sou · GLB3100 · 1998-01-01 00:00:00 — Kommittén har erfarit att myndighetsledningen har en beredskap för att påbörja ett arbete med dessa frågor fr.o.m. . 9.2Beaktande av vissa direktiv 9.2.1Redovisning av regionalpolitiska konsekvenser Enligt direktiven skall kommitteér och särskilda utredare i utrednings- arbetet redovisa de regionalpolitiska konsekvenserna av sina förslag (Dir. 1992:50). Kommittén har fått ett tilläggs uppdrag att redo- visa förutsättningarna för att lokalisera ledningen av myndigheten tens museer till . Kommittén har redovisat sina ställningstaganden i denna fråga i kapitel 3. 9.2.2Prövning av offentliga åtaganden Enligt direktiven skall varje kommitté bl.a. förutsättningslöst pröva om den verksamhet som utreds skall vara en offentlig angelägenhet (Dir. 1994:23). till sin karaktär är en organisationskommitté som har att lägga samman en del av en myndighet, , med anser kommittén att prövningen av om den verk- 82 Vissa övriga frågor samhet som utreds skall vara ett offentligt åtagande är gjord redan i och med att uppdraget givits. Kommittén har därför inte funnit anledning att pröva frågan ytterligare. 9.2.3Redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser Enligt direktiven skall de förslag som läggs fram av kommittér alltid föregås av en analys och innehålla en redovisning av hur de kan för- väntas påverka kvinnors respektive mäns villkor och därmed förutsätt- ningarna för jämställdhet mellan könen (Dir. 1994:124). Kommittén har tilluppgift att lägga samman med och kan på denna grund se svårigheter i att kunna redovisa hur kommitténs förslag kan förväntas påverka förutsättningarna för jämställdhet mellan könen. Kommittén har emellertid i kapitel 8.5 Jämställdhet tagit fram vissa uppgifter rörande personalen vid inklusive avseende . läggning av inom Statens försvarshistoriska museer med Statens En organisationskommitté tillkallas meduppdrag att - under förutsätt- ning av att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag - förbereda och genomföra sammanläggningen av i inom med Statens sjö- historiska museer. -dra upp riktlinjer för ställning inom Statens sjö- historiska museer, -lämna förslag till ändringar i instruktionerna för Statens försvars- historiska museer och , -lämna förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna, -vidta åtgärder för anställning av personal i , -lämna principförslag till hur samarbetet och kontakterna mellan och å ena sidan och Försvarsmakten å andra sidan skall ut- formas, -beakta möjligheterna till rationaliseringar samt i övrigt vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga. Genom en ändring i departementsförordningen (1982:1177, ändr. 1996:724) har fr.o.m. förts över från Försvarsdepartementet till . Rege- ringen har vidare i propositionen (1996/97:3) Kulturpolitik föreslagit att i inom läggs samman med fr.o.m. . har ännu inte tagit ställning till förslaget. Regeringen uppdrar åt en organisationskommitté att förbereda och genomföra sammanläggningen av i inom med . skall dra upp riktlinjer för ställning inom i enlighet med vad som an- förs i propositionen (1996/97:3) Kulturpolitik. skall lämna förslag till ändringar i förord- ningen (1990:571) med instruktion för och förordningen (1992:514) med instruktion för . skall lämna förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna för perioden - samt för inom de e konomiska ramar som anges i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 Utgiftsområde 17 Kul- tur, medier, trossamfund och fritid). skall vidta nödvändiga åtgärder för anställ- ning av personal i med beaktande av reg- lerna om övergång av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan i 6 b § i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det är angeläget att ett aktivt samarbete etableras mellan och . Vidare bör , och inom detta särskilt , uppehålla fasta och aktiva kontakter med Försvarsmakten. skall lämna principförslag till hur samarbetet och kon- takterna bör utformas. skall beakta möjligheterna till