sou · GLB3167d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Småföretagandet och nyföretagandet inom livsmedelssektorn skall stimuleras och utvecklas. Skilda slag av livsmedelsfrågor handläggs med nuvarande fördel- ning av arbetsuppgifterna inom flera departement, bl.a. inom Jord- bruksdepartementet, Närings- och , Finansdepar- tementet, och . pågår överväganden om regeringens arbetsformer. Utred- ningen har inte tagit ställning till frågan inom vilka organisatoriska former livsmedelsfrågorna skall behandlas. Det finns dock ett nära samband mellan olika frågor som rör livsmedel. Detta gäller t.ex. FoU avseende såväl råvaruproduktion som produktion inom livsmedelsin- dustrin och därmed sammanhängande frågor om bl.a. konsumentens intresse av säkra och hälsosamma produkter. Vidare finns ett nära sam- band mellan kvalitén av råvarorna och därmed även den långsiktiga inriktningen av marknadsföringen för livsmedelsindustriföretaget, både i och på exportmarknader. Övervägande skäl talar därför för att behandlingen av livsmedelsfrågorna inom i huvud- sak samlas till ett departement. Det svenska jordbruket arbetar efter EU-inträdet i en helt ny konkur- renssituation. Det svenska jordbruket har inte, som t.ex. det danska, haft möjlighet att utvecklas i en konkurrens på en sådan stor marknad som EU-marknaden utgör. Utredningen har konstaterat att det finns ett nära och ömsesidigt samband mellan jordbruket och stora delar av livsmedelsindustrin. Är de svenska jordbruksprodukterna inte konkur- renskraftiga, får inte heller livsmedelsindustrin tillgång till inhemska råvaror till ett sådant pris och sådan kvalité som gör industrins pro- dukter konkurrenskraftiga. Även om det svenska jordbrukets lönsamhet förbättras något – främst genom ett ökat miljöstöd – ligger lönsamheten dock på en betydligt lägre nivå än i grannländerna och . Detta har sin förklaring bl.a. i att det svenska jordbruket påläggs högre skatter och avgifter. Investeringar och en ökad effektivitet är nödvändi- ga förutsättningar för att det svenska jordbruket skall nå en förbättrad internationell konkurrenskraft. För detta krävs incitament. Investeringar kommer inte i gång om förutsättningar för en någorlunda god lönsam- het saknas. De åtgärder som utredningen föreslår medför en viss förbättring av jordbrukets ekonomi. Därigenom uppstår förbättrade möjligheter för jordbrukarna att genom effektiviseringar och investeringar och eventu- ellt genom direkta prissänkningar till livsmedelsindustrin i , leverera bra livsmedelsråvaror till konkurrenskraftiga priser. Detta för- bättrar i sin tur livsmedelsindustrins konkurrenskraft och därvid tr yggas även avsättningen av jordbrukets produkter. har vissa konkurrensnackdelar på grund av klimatet i för- hållande till sydligare EU-länder. Några nya eller ändade bestämmelser som uppväger dessa nackdelar föreslås inte heller. Däremot medför detta förhållande att det svenska jordbruket inte kan bära skatter eller avgifter som saknas i konkurrentländerna. Den allt ökande konkurren- sen medför sannolikt att ett antal svenska jordbruk tvingas avveckla sin verksamhet. Jordbruket är efter EU-inträdet – liksom tillverkningsindustrin – konkurrensutsatt och även kapitalintensivt. Utredningen föreslår att jordbruket i beskattningshänseende får samma villkor som tillverk- ningsindustrin vad gäller el och eldningsolja. Detta medför att jordbru- ket får kostnadsminskningar med sammanlagt ca /år. Om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sina pro- duktionsskatter eller avgifter, såsom beskattningen på dieselolja och handelsgödsel, bör de svenska totala produktionsskatterna för jordbru- ket anpassas till de beskattningsnivåer som gäller i konkur- rentländer. Vid förhandlingar om medlemskap i slöts överens- kommelse om möjlighet att avsätta medel för vissa strukturåtgärder på jordbrukets område. Omkring 255–, vid ett anta- gande om en EU-finansiering på , kvarstår av femårsramen 1995– 1999 och kan i praktiken utnyttjas . För att ta till vara dessa möjligheter behövs en svensk finansiering på ca 170–235 miljoner kro- nor. Utredningen föreslår att dessa möjligheter till strukturåtgärder ut- nyttjas fullt ut . Nivån kan inte fastställas förrän efter förhandlingar inom EU om kommande femårs budget för åren 2000–2004. Utredningen föreslår att staten genom olika former av initialstöd skall stödja verksamhet för nyetablering av nischprodukter inom jord- bruket, t.ex. nypon och havtorn, under förutsättning att verksamheten har goda möjligheter att bli lönsam. För att nå en ökad effektivitet är det för det svenska jordbruket inte tillräckligt med kapitalinvesteringar utan investeringar i kunskap be- hövs också. Medan de danska jordbrukarna, med stöd av statliga insat- ser, i en betydande omfattning genomgår utbildning för ökad effektivi- tet, saknas sådana omfattande utbildningsinsatser i . Utredning- en föreslår att en översyn görs av hur sådana – delvis statsfinansiera- de – utbildningsinsatser bör utformas. Utbildningsinsatserna, liksom insatser för ökat exportfrämjande och FoU, föreslås i första hand sättas Det svenska jordbruket har satsat på en god djurhäl- sa samt även anpassat sig till andra, i regel tvingande svenska särregler. Den svenska modellen har skapat en goodwill för svenska produkter. Bestämmelserna medför dock kostnader i större eller mindre utsträck- ning, vilket i sin tur medför ett högre pris i förhållande till produkter från andra länder där dessa bestämmelser saknas. Enligt utredningens bedömning har goda förutsättningar att bedriva en bred produktion av trädgårdsprodukter. De förslag som framförs av utredningen bedöms få en gynnsam effekt på sysselsätt- ningsläget inom trädgårdsnäringen. Då det svenska strukturstödet enligt utredningens bedömning inte i någon nämnvärd grad kommer att medverka till en nödvändig struktur- omvandling av växthusodlingen, föreslås ett särskilt 5-årigt stödpro- gram inom ramen för EU:s strukturstöd. Stödet föreslås uppgå till /år, varav statligt finansieringsbehov bedöms till 7,5 miljo- ner kr/år. Nuvarande system med koldioxidbeskattning är administrativt komplicerat och får negativa konsekvenser då det baseras på företagens försäljnings- eller omsättningsvärde. Utredningen föreslår därför en generell nedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusupp- värmning till i nivå med EU:s mineraloljedirektivs minimiskatt. Försla- get omfattar även de s.k. grönfodertorkarna. Förslaget uppskattas inne- bära en minskning av nuvarande skatteuttag med ca /år. För att bidra till lösningen av trädgårdsnäringens uppenbara pro- blem att tillgodose behovet av säsongbetonad skördearbetskraft, före- slår utredningen att regeringen ger AMS i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadens parter finna arbetsformer så att trädgårdsnäringens arbetskraftsbehov bättre kan tillgodoses. För att trygga trädgårdsnäringens långsiktiga behov av utvecklings- insatser, föreslås att staten över budgeten anvi- sar /år att användas som en kollektiv resurs för bran- schens gemensamma utveckling. Utredningen anser det vara rimligt att trädgårdsnäringen ges ett avgörande inflytande på dessa medels an- vändning inom vissa fastställda generella ramar. De på detta sätt anvisade medlen bör förvaltas av Statens jordbruks- verk. Särskild vikt bör läggas vid programområdena FoU samt mark- nads- och exportfrämjande verksamhet. Utvecklingsinsatserna skall omfatta alla produktionsgrenar och hela landet. av livsmedelsproduktionen i var före EU- inträdet inte internationellt konkurrensutsatt. Det är särskilt denna del av livsmedelsindustrin som inte kunnat arbeta i och kunnat omformas i internationell konkurrens. Liksom för jordbruket har livsme- delsindustrin behov av utbildningsinsatser för kompetenshöjning. Genom att de större företagen inom livsmedelsindustrin alltmer om- vandlats till processindustrier, har antalet anställda successivt minskat. För bibehållen och ökad sysselsättning behövs därför en expansion. Till