sou · GLB360 · 1998-01-01 00:00:00 — De nya kanalerna kommer att visas i alla digitala system, dvs. både i marknät, kabelnät och via satellit. BBC har en generell rätt att ta lån, en möjlighet som inte utnytt- jats för deltagande i de kommersiella verksamheterna. väntas BBC -Flextech-paketet starta med föl- jande kanaler: ·Showcase - underhållning från BBC-arkiv ·Horizons - dokumentärer, fakta ur BBC-arkiv ·Style - fritid, lifestyle ·Arena - kultur, musik, teater, konst ·Learning - utbildning för familjen ·Sports - underhållning, sportreportage live från arenor runt om i landet ·One-TV - det bästa i BBC Radio 1 i form av musikvideor, in- tervjuer, evenemang ·BBC Catch-Up TV - ännu en chans att se BBC-program för den som missade sändningen Några av kanalerna som omfattar planeras att finansieras med reklamintäkter. Dessa får inte använda BBC:s namn och varumärke. Övriga kanaler blir betalkanaler och där finns BBC:s namn med. Alla BBC:s program visas alltid först i BBC1 eller BBC2 och först därefter i betal-TV. Kanlerna kommer också att finnas kvar under BBC:s redaktionella kontroll och presentatio- nen av programmen liksom programmens framtoning kommer att skilja ut dem som BBC-program, vilket anses vara en kommersiell fördel. har preliminärt aviserat en filmkanal som en del av utbudet i den andra multiplexen, som reserverats för ITV (BBC har tilldelats den första). Kanalen skulle i så fall som betaltjänst dra nytta av sin omfattande filmkatalog som inte exploaterats på marknaden utanför kanalen. Kulturministern i har uppmanat Télévision (FT) att sätta i gång verksamheter som oberoende av licensmedel vidgar företagets serviceutbud. äger av aktierna i par Satellite (TPS), en digital betal-TV-tjänst som konkurrerar med Canal Canalsatellite och AB Sat, ett dotterbolag till . Télévision hade till en början för avsikt att gå in med en ägarandel på , men fick av finansiella skäl avstå en andel på till . Övriga deltagare i projektet är TF1, CLT M6 och kabelgruppen Lyonnaise des Eaux. Sändningar- na startade . Utbudet består av två separata paket: TPS Thématique (innehåller bl.a. Eurosport, Festival, TV5 rese- kanal, tecknade serier, CNN, musikkanal) och TPS Cinéma som består av tre filmkanaler. Prenumeranterna får härutöver utan kost- nad bl.a. de franska markkanalerna, undantagen, parla- mentskanalen Canal Assemblée, hästsportkanalen , en rad DAB-radiokanaler och interaktiva tjänster. De tyska public service-företagen har haft planer på betal-TV-kanaler, men har av den konservativa regeringskoalitionen uppmanats att begränsa sig t ill det grundläggande public service- uppdraget, vilket uttolkats som grundservice åt alla. Frågan debat- teras livligt, bl.a. utifrån förordet till överenskommelsen mellan del- staterna om rundradioverksamhet, som i engelsk översättning lyder: "The existence and developement of public service broadcasting must be secured. This includes its participation in all technical me- ans of production and transmission and the provision of new forms of broadcasting. Its financial base, including the equalization arran- gement, must be guaranteed." För tillfället har kanalerna inga planer på direkt engagemang i betal-TV, men väl i flera försöksprojekt med utsändning regionalt i digital form. lanserar sin digitala fri-TV-bukett som består av ARD-rikskanalen, åtta regionala kanaler, dokumen- tärkanalen och barnkanalen . De två sistnämn- da (som har sin premiär redan första april) har av kommersiella konkurrenter betecknats som avvikelser från grund uppdraget, och kabeloperatörer är ovilliga att ta de nya kanalerna med i sina nätpa- ket. ARD-chefen har hotat med att tvinga kabelbola- gen till samarbete genom hänvisning till kanalernas status som pub- lic service. ZDF har emellertid genom sin chef betecknat sina planer på samarbete med Kirch-gruppen kring en betalkanal som en "indirekt" medverkan i DF1-buketten: ZDF-programmen skall i så fall presenteras med egen logotype, men ZDF agerar endast som programleverantör och deltar inte i själva betalkanalen. 4.1Den digitala TV-teknikens möjligheter var det framför allt t illverkarna av TV-mottagare och public service-företagen som drev på utveckling- en av ny teknik för TV-distribution. I och utvecklade man t.ex. högupplösnings-TV (HDTV) med hjälp av analog teknik. Men i och med att intresset inriktats på digital teknik för TV-distribution, har de tidigare försöken att utveckla förbättrad analog teknik förlorat mycket av sin aktualitet. Möjligheterna att sända ett mångdubbelt större programutbud än tidigare samt effektiva metoder att ta betalt av publiken har fått främst de som gynnas av betal-TV-tekniken, dvs. dataföretag, dist- ributionsföretag och innehavare av programrättigheter, att driva på utvecklingen. Frekvenserna för marksänd TV är en begränsad resurs. Med den digitala TV-distributionen mångdubblas överföringskapaciteten i jämförelse med analog teknik. Detta beror på att den digitala tekni- ken är lämplig för bildkomprimering, dvs. att överflödiga delar av TV-bildens informationsinnehåll kan tas bort före utsändning. Däri- genom blir det möjligt att sända ut flera TV-program i samma fre- kvenskanal. Med digital teknik ryms 3-4 digitala kanