kretsar kring fyra tema- ta: ·förslag till hur unga bättre ska höras i de politiska or- ganen krav på politiker att lyssna mer och bättre förslag till hur unga kan öka makten i sin vardag makt över den egna ekonomin 4.2.1Unga in i politiken Ett antal förslag kretsar på olika sätt kring ungas möjligheter att komma in i de politiska organen och att höras av politiker.