sou · GLB368 · 1998-01-01 00:00:00 — Däremot är var och en som förfogar över ett kabelnät skyldig att utan ersättning förmedla de marksända kanalerna SVT1, SVT2 och TV4. Regelverket och kabelbolagens rättsliga ställning beskrivs närmare i kapitel 7. En officiell sammanställning över hur många som har kabel-TV i har inte gjorts . Den upprättades då av den tidigare tillståndsmyndig- heten inom området, , vilken upphörde . SOU 1997: 68 var 1 727 327 hushåll anslutna till kabel- eller satellit-TV. Av dessa kunde 1 577 295 nås av satellitsändningar. var 1 783 000 hushåll (av alla hushåll i landet) anslut- na till något kabel-TV-nät enligt den basundersökning det branschägda pu- blikundersökningsföretaget /utförde –. var 371 000 hushåll (av alla hushåll i landet) anslutna till en centralantennanläggning för mottagning av mark-TV-kanaler. Totalt var alltså av landets hushåll anslutna till olika kabel- eller centralantennät. Upp- gifterna är insamlade i samband med den årliga uppdatering av svenskarnas innehav av TV-utrustning och TV-kanaler som MMS/gör genom personliga intervjuer i cirka 6 000 hushåll. En uppskattning, byggd på inhämtade uppgifter från kabelföretag och branschorganisationer, visar att cirka 600 000 personer valt sådana anslut- ningsformer att de bara har tillgång till de svenska huvudkanalerna SVT1, SVT2 och TV4. (Av dessa erhåller dock cirka 400 000 personer även sa- tellitkanalen utan tilläggskostnad i ett kabel-TV-företags nät.) av hushållen hade en privat parabol. hade av hushållen tillgång till en samägd parabolantenn. Totalt uppgick antalet hushåll med satellit-TV eller kabel-TV i någon form till . Tabell 2:1 är en sammanställning av hela befolkningens (mellan 3–) innehav av TV-kanaler i bostaden . Som denna visar har – utöver Kanal , och – de svenskspråkiga satellitkanalerna TV3, Femman, TV6 och Z-TV samt de utländska Eurosport och MTV den största utbred- ningen. Samtliga dessa kanaler ingår också utan tilläggskostnad i det största kabel-TV-företagets, Kabel-TV:s grundutbud. För rätten att sända dessa program behöver inte betala ersättning. De nordiska grann- ländernas allmän-TV-kanaler ingår vanligen inte i grundutbudet; två av de fyra största kabel-TV-företagen erbjuder praktiskt taget inga nordiska grann- landskanaler till sina kunder. Därav följer den låga täckningsprocenten för de danska, finska och norska programmen enligt de utbrutna siffrorna i tabell 2:2. Denna tabell, liksom tabell 2:1 är baserad på MMS/basunder- sökning . Siffrorna avser satellit-TV, kabel-TV och gränstittan- de på grannländernas marksända kanaler. De intervjuade har själva fått upp- ge vilka kanaler man haft tillgång till. Innehav av TV-kanaler i bostaden i hela TV-befolkningen 3–99 FTV (finsk) TVE (Spansk) SOU 1997: 68 MTV 3 (finsk) Kanal (dansk) Källa: MMS/som genomfördes 19 augusti-11 De svenska TV-tittarnas tillgång till de nordiska grannländernas TV-kanaler . FTV (kombinerade finska Källa: MMS/basundersökning . Som jämförelse kan nämnas att de svenska kanalerna Kanal och – enligt en sammanställning i Nordisk Medie Nyt 4/1996 – kan ses av av totalbefolkningen i och av 51 resp. av danskarna. ländarna har tillgång till den redigerade svenska kanalen som har beteck- ningen TV4 i och som består av direktöverförda program från Ka- nal 1 och . Däremot uppger sig av den svenska befolkningen kunna se den redigerade finska kanalen (FTV), eftersom denna enbart i Stor- sänds via marknätet – med vidaredistribution till en del kabelnät – samt i övriga landet endast i 24 av Kabel-TV:s nät, mot extra avgift. Danskarna, finländarna och norrmännen kan alltså i stor utsträckning följa de svenska TV-programmen, medan en betydligt mindre andel svenskar kan se TV-programmen från de närmaste grannländerna. Med det femte nordiska landet, , förekommer inget programutbyte via satellit i vare sig ena eller andra riktningen. Det klart största företaget i branschen är (f.d. Svenska Kabel- TV) med 1 292 000 anslutna hushåll, vilket motsvarar en marknadsandel av . Därnäst följer Kabelvision med 460 000 hushåll (), StjärnTV med 217 000 (), on 190 000 (), medan övriga mindre kabelnät tillsammans når 61 000 hushåll (). Företagen samverkar i , en intresseförening som tillvaratar kabeloperatörernas intressen ur upphovsrättsliga och andra aspekter och verkar för sammanhållning i gemensamma frågor. Vad gäller kostnader för verksamheten har inget av kabelbolagen uppgivit vilka kostnader de har för rätten att sända de program som finns i näten. (som från starten till 1991 hette , och 1992–1996 Svenska ) är ett helägt dotterbolag till statligt ägda (f.d. ). har två huvudgrenar: Info- Media och . är en juridisk enhet med huvudkontor i . Telias kabel-TV-nät omfattade 1 292 000 hushåll, vilket motsvarar av alla hushåll i . Det är näst största. Abonnenterna är spridda över hela landet. I , och har sitt största enskilda nät med cirka 200 000 hushåll. Före- tagets olika nät i omfattar tillsammans cirka 250 000 abon- SOU 1997: 68 Av närmare 1,3 miljoner hushåll är 1,1 miljoner sammankopplade i ett fiberoptiskt nät. har två anslutningsformer. Dels individuella avtal med cirka 100 000 hushåll. Dels avtal med olika fastighetsägare, till vilka Kabel- TV levererar programinnehållet via ett signalpaket. tar betalt för en teknisk servicekostnad, , dvs. I detta pris ingår också Kabel-TV:s grundutbud. Kabel-TV:s grundutbud består av tio kanaler, fyra fasta kanaler, de s.k. must carry-kanalerna SVT1, SVT2, TV4 samt lokalkanalen. Därtill upp till sex rörliga kanaler, som inte är belagda med ytterligare någon program- avgift för abonnenterna. Vilka de rörliga kanalerna är kan variera från ort till ort, men på de allra flesta håll är dessa : TV3, kanal fem, TV6, , MTV och Z-TV. För ingen av dessa sex rörliga kanaler betalar någon upphovsrättsavgift. Om någon TV- kanal i grundutbudet tas bort ersätts den av en annan så att antalet bibehålls. Så skedde på många håll /97, då den franska kanalen ersattes av TV6. I de flesta nät distribuerar ytterligare några okodade kana- ler i grundutbudet utan extra kostnad. Dessa kanaler kan bytas ut eller tas bort utan att ersättas med andra kanaler. En av dessa extrakanaler är Kabel- TV:s egen informationskanal, TV9. På vissa orter distribueras av tradition – som det uttrycks i företagets in- formationsmaterial – någon eller några av de nordiska kanalerna i grundutbu- det eller som extra kanal. Då tillkommer en upphovsrättsavgift som fastig- hetsägarna åtagit sig att inkassera via hyran och som 1997 är och för två nordiska kanaler (samma pris för en kanal). På dessa orter kan Kabel-TV:s grundutbud därmed bli något dyrare . I , där norsk TV ingår, kostar t.ex. grundutbudet eller . Övriga kanaler är placerade i Telias Kabel-TV:s betal-TV-utbud. För att ta in dessa krävs en särskild dekoder. säljer ett baspaket med fem betal-TV-kanaler – där