detta syftar utredningens förslag om bl.a. ökade insatser för FoU och till exportfrämjande åtgärder. Detta bidrar till att öka sysselsätt- ningen. De nya arbetstillfällena kommer dock till viss del att tillskapas inom branschrelaterade områden såsom insatsindustri, transporter, in- formationsteknologi m.m. För att främja den småskaliga gårdsbaserade livsmedelsproduk- tionen föreslås att får en samordnande funktion för en samverkansgrupp för den gårdsbaserade livsmedelsproduktionen. Gruppen bör ha som huvudmål att öka samordningen mellan olika in- stanser samt få i uppdrag att utarbeta ett samlat program för att främja det gårdsbaserade livsmedelsföretagandet. Totalt föreslås ett anslag på för samverkansgruppens arbete. EU-inträde har medfört ett ökat konkurrenstryck på livs- medelsområdet. Detta har fått en effekt på prisutvecklingen. Ett flertal prissänkningar har skett. Efter inträdet har livsmedelspriserna i genom- snitt i stort sett varit oförändrade – även under beaktande av att mat- momsen sänktes från . Den reella och den presum- tiva konkurrensen har – genom hotet av ökad import – enligt utred- ningens bedömning haft effekt. Genom att inte några importhinder finns mellan EU:s medlemsländer, är det inte längre enbart som är konkurrensmarknaden. Därför bör marknaden i regel definieras som EU eller en del därav. Detta bör enligt utredningens mening klart komma till uttryck vid tillämpningen av konkurrenslagen. Socker som insatsvara vid produktion av läskedrycker i är in- köpt på världsmarknaden till ett lägre pris än det socker som används vid produktion av läskedrycker i . Produkter producerade i har således en betydande konkurrensfördel i förhållande till svensktillverkade produkter. Detta snedvrider konkurrensen mellan länderna. Utredningen föreslår att denna fråga tas upp till överlägg- ningar mellan och . Det är också uppenbart att stora skat- teskillnader i konsumentledet leder till en ojämlik konkurrenssituation som snedvrider handeln. Utredningen föreslår att en fortsatt anpassning till beskattningen av öl i andra länder skall ske, framför allt i förhållan- de till . Några av utredningens förslag på jordbrukets område föreslås bli genomförda medan andra frågor först kan lösas på viss sikt. Till dessa hör den höga svenska beskattningen på dieselolja och handels- gödsel. Förbrukningen av dieselolja utgör en betydande kostnad i jordbru- ket, bl.a. i potatisodlingen. Den svenska produktionen av förädlade potatisprodukter, t.ex. pommes frites och potatismos, har efter EU- inträdet svårigheter att klara importkonkurrensen. Importen kommer främst från . Det råder en ojämlik konkurrenssituation mellan svenska och nederländska odlare av potatis, bl.a. genom de hö- ga dieselskatterna i och de svenska avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Utredningen föreslår därför att industrin för förädlade potatisprodukter efter samråd med potatisodlarna lägger fram en handlingsplan för regeringen, som visar under vilka förutsättningar den svenska industrins produkter kan bli konkurrenskraftiga. Denna handlingsplan kan sedan ligga till grund för överväganden om statliga insatser. &ORSKNING OCH UTVECKLING Vad gäller livsmedelsindustrins behov av FoU, har utredningen fokuse- rat sig kring livsmedelsindustrins långsiktiga kunskapsbehov för att kunna öka förädlingsgrad och kundanpassning av dess produkter. En grundläggande förutsättning för en framgångsrik livsmedelssektor är att såväl råvaror som förädlade livsmedel produceras utifrån de krav som ställs av marknadens aktörer. Utredningen har inte analyserat primärnäringens långsiktiga behov och har därför inte några förslag som är fokuserade på dess FoU-behov. En avgörande förutsättning för att en nationell satsning skall kunna ge önskat resultat är dock att företag och forskare inom såväl primärledet som inom övriga delar av livsmedelskedjan deltar i programverksam- heten. Utredningen föreslår att en översyn görs av den primärnärings- inriktade