rationalise- ringar samt i övrigt vidta de andra åtgärder som bedöms nödvändiga. skall i sitt arbete särskilt beakta synpunkter från Försvarsmakten. Kommittén skall i sitt arbete beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (Dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (Dir.1994:23) samt att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (Dir.1994:124). Kommittén skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer in- formerade om arbetet och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter samt genomföra förhandlingar i enlighet med lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. skall lämna förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna. Vidare skall kommittén lämna förslag t ill ändringar i myndigheternas instruktioner. Uppdragets övriga delar skall redovisas . mittén för en sammanläggning av historiska museer med Statens sjöhis- toriska museer (Ku 1996:03) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen föreslog i proposition 1996/97:3 Kulturpolitik att Marin- museum i inom skall läggas samman med . Vid regerings- sammanträdet beslutades att t illkalla en orga- nisationskommitté med uppdrag att - under förutsättning av att skulle komma att fatta beslut i enlighet med regeringens förslag - förbereda och genomföra samman-läggningen av Marin- museum med (Dir. 1996:79). Kultur- utskottet tillstyrkte regeringens förslag. När det gäller myndighetens lokalisering konstaterade kulturutskottet i sitt betänkande (bet. 1996/97:KrU1) att såväl kulturpolitiska som regionalpolitiska skäl talar för att myndigheten skall ha sitt säte i . borde därför enligt utskottet få ett tilläggs uppdrag att redovisa förutsättningarna för att lokalisera den nya myndigheten till . Utskottet ansåg att som sin mening borde ge regeringen detta till känna. har bifallit vad utskottet hemställt (rskr. 1996/97:129). Regeringen uppdrar åt organisationskommittén att redovisa förutsätt- ningarna för att lokalisera ledningen av myndigheten sjö- historiska museer till . Denna del av utredningens arbete skall redovisas . Myndigheter m.fl. som erhållit remissen rörande förutsättningarna för att lokalisera ledningen av till och statens historiska museer /i i i län Sammanställning av svar på remissen rörande förutsättningarna för att lokalisera ledningen av till har anhållit om yttrande över remissen från följande myndigheter och institutioner: , Riksantikva- rieämbetet och statens historiska museer (i fortsättningen Riksantik- varieämbetet), , - etno- grafiska, , Stiftelsen (i fortsättningen ), Stiftelsen (i fort- sättningen ), , Försvarsmakten, , , krona/, i , i Ble- kinge län, i län, i , , , kommun, kommun, och . ansluter sig till de synpunkter om lämnas av . - , , i län och har avstått från att yttra sig. I det dagliga arbetet leds centralmuseerna som regel av någon form av ledningsgrupp, i vilken ingår m yndighetschefen, museicheferna, den administrative chefen samt ofta ytterligare personer i ledande befatt- ningar. Enligt utgörs myndighetens led- ning/ledningsgrupp av myndighetschefen, museicheferna samt kansli- chefen, som är chef för myndighetens administrativa funktion. I denna ingår ekonomi- och personaladministration, ett för , - , och Tele- museum gemensamt lönekontor samt registratur. har i remissen definierat myndighetens ledning som myndighetschefen och kansliet. Denna definition används fortsättningsvis här. 3 Allmänt om lokaliseringen anser att det är utarbetandet av den gemensamma målsättningen, ansvarsdelegeringen och resursfördelningen inom myn- digheten som kommer att vara viktigast . Genom den öppenhet för samarbete som förutsätts finnas, blir en lokalisering av ledningen till inte det avgörande. Däremot kan en sådan lokalisering eventuellt övervägas i ett senare skede, när museernas samspel klarnat ytterligare. har som ambition att med Marin- museum inom myndigheten verka för en förändring i attityderna om region kontra huvudstad med ett konstruktivt centralt och regionalt ut- byte inom det egna