dekodern ingår – till en kostnad av 69 kro- nor/månad. Den som därmed disponerar en dekoder kan teckna abonnemang på något av Kabel-TV:s övriga betal-TV-paket, TV-mix eller Euro- mix eller prenumerera på något av de filmpaket som också saluför. I det s.k. baspaketet ingår TV, den kanal som främst riktar sig till finskspråkiga invandrare (se avsnitt 1.4). På några få orter erbjuds också danska och norska kanaler i betal-TV-utbudet. De kostar då väsentligt mer än om de ingår i det ovan beskrivna grundutbudet. Priset är 1997: per månad och kanal. Har man inte redan ett baspaket med dekoder tillkommer /månad. inriktar sig alltmer på att skapa interaktiva, TV-baserade tjänster. Permanent verksamhet eller försök har bl.a. inletts med olika beställ- TV-tjänster, selektiv TV-reklam och Internet via kabel-TV-nätet. Kabel- TV förbereder också en snar övergång från analog till digital teknologi. Företaget redovisade efter avskrivningar och finansnetto en vinst på . Räntabiliteten på det sysselsatta kapitalet var . Rörelsens intäkter uppgick till 575 miljoner, kostnaderna till 392 miljoner och avskrivningarna till 119 miljoner. Företaget lämnade ett koncernbidrag på 38 miljoner. Resultatet var 12 miljoner bättre än 1994. Detta förklaras i årsredo- visningen av lägre avskrivningar genom att en del anläggningar färdigav- skrivits. De totala intäkterna minskade däremot med 10 miljoner . Minskningen ligger framför allt på betal-TV-sidan; däremot ökade intäkterna inom grundutbudet. Antalet anställda uppgick till 224. Kabelvision är ett helägt dotterbolag till AB, som ingår i Stenbecksfären. och tillsammans med Formator – ett dotterföretag 410 000 hushåll är anslutna till Kabelvision. av kundkretsen utgörs av är en organisation för kommunägda bostadsföretag. Kabelvisions grundpaket består av SVT1, SVT2, TV3, TV4 och den obli- De kunder som bara har detta betalar ingen extra pro- TV3 ingår i detta utbud . Kabelvisions huvudpaket, "pluspaketet", kostar och kräver en dekoder, som Kabelvision tillhandahåller. Bara de som har pluspaketet kan köpa Kabelvisions övriga tilläggspaket. Enligt Kabelvisions ledning sker kundinflytandet genom det kabel-TV-råd I detta ingår de mer intresserade bostadsföretagens VD:ar. Nya kanaler testas då och då, bl.a. gjordes ett prov med NRK bland 1 000 SOU 1997: 68 abonnenter, utspridda över hela landet . Ingen nordisk grannlandskanal finns dock bland de totalt 30 kanalerna i Kabelvisions grundutbud eller betal-TV-utbud. Kabelvision förbereder nya tjänster i sina nätverk, bl.a. Internet-uppkopp- ling. Företaget arbetar med att bygga samman nätverken i till ett integrerat kabel-TV-nätverk förberett för elektroniska tjänster. Företaget redovisade 1995 en förlust på , dock var det operativa resultatet plus . Det har förbättrats successivt , då det var minus . Intäkterna från själva kabel-TV-verksamheten har de facto minskat, från 1992 till 1995. har företaget investerat 1,8 miljarder. Kabelvision håller på att koncentrera verksamheten till större enheter. hade man 160 000 hushåll uppdelade på 2 000 nät. Per- sonalstyrkan har –1997 minskat från cirka 500 till cirka 200 personer. StjärnTV-nätet startade och ägdes av kom- mun. Då köptes företaget av , som ingår i en koncern vars moderbolag är . 