FoU-verksamheten i syfte att klarlägga om den FoU som sker är relevant utifrån de krav som den nya marknadssituationen ställer. En kartläggning av pågående FoU visar att den offentliga satsningen har en tyngdpunkt på kost/hälsa och säkerhetsproblematiken samt livs- medlens grundläggande kemi. Ett antal områden bedöms vara otill- räckligt bearbetade utifrån förädlingsledets perspektiv, t.ex. process, förpackning, marknad och konsumentkunskap. Utredningen anser att det är nödvändigt att stärka dessa senare områden samt att åstadkomma en bättre koppling till och utnyttjande av den forskning som är relativt omfattande. Utredningen anser vidare att den totala FoU-insat- sen är av otillräcklig omfattning. Ett problem enligt livsmedelsindustrin är att åstadkomma en fokuse- ring på marknadsstyrda och industrinära problemställningar. Man har också svårigheter att hitta vägar att påverka och i viss mån styra forsk- ningsinnehållet. Utredningen anser därför att det finns ett behov en na- tionell koordinering med fokus på industrins behov, där man får stor möjlighet att påverka och i vissa fall styra innehållet av forskningen samt nyttjandet av resultaten. Utredningen föreslår ett nationellt samlat FoU-program med huvud- syftet att detta skall bidra till industriell förnyelse och kompetenshöj- ning i företagen, som som det medför en kompetenshöjning vid svenska högskolor och universitet. Detta kan ske genom att FoU- insatsen fokuseras kring industriella problemställningar och genom att tillämpa olika samverkansformer för att förbättra och understödja kun- skapsflödet mellan aktörerna. Kärnan i utredningens förslag utgörs av ett program med industri- ella samverkansprojekt som innehållsmässigt kan behandla frågeställ- ningar inom hela livsmedelskedjan. Omfattningen av offentliga medel föreslås till /år. Näringslivets insats bedöms till 25– i eget arbete – alternativt i likvida medel – beroende på projektet och företagets struktur och storlek. För att täcka områden som är otillräckligt bearbetade, föreslås även tre kunskapshöjande ramprogram med en omfattning av 25 miljo- ner kr/år, i huvudsak offentliga medel. För att förbättra dialogen mellan olika aktörer och för att åstad- komma en effektivare kunskapsöverföring, föreslås ett åtgärdsprogram för kunskapsutbyte och kunskapshöjning. Omfattningen föreslås till /år i offentliga medel. Näringslivets insatser kan ske i form av egna personella resurser och medfinansiering av utvecklingsprojekt. Det samlade nationella programmet föreslås ha en sammanhållande programledning med en styrelse bestående av representanter för när- ingslivet, forskarvärlden, och . förelås få ansva- ret för programledningen. I programledningen bör finnas resurser för effektiv initiering, koordinering, informationsspridning och program- aktiviteter. Vidare krävs resurser för att kunna finansiera erforderliga fördjupningsstudier av strategiska frågor för det livsmedelsrelaterade FoU-systemets framtida utveckling. Finansiellt behov för detta bedöms sammanlagt vara /år. Programmet föreslås pågå . Den totala offentliga fi- nansieringen föreslås uppgå till under denna peri- od. Utredningen har konstaterat att livsmedelsindustrins kompetensnivå är ojämnt fördelad mellan olika delbranscher och företag. Den förefal- ler också vara generellt låg i förhållande till andra industribranscher och i förhållande till de krav som den nya marknadssituationen ställer. Därför föreslås att befintliga utbildningar med anknytning till livs- medelsbranschen på alla nivåer görs till föremål för en översyn som tar sin utgångspunkt i industrins behov. För att bidra till att s.k. mikroföretag skall kunna utvecklas samti- digt som höga krav kan vidmakthållas vad gäller framför allt livsme- delshygien och livsmedelssäkerhet, föreslår utredningen att Livsme- delsverket får i uppdrag att utarbeta kriterier för grundläggande livs- medelsutbildning. En sådan frivillig utbildning skulle kunna erbjudas i första hand mikroföretagen. Utbildningsanordnare