museiområdet. Möjligheten till påverkan i kultur- politiska frågor och om förhållandet region/centrum är inte beroende av om myndighetens chef och kansli placeras i , utan snarare av de mål man vill uppnå med sin verksamhet. i anser att det i första hand bör vara kulturpolitiska överväganden som bör avgöra var ledningen för myndigheten skall finnas. , och För- svarsmakten anser att fördelarna överväger med en bibehållen ledning för i . En lokalisering till skulle motverka möjligheterna att effektivt leda myndigheten och göra rationaliseringar. anser att myndighetsledningen skall förläggas till . skall överblicka samlingar i hela landet, driva utvecklingsarbete, medverka till att föremål visas i hela , främja internationellt utbyte m.m. I finns för- utsättningarna för att fullgöra dessa nationella krav. har fått en allt viktigare internationell kulturell roll som möjliggör bättre och tätare kulturutbyte på alla nivåer. De kontakter och sam- arbetsmöjligheter som en lokalisering av myndigheten till på ett naturligt sätt medför bör inte nedvärderas i diskussionen om led- ningens förläggning. anser inte att det föreligger några skäl för att led- ningen för lokaliseras till . och i ställer sig mycket tveksamma till en lokalisering till , bl.a. eftersom ledningen bör vara placerad där huvuddelen av verksamheten äger rum. kommun och i anser att det finns starka såväl kulturpolitiska som regionalpolitiska skäl som talar för att ledningen av den nya myndigheten skall lokaliseras till Karls- krona. Kommunen är övertygad om att kan ge de förutsätt- ningar som behövs för ledningen av de museerna. Er- farenheterna från tidigare utlokaliseringar har bl.a. inneburit rationali- seringseffekter genom att verksamheter kunnat omprövas och nyorien- teras samt kompetenshöjning genom nyanställningar med högre och bredare utbildningsnivå. kommun anser att en lokalisering av myndigheten till ligger väl i linje med det principiellt viktiga i att öka den geografiska spridningen av museala ansvars- funktioner. , /, och uttalar sitt stöd för en lokalisering av ledningen av till . 4 Ledning och samverkan , , , , i och anser syftet måste vara att skapa förutsättningar för att myndigheten skall kunna ledas så effektivt som möjligt. Ledningen bör vara lokalise- rad där den bäst kan leda hela myndigheten och upprätthålla de kon- takter, nationella och internationella, som krävs, bl.a. med andra museer inom den kulturhistoriska sektorn och Försvarsmakten. Erfarenheterna talar för att ledningen bör finnas där merparten av verksamheten finns, vilket i detta fallet är i , där av de anställda arbetar. Möjligheterna till ett effektivt yttre samarbete förefaller också vara mera gynnsamma vid en lokalisering till . och Försvarsmakten anser att den fördjupade samverkan som kommer att krävas mellan Statens sjöhisto- riska museer, och Försvarsmakten får sämre förutsättningar med en lokalisering av ledning till . Försvarsmakten förutsätter också att ett beslut om en lokalisering till inte medför någon försämring av möjligheten att bibehålla representativa sjökrigshistoriska samlingar i , vilket är väsentligt ur rekryterings-, informations- och utbildningssynpunkt. kommun anser att en myndighet i blir mer synlig än i . Samverkan och inflytandet i samhället och näringslivet blir reellt och kraftfullt i . Kommunen och pekar även på möjligheterna till internationella kon- takter och internationellt utbyte. har tidigare framhållit behovet av att staten tar ett helhetsgrepp över det totala maritima området, där det skulle vara en fördel om ges en samordnande roll. Med en placering i anser kommunen bl.a. att myndighetens nationella ansvar blir tydligare, att förståelsen för de maritima kulturhistoriska villkoren och förutsättningarna i landet blir bättre och att myndigheten blir synligare än i . står fortfarande bakom den helhetssyn på den och verksamheten bl.a. givit uttryck för i sitt remissyttrande över delbetänkande angående uppdraget att redovisa alternativ lokalisering av . Genom