217 000 hushåll i är anslutna till StjärnTV-nätet. Dessa är koncentrerade till . Inom är Stjärn- TV det största kabel-TV-företaget räknat i antalet hushåll. De allmännyttiga bostadsföretagen i byggde upp StjärnTV med syfte att erbjuda kabel-TV till de egna hyresgästerna. samverkar StjärnTV även med privata fastighetsägare. utgör dessa ungefär hälften av de anslutna hushållen. När företaget etablerades uttalades att de som inte ville ha satellit-TV i sina nät skulle slippa. Cirka 95 000 av StjärnTV:s abonnenter nöjer sig också med SVT1, SVT2, TV4 och den obligatoriska lokalkanalen. För denna tjänst utgår enbart tekniska distributionskostnader, inga programkostnader. Däremot betalar StjärnTV:s övriga cirka 120 000 abonnenter varierande belopp för att få tillgång till något (några) av StjärnTV:s tre utbud: Bas- utbudet med 14 kanaler inkl. must carry-kanalerna, vilket kostar 109 kro- nor/månad, Kompletta Basutbudet med sex kanaler som kostar 59 kro– nor/månad samt International med nio kanaler för /månad. Grundutbudet för måste alltid ingå. Man kan alltså inte enbart köpa något av de andra utbuden. Kompletta Basutbudet har cirka 30 000 abonnenter, International med främst invandrarkanaler cirka 8 000. Totalt tillhandahåller StjärnTV 30 kanaler, inklusive företagets egen infor- mationskanal. Fler har man inte kapacitet att förmedla. Inga nordiska kanaler, förutom den upphovsrättsligt kostnadsfria finska kanalen (se 1:4), ingår bland de 30. StjärnTV säger sig också göra årliga tittarundersökningar, i vilka ett antal abonnenter utfrågas om tittarvanor och kanalpreferenser. I dessa frekvens- och uppskattningsmätningar ställs också frågan om abonnenterna önskar yt- terligare någon kanal, dvs. ett öppet svarsalternativ utan exemplifiering. Abonnenterna tillfrågas alltså inte direkt om man är intresserad av t.ex. norska eller danska kanaler. Vid dessa undersökningar har, enligt företaget, framkommit önskemål om polska, turkiska m.fl. invandrarkanaler, vilka StjärnTV delvis tillgodosett genom att placera dessa i det internationella programpaketet. Denna tjänst är dock ganska dyr för t.ex. en turkisk invand- rare, som dels får betala /månaden för den internationella kanalen plus obligatoriska för basutbudet, alltså . Det går, som ovan påpekats, inte att prenumerera på enbart en kanal, även om man bara är intresserad av just denna, utan man måste köpa hela programpaketet. StjärnTV gör också marknadsbedömningar med befolknings- och in- vandringsstatistiken som grund. De norska och danska hushållen i bedöms av företagsledningen som en mindre viktig kundkrets; många in- vandrargrupper är större och därför intressantare för StjärnTV. Den nordiska språk- och kulturgemenskapen anses i detta hänseende vara av mindre be- tydelse. StjärnTV planerade redan från början för avancerade tjänster i nätverket, främst brand- och inbrottslarm. Därför ansågs det viktigt att varje hushåll hade en individuell kanal och att det fanns en returkanal. Nätet fick formen av en stjärna och blev därmed tidigt ovanligt väl anpassat för framtida interaktiva Rörelsens intäkter var –(OBS fem kvar- tal): 298,8 miljoner och kostnaderna 177,5 miljoner. Rörelseresultat före avskrivning: 121,3 miljoner. Efter avskrivningar på 37,6 miljoner redovisades ett rörelseresultat på 84 miljoner. SOU 1997: 68 59,3 miljoner som koncernbidrag till ägarna. Resultat före skatt: 29,1 miljoner. För redovisades ett resultat på 52,9 miljoner. har 65 anställda. on (SOL) ägs av investmentbo- laget , som då övertog 75 %-iga ägarandel. Företaget har sitt ursprung i , som 1984 började erbjuda konsulttjänster för kabel-TV-utbyggnad. Ur den verksamheten föddes on 1986. bostadsrättsföreningar utgör 25–av SOL-näten. SOL har 130 nät/huvudcentraler. Nätens storlek varierar från 35 hushåll till 55 000. Det sistnämnda nätet finns i , där SOL har sin starkaste posi- tion. Cirka 190 000 hushåll är anslutna till SOL:s olika nät. on anger företagets motto till Äg själv – bestäm själv. Huvud- parten av SOL:s kunder är bostadsrättsföreningar, andra föreningar eller företag, vilka äger sina nät och påverkar eller bestämmer innehållet i dessa genom särskilda programråd. SOL fungerar som leverantör av skräddarsydda kanalutbud. SOL uppger att man äger de nät kunderna inte vill äga. Det är möjligt för de enskilda hushållen att enbart ansluta sig till basutbudet med SVT1, SVT2, TV4 och den eventuella lokala kanalen. av abon- nenterna gör detta, medan abonnerar på tilläggsutbudet, som består av 15–20 kanaler och som har skiftande sammansättning på de olika orterna. Genomsnittspriset för tilläggsutbudet är . För att ta emot tilläggsutbudet behövs ingen dekoder. Norsk TV (NRK 1) finns i sam- manlagt 28 000 av SOL:s hushåll, dansk i 87 000 SOL-hushåll. Utöver basutbudet och tilläggsutbudet kan SOL-abonnenterna också pre- numerera på filmkanalerna FilmNet 1, FilmNet 2 och TV1000 mot en sär- skild avgift. Filmkanalerna hyr i så fall också ut dekodrar. SOL har i likhet med övriga kabelföretag som ambition att tillföra näten nya program och tjänster, bl.a. Internet. Företagets intäkter uppgick till 140,7 miljoner, varav 110 miljo- ner utgjorde försäljningsintäkter (en ökning med cirka 10 miljo- 28 ner). Kostnaderna uppgick till 122,5 miljoner. Rörelseresultatet före av- skrivningar var 18,2 miljoner. Efter avskrivningar och finansnetto redovisa- des ett nollresultat. SOL har 28 anställda. 2.4 Sammanfattning och slutsatser Över hälften av de svenska hushållen, , har möjlighet att ta emot TV-program via kabel- eller centralantennanläggningar. Den övervägande delen av dessa har tillgång till ett varierande utbud av svenska och utländska satellitkanaler. I cirka en fjärdedel av kabel-TV-hushållen har man dock valt att begränsa sig till de kanaler som enligt lagen måste finnas i alla nät, SVT1, SVT2, TV4 och den eventuella lokala kanalen. Priset för de olika tilläggsut- buden varierar beroende på innehåll, omfattning och de olika bolagens kon- cept. Marknaden domineras av fyra olika företag, varav ett, , är större än alla andra tillsammans. har nästan 1,3 miljoner an- slutna hushåll. Det motsvarar en tredjedel av alla svenska bostäder. Övriga större företag är Kabelvision (460 000 hushåll), StjärnTV (217 000) och on (190 000). Kabel-TV:s grundutbud skiljer sig från de övriga företagens genom att minst tio kanaler (de fyra obligatoriska och sex satellitkanaler) ingår i detta. I övriga företags basutbud finns enbart de fyra obligatoriska SVT1, SVT2, TV4 och lokalkanalen samt i Kabelvisions fall även TV3. För att kunna ta emot Kabel-TV:s och Kabelvisions tilläggsutbud krävs dekodrar, medan StjärnTV och on levererar sina tilläggs- paket till alla abonnenter som valt att ansluta sig eller anslutits via fastighets- ägaren till dessa. De olika företagens totala utbud omfattar mellan 30 och 40 kanaler. Utöver SVT1, SVT2 och TV4 har de svenskspråkiga satellitkanalerna TV3, kanal fem, TV6 och Z-TV samt de utländska Eurosport och MTV den största utbredningen. Dessa kanaler ingår vanligen