kan vara de aktörer som genomför utbildning för livsmedelsföretag. Den nya importkonkurrensen har medfört minskade marknadsandelar för företagen i inom vissa branscher. Detta gäller kött- och charkuteri samt vissa mejerivaror såsom ost och fruktyoghurt. Detta är enligt utredningen en inte oväntad utveckling genom att tidigare skyd- dade marknader nu har öppnats. Men för att bibehålla volymer är det viktigt att företagen i satsar på en ökad export. Den svenska livsmedelsexporten har utvecklats positivt efter EU- inträdet. Exporten har ökat . Livsme- delsexporten av landets totala export är dock blygsam, . Utredningen föreslår att staten kraftigt ökar sina exportfrämjande åtgärder från nuvarande i genomsnitt 15 miljoner till /år. De svenska insatserna når därvid till den nivå som den danska staten satsat . Vidare föreslås ett pro- gram för uppb yggnaden av ett exportbolag bestående av mindre livs- medelsföretag. Kostnaderna för programutbyggnaden beräknas uppgå till ca . Statliga exportkreditgarantier är ett betydelsefullt konkurrensmedel vid export till länder där osäkerhet för betalning av exporten av olika grannländer och lämnar se- dan länge exportkreditgarantier vid livsmedelsexport till . I lämnade den första garantin av detta slag . Utredningen vill understryka vikten av att Sve- rige även i fortsättningen lämnar garantier vid export av livsmedel till och andra länder där exportkreditgaranti är ett viktigt kon- kurrensmedel. &INANSIERING AV F¶RSLAGEN De av utredningens förslag, som föreslås bli genomförda möj- ligt och kunnat kostnadsberäknas, medför att statens inkomster minskar eller att statens utgifter ökar permanent med sammanlagt omkring 541– /år. Kostnader som härrör sig till tidsbegränsade insat- ser uppgår till ca /år. Vissa förslag är beroende av över- enskommelser med EU om en gemensam finansiering. Vissa konkurrenssnedvridande kostnader för jordbruket som därut- över återstår, kan inte kostnadsberäknas. Dessa kostna- der, som främst avser beskattningen av diesel och handelsgödsel, är beroende av vad som sker inom EU:s jordbruks- och beskattningspoli- tik. Förslagen innebär en väsentlig ambitionshöjning och det torde där- för inte vara möjligt att i någon högre grad finansiera dessa med om- fördelningar av budgetmedel som berör livsmedelssektorn utan att detta blir kontraproduktivt. Huvuddelen av de resurser som krävs – ge- nom minskade skatteintäkter eller ökade utgifter – måste därför finan- sieras genom att nya medel tillförs. Utredningen beräknar att huvuddelen av de minskade skatteintäkt- erna eller ökade utgifterna kommer att investeras i material, utrustning och kunnande. Detta kommer i sin tur att ge samhället intäkter eller kostnadsminskningar till ett betydligt högre belopp än de statliga satsningar som föreslås bli genomförda. 2Livsmedelssektorns omfattning i och i EU Livsmedelssektorn omfattar primärproduktion – dvs. produktion av jordbruksråvaror av skilda slag – och industriell produktion av färdiga livsmedel samt distributionen av dessa. Till sektorn hör även hotell-, restaurang- och cateringverksamhet. Hit kan även räknas alla de in- satsvaror som behövs, såsom maskiner och utrustning för jordbruket, förpackningar för livsmedelsindustrin och transporter av råvaror och beredda produkter. I det första ledet i livsmedelskedjan sker produktionen av råvarorna till svenska livsmedel. Den helt dominerande delen av primärproduk- tionen sker inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Värdet av livsmedelskonsumtionen uppgick till inklusive moms. av konsumtionen utgjordes av animalieprodukter (kött och köttvaror, mjölk, grädde, ost, ägg, m.m.), av frukt, grönsaker och potatis (inklusive beredda produkter), av alkoholhaltiga drycker (starköl, vin och sprit), av bröd och spannmålsprodukter och av fisk och fiskprodukter. Återstående konsumtion består bl. a. av malt- och läskedrycker (), kaffe och te () och av choklad, konfektyrer och glass m. m. Endast av jordbrukets och trädgårdsnäring- ens produkter konsumeras direkt av konsument – vidare- förädlas inom livsmedelsindustrin. Jordbrukets intäkter av försäljning av livsmedelsråvaror uppgick till exklusive moms. Därav uppgick intäkt- erna av animaliska produkter till och av vegeta- biliska produkter till . Intäkterna av jordbrukspro- duktionen bestod således till omkring tre fjärdedelar av intäkter av ani- maliska produkter och av dessa utgjorde mejeriprodukter drygt hälften, . Jordbrukets totala intäkter uppgick till , varav direktutbetalningar, bl.a. djurbidrag och arealbidrag, uppgick till , se tabell 2.1. 4ABELLJordbrukets intäkter åren 1994–1997, . 3LAG AV INKOMST M M VARUSLAG K-mjölk till hemförbr. Export av levande djur Efterlikvider från centralför. Summeringarna innehåller i vissa fall även varuslag eller inkomstslag som ej är detalj- redovisade i tabellen. Källa: Statens jordbruksverks sektorskalkyl. Livsmedelsindustrin var landets näst största industrigren mätt efter produktionsvärde och tredje största mätt efter antal sysselsatta. I tabell 2.2 anges antal anställda, saluvärde m.m. för svensk livsme- delsindustri . Dominerande i storlek inom livsmedelsindustrin är slakteri- och charkuteriindustrin, mejeriindustrin och bageriindustrin som tillsammans svarade för av försäljningsvärdet och av förädlingsvärdet av landets livsmedelsproduktion. I dessa industrier ar- betade av samtliga anställda inom livsmedelsindustrin. 4ABELLAntal arbetsställen, antal sysselsatta samt försäljnings- och förädlingsvärde i livsmedelsindustrins delbranscher . Anmärkning: med minst 10 anställda ingår i industristatistiken. Detta innebär att antalet sysselsatta underskattas i industristatistiken (jämför tabell 2.5). Källa: SCB Industristatistik. Exporten av jordbruksvaror och livsmedel uppgick till . Exporten av jordbruksvaror och livsmedel utgör en liten del av den totala svenska varuexporten. Exportandelen har dock ökat från till . De största exportprodukter- na var spannmål, inklusive beredda spannmålsprodukter (2,), fisk och fiskprodukter (2,), drycker (1,), kött och köttvaror (1,) samt meje- riprodukter (1,). Ytterligare uppgifter om exporten redovisas i kapitel 8. Värdet av importen av jordbruksvaror och livsmedel uppgick till , se tabell 2.3 och tabell 2.4. Im- porten ökade därmed med jämfört med föregående år. än två tredjedelar av importen, dvs. , kom enligt statistiken från EU. Detta betyder dock inte nödvändigtvis att de im- porterade varorna har sitt ursprung i EU-länderna utan endast att de sänts till från ett annat EU-land. 4ABELLImport av jordbruksvaror och livsmedel åren 1992–1996, fördelat på ländergrupper, . 1) Korrigerat värde för importen från andra EU-länder för företag som inte ingår i Intrastaturvalet samt för svarsbortfall. Den redovisade importen från EU kan innehålla varor från länder utanför EU. De viktigaste länderna i den svenska importen av jordbruksvaror och livsmedel var , , , Tysk- land och . Värdet av importen från var 4,6 mil- jarder kronor, vilket motsvarade av totala import av jordbruksvaror och livsmedel. En stor del av importen från Nederlän- derna bestod av frukt och grönsaker och det är troligt att en del av den- na har sitt ursprung utanför EU. Importen från uppgick till . De nordiska länderna svarade tillsammans för av den svenska importen. De viktigaste länderna utanför EU var och samt kaffeexportörerna och . I var viktigaste handelspartners och som tillsammans exporterade jordbruksvaror och livsmedel för till . 4ABELLImport av jordbruksvaror och livsmedel –1996, fördelad på produktgrupper. 0RODUKTGRUPPER ENLIGT 3)4# Fisk-, kräft- och blötdjur m.m. Spannmål och varor därav Socker, sockervaror m.m. Kaffe, te, kakao, m.m. Oljefrön, oljehaltiga nötter 1) Korrigerat värde för importen från andra EU-länder för företag som inte ingår i Intrastaturvalet samt för svarsbortfall. Inom livsmedelssektorn fanns i enligt SCB samman- lagt närmare 340 000 personer sysselsatta. Detta utgjorde av den totala sysselsättningen.