att nu läggs samman med anser rådet att det nationella ansvaret därmed är förtydligat. Genom den aktuella organisationen ser möjligheter till förbättrad samordning och samverkan mellan museerna. Det finns också stora möjligheter till personalutveckling, bl.a. genom utbytestjänstgöring och praktik. , och Länssty- relsen i anser att det inte kan innebära någon regional- politisk sysselsättningseffekt av betydelse att tillföra ett tiotal arbetstill- fällen i . i anser att det är angeläget att det utvecklas flera kulturella centra i landet. En placeing av myn- dighetens ledning i Karlskona är därför riktig även om sysselsättnings- tillskottet är begränsat. i anser att de tio tjänster som beräknas för ledningen och dess kansli blir ett mycket välkommet tillskott till den hårt drabbade blekingska arbetsmarknaden. kommun pekar på att omstruktureringen i näringsliv har inneburit att arbetskraftstillgången är stor och att kom- petent personal finns i det fall nyrekrytering skall ske. Ett tillskott av arbeten innebär även ny sysselsättning utöver utflyttningen. framhåller att det som ett av få kon- kreta resultat av utredning om museisamverkan kring admi- nistrativa och tekniska resurser m.m. vid de centrala museerna (Ds U 1984:10) inrättades ett gemensamt löne kontor vid även för - , och . Vid en flyttning till skulle denna samverkan upphöra och de övriga museerna skulle behöva finna andra lösningar för sin löneadministration. Detta innebär en minskad belastning på kansliet och medför att färre än tio arbetstillfällen flyttas till krona. 6 Decentralisering av kulturen kommun, /och Länsstyrel- sen i anser att en placering av myndighetsfunktionen till helt är i linje med statsmakternas intentioner rörande den nya kulturpolitiken. kommun anser att en lokalisering av myn- digheten till ligger väl i linje med det principiellt viktiga i att öka den geografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner. framhåller att även om kostna- derna blir högre och ledningsfunktionen mindre rationell finns det san- nolikt en viss psykologisk effekt i att förlägga myndighetsfunktionen till . anser att det kulturpolitiskt rätta är att myndighetens ledning får en ställning och lokalisering som ger de bästa arbets- instrumenten. De regionalpolitiska fördelar som en förläggning till skulle kunna ge kan på intet sätt berättiga den försämring av ledningsfunktionen, samordning och kontaktmöjligheter som en sådan förläggning skulle medföra. pekar på att huvuddelen av de verk- samheter som kan tänkas flyttas till inte har någon koppling till de kulturpolitiska målen, varför några sådana mål inte kan påverkas genom en flyttning. anser att det kultur- och regionalpolitiskt angelägna är att finns i i sina nya och specialbyggda lokaler och att dess verksamhet kommer att väcka intresse hos allmänheten och specialister. kommun och i framhåller att ingenstans finns en så unik koppling mellan den verksamheten och den fysiska miljön som i . Kommunens vision är att levandegöra helheten och därmed inte bara bevara utan också kunna uppleva historien i en fortfarande levande marin miljö. Det arvet är en del av karlskronabornas själ. Verksamheter kring detta erhåller uppbackning och stöd på sätt som få orter kan visa. Det kommer till uttryck genom ekonomiskt stöd och arbetskraft. Det nya invigs . Därmed betonas ytterligare naturliga tradition och samlingarnas betydelse. Vid finns en samlad kompetens och en obruten tradition av marint arbete . anser att det rimligen bör vara av betydande värde för myndigheten att kunna verka i en levandemarin-maritim miljö. kommun, /och Länsstyrel- sen i framhåller att högskolan profilerat sig mot området tillämpad IT och därför kan vara en viktig samverkanspart i utveck- lingen av virtuella miljöer som ger helt nya förutsättningar för museerna att visa föremål som finns utställda på andra orter. Kommunen framhåller också att IT-företagen i ger staden en utveck- lingskraft som även gagnar utvecklingen av de museerna. i och i pekar på att ledningen för myndigheten bör vara kvar i om en flyttning skulle innebära att museets förmåga och möjligheter att utveckla en marinarkeologisk utbildning och forskning i samarbete med och skulle försvåras. erfarenheter är att det finns fördelar ur styr- ningssynvinkel att ha ekonomiska och administrativa funktioner nära verksamheten. Om myndighetens kanslifunktioner skulle lokaliseras till bedömer ämbetet i likhet med att det totalt kommer att behövas utökade resurser, eftersom de två museerna i behöver ha kvar vissa funktioner. En lokalisering till kommer därför snarare att innebära ett utökat resursbehov, än ge möjlighet till rationaliseringar. vill fästa uppmärksamheten på att staten har dis- ponibla lokaler i och kommun framhåller att den pågående omstruktureringen av försvaret innebär att det finns lediga lokaler i marin historisk miljö centralt placerade på Trossö. är berett att diskutera en lokalmässig samverkan med ledningen för . pekar på att det inte kan uteslutas att myndighetschefen vid en lokalisering till måste tillbringa så mycket tid i att det ställer krav på kontorsutrymme både i och . och kommun pekar på att kommunikationerna med är väl utbyggda bl.a. med dagliga flygförbindelser med och och dagliga tågför- bindelser med , och . Statens försvarshisto- riska museer konstaterar dock att resor som företas mellan och tar en halv arbetsdag i anspråk med flyg och huvuddelen av en arbetsdag med tåg. Det är därför av vikt att planera resorna rationellt och så att disponibel tid kan användas effektivt. och pekar på att en lokalisering av ledningen till skulle innebära en inte ovä- sentlig fördyring av arbetet, bl.a. beroende på anskaffning av nya lokaler och resekostnaderna. Även anser att en lokalisering till ytterligare kommer att öka lokalkostnaderna. pekar på att en flyttning av ledning och kansli skulle innebära att den nuvarande kost- nadseffektiva samverkan vad gäller lönehanteringen upphör med åtföl- jande kostnadsstegringar för som följd. Förslag till instruktion för Statens försvars- historiska museer 1 § har till uppgift att främja kun- skapen om det svenska försvarets verksamhet och utveckling samt sprida kunskap om försvaret i äldre tider och om försvarets roll i sam- hällsutvecklingen. I myndigheten ingår och Flygvapenmuseum samt . I fråga om sjöförsvaret skall myndigheten i lämplig omfattning sam- råda med . 2 § Myndigheten skall särskilt 1.vårda, förteckna och vetenskapligt bearbeta och genom nyförvärv berika de samlingar som haranförtrotts myndigheten, 2.hålla ett urval av samlingarna tillgängligt för allmänheten samt driva och stödja utställningsverksamhet och annan pedagogisk verk- samhet, 3.förteckna och vetenskapligt bearbeta samlingar av militär eller kulturhistorisk art inom myndigheter som bedriver militär verksamhet, öva tillsyn över sådana samlingar samt stödja andra samlingar av militär art i , 4.främja studier och bedriva forskning i ämnen som tillhör verk- samhetsområdet. 3 § Myndigheten skall även handlägga frågor som rör traditioner, tra- ditionsvård och liknande ärenden på det militära området. 4 § Vid fullgörandet av de uppgifter som anges i 2 § 2 får m yndigheten i lämplig omfattningavgiftsbelägga verksamheten. Myndigheten får ta betalt för depositioner av föremål ur samlingarna enligt grunder som myndigheten föreskriver efter samråd med . 5 § Utöver de uppgifter som m yndigheten har enligt 1 och 2 §§ får myndigheten åta sig att utföra undersökningar, utredningar och andra uppdrag åt m yndigheter och enskilda. För uppdragsverksamheten får myndigheten ta ut ersättning motsvarande kostnaderna för verksamheten. 6 § Verksförordningen (1995:1332) skall t illämpas på Statens för- svarshistoriska museer med undantag av 4 § andra stycket, 14, 17, 19- 20, 30 och 32 §§. 7 § Överintendenten är chef för myndigheten. 8 § består av högst nio ledamöter, överinten- denten medräknad. En av ledamöterna är ordförande och en vice ordfö- rande. Styrelsen är beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna, bland dem överintendenten, är närvarande. Styrelsen utser vice ordförande. 9 § Vid myndigheten utgör vardera museet en enhet under ledning av en museichef. Myndigheten har ett centralt kansli som lyder under överintendenten. Myndigheten bestämmer i övrigt sin organisation. skall fullgöra de uppgifter inom myndigheten som rör lantförsvaret och statens trofésamling. Flygvapenmuseum skall fullgöra de uppgifter inom myndigheten som rör luftförsvaret. 12 § skall fullgöra de uppgifter inom myn- digheten som rör militära traditioner. I ingår tre ledamöter utsedda av För- svarsmakten, en ledamot utsedd av samt statsheraldikern vid . Överintendendenten är ordförande i nämnden. 13 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall t illämpas på . 14 § Utöver vad som anges i 13 § i verksförordningen (1995:1322) skall styrelsen besluta i sådana personalfrågor som anges i 19 § andra stycket verksförordningen. 15 § När chefen för en enhet inte är i tjänst eller i övrigt har förhinder sköts chefens uppgifter av den tjänsteman som överintendenten be- stämmer. 16 § Överintendenten anställs genom beslut av regeringen. Museichefer anställs genom beslut av regeringen. Andra anställningar beslutas av myndigheten. Motivering till förslaget till instruktion för 1 § Målsättningen i första stycket är oförändrad i förhållande till 1 § i den nuvarande instruktionen. Texten är anpassad till andra instruktioner inom område. Uppgifterna i den nuvarande in- struktionen att samla, bevara och bearbeta samlingarna har förts till 2 § 1 och 2 § 3 samt att främja studier och bedriva forskning till 2 § 4. Andra stycket är nytt, men finns i instruktionerna för andra central- museer. Museernas och Försvarets traditionsnämnds uppgifter finns beskrivna i 10 - 12 §§. Regeringen har i propositionen (1996/97:3) Kulturpolitik förutsatt att ett aktivt samarbete etableras mellan och , för att såväl försvar som sjöfart skall kunna dokumenteras och skildras på ett heltäckande sätt. Av propositionen framgår vidare att som skall utföra tillsyn och rådgivning mot förbands- och vapenslags- museer samt specialsamlingar inom Försvarsmakten i sin helhet, vad gäller marinen dock i samråd med . Mot bakgrund härav föreslår kommittén att paragrafen får ett nytt tredje stycke av vilket framgår att myndigheten beträffande sjöförsvaret i lämplig omfattning skall samråda med . Innehållet korresponderar med bestämmelserna i 3 § i den föreslagna instruktionen för . Begreppet sjöförsvaret används här - i likhet med i förslaget till instruktion för Statens sjöhis- toriska museer - då det kan anses ha en vidare innebörd än marinen. 2 § Denna paragraf finns inte i den nuvarande instruktionen, men har införts här då den finns i instruktionerna för övriga centralmuseer. 2 § 1 Här finns delar av de uppgifter som finns i 1 § i den nuvarande instruktionen. 2 § 3 I flertalet instruktioner för centralmuseerna lyder momentet 3: lämna information, råd och annan hjälp åt regionala och lokala museer i mån av möjlighet och tillgång på medel. Kommittén föreslår att momentet i stället formuleras med utgångspunkt i 2 § 3 i Statens konstmuseers instruktion (1992:514). Genom skrivningen förteckna och vetenskapligt bearbeta samlingar av militär eller kulturhistorisk art inom myndigheter som bedriver militär verksamhet ges stöd för att även i fortsättningen kunna arbeta med ett samlat perspektiv på försvarets historiska utveckling samt vidmakthålla förankring och legitimitet till Försvarsmakten, vilket regeringen framhållit som en betydelsefull uppgift i propositionen 1996/97:3 Kulturpolitik. Texten korresponderar mot 2 § i den nuvarande instruktionen. 2 § 4 Här finns delar av de uppgifter som finns i nuvarande 1 §. 3 § Innehållet i denna paragraf motsvarar 2 §, andra stycket i den nuvarande instruktionen. 4 § Första stycket motsvarar 4 § i den nuvarande instruktionen. Den föreslagna skrivningen finns i andra instruktioner för centralmuseerna. Andra stycket motsvarar 4 §, andra stycket i den nuvarande instruk- tionen.