i Kabel-TV:s grundutbud. Det gör däremot inte – annat än i gränstrakterna – de nordiska grannländernas allmän-TV-kanaler. Två av de andra fyra stora kabel-TV-företagen saknar praktiskt taget nordiska kanaler. Detta gör att bara en mycket liten del av befolkning har tillgång till TV-program från grannländerna. Dansk kan ses av av svenskarna, norska NRK av och finska kanaler av , medan av befolkningen i grannländerna har till- gång till de svenska huvudkanalerna. Konsumentinflytandet över utbudet är synnerligen begränsat. Kabel-TV- företagen bestämmer i allt väsentligt över utbudet från främst kommersiella utgångspunkter. SOU 1997: 68 I en broschyr från heter det: Valfriheten är kabel-TV:s största tillgång. I kabel-TV finns möjligheten att hitta sitt favoritprogram för stunden, vare sig det är ett enkelt underhållnings- program, ett kulturprogram av yppersta klass, en sportsändning, en långfilm eller ett nyhetsmagasin. Allt finns i kabel-TV:s jättelika utbud för den som ger sig tid att söka godbitarna. Som ovan framgått är denna valfrihet när det gäller nordiska program i praktiken minimal. En annan slutsats är att kabel-TV-marknaden i är mättad. Kabel- TV-anslutningen har minskat. Det framgår också av de olika företagens ekonomiska redovisningar, där intäkterna från själva kabel- TV-verksamheten stagnerat eller t.o.m. i ett par fall minskat. Den expansion som branschen hoppas på, för att få utdelning på de cirka 10 miljarder i in- vesteringar (som enligt gjorts under ett drygt decen- nium) ligger inom den interaktiva sektorn och de nya tjänster kabel-TV- företagen här hoppas kunna erbjuda. De fyra största kabel-TV-företagens programutbud och priser. Inga programkostnader utgår för grundutbuden, däremot varierande tekniska servicekostnader SVT1, SVT2, TV4, SVT1, SVT2, TV4, SVT1, SVT2, TV4, SVT1, SVT2, TV4, , TV3, kanal fem, , Z-TV, Eurosport, MTV, TV9 (Telias infokanal) + ev. andra kanaler, varav dansk/norsk TV på vissa orter mot ca /mån i Kostnad: ca /mån Kostnad: /mån Kostnad: /mån Kostnad: /mån 15-20 kanaler, lokala va- Bio hemma, , , ZTV, CNN, BBC TV3, kanal fen, TV6, TV, Sci Fi, world, Femman, Z-TV, MTV, CNN, ) TV3, kanal Supersport, Cartoon, fem, Discovery, , MTV, Discovery, TNT, Eurosport, CNN, MTV, NBC Super Channel, BBC world, Z-TV, Kostnad: /mån NRK, BBC Prime, CNN, BBC Prime, CMT, Super Channel, Discovery, CMT, TNT, Kostnad: /mån Kostnad: /mån (fransk) TV Bosnia, RTS Nordic TCC, NBC Super News, BBC Prime, Prime, SciFi, MCM Nuzzik, TNT Cartoon /mån (TV Mix + Kostnad: /mån Euromix (mån) Horizont (rysk), ET 1, Raiuno, BBC Prime Tre valfria kanaler ur (grekisk), TV Croate, TVE (spansk), ZDF, TV TRT (turkisk), 5 (fransk) (fransk), TV , Dansk/norsk TV (spansk), MBC (arabisk) /kanal/månad (Vissa orter) Kotnad: /mån Kostnad: /mån Kostnad: /mån Kostnad: 198/mån Kostnad: /mån Kostnad: /mån Kostnad: /mån SOU 1997: 68 i , och har utvecklats på ungefär samma sätt som i . Det har främst varit fråga om att ta emot satellitsändningar, även om den lokala programverksamheten varit något mer omfattande i de Kabelnäten byggdes ut från början eller mitten av . har en mättnad nåtts. Det femte nordiska landet, , har inga kabel-TV-nät och lämnas där- hän i nedanstående ländergenomgång. Den kommer att bli mest omfattande vad gäller , eftersom de norska förhållandena är speciellt intressanta med hänsyn till utredningens uppdrag. En stor del av de danska hushållen kunde ta emot svensk och/eller tysk TV via speciellt riktade antenner. och parabolanläggningarna började byggas ut i snabb takt har andelen hushåll, som kan ta emot satellit-TV fem- dubblats, från till , vilket i absoluta tal motsvarar cirka 1,3 miljoner hushåll. Tillstånd till kabelsändningar ges bara till post- och teleorganisationer, ideella antennföreningar, kommuner och ägare av flerfamiljsfastigheter. förmedlingsplikt finns innebärande att TV-programmen från och danska måste kunna erbjudas. Om kabelnätet har minst åtta TV-ka- naler måste också en lokal TV-kanal ingå (förutsatt att en sådan finns i områ- Lagen föreskriver formellt att det skall finnas möjlighet till individuella val, men lagen har begränsad effekt, eftersom tekniken inte existerar för att den skall kunna tillämpas fullt ut. För att konsumenterna skall ha ett så stort inflytande som möjligt över programinnehållet finns dock vissa bestämmelser. Enklast är det när kabel- nätet ägs av abonnenterna själva. Då kan dessa i demokratisk ordning fritt välja vilka program de vill utöver de förmedlingspliktiga kanalerna. SOU 1997: 68 belnätet inte ägs av abonnenterna måste nätägaren tillförsäkra konsumenterna inflytande över både programval och ändringar i detta. Nätägaren har dock bara plikt att följa abonnenternas önskemål om ändringar i programsamman- sättningen en gång . Abonnenterna måste då också stå för de kostnader som dessa ändringar föranleder. Konsumentinflytandet kan ske via föreningar eller valda representanter i bostadsområdena. I regelverket finns även en vägledning om hur själva omröstningsproceduren skall gå till, för att garantera att de TV-program som en majoritet av abonnenterna i första hand vill se, verkligen läggs ut i näten. dominerar den danska marknaden, Tele med cirka 740 000 abonnenter och Stofa med cirka 500 000 abonnenter. Tele har sin största spridning i och Stofa i övriga landet med de största näten i Aarhus, Aalborg och . Tele är en del av , vars his- toria och struktur närmast motsvarar i . Den har sitt ursprung i det statsägda danska . Affärsområdet står för () av Tele Danmark-koncernens omsätt- ning. Stofa ägs sedan av den svenska , som då förvärvade aktiemajoriteten av ett amerikanskt företag. Övriga delägare är Politiken, Gruppen och GN Store Nord. I gäller två huvudalternativ för Tele Kabel- TV:s abonnenter: ett grundutbud, lille pakken, med 8 kanaler och ett till- läggsutbud, store pakken med 32 kanaler. Svenska och tyska kanaler finns också oftast med i den lille pakken. Stofa-abonnenterna kan välja mellan tre programpaket, ett grundutbud med enbart de danska must carry-kanalerna, ett tilläggsutbud med bl.a. svenska, tyska och norska program och ett tredje ut- bud med mest utomnordiska kanaler. Tabell 3:1 visar penetrationen – dvs. tillgången till de olika TV-kanalerna – uttryckt i procent av hela danska befolkningen (alltså även dem som inte har kabel-TV eller enbart parabolantenner). Som synes har svensk TV och tysk TV den starkaste positionen utöver de danska kanalerna. NRK har ungefär lika stor spridning som de populäraste engelskspråkiga kanalerna. De betal-TV-kanaler som kräver särskild utrustning i form av programkort och/eller dekodrar kan i tas emot i sammanlagt cirka 150 000 hushåll. De populäraste betal-TV-kanalerna är Filmnet och TV1000. De mest utbredda tv-kanalerna i (via kabel, satellit eller marknät). RTL+ (tysk) ZDF (tysk) NDR (tysk) Källa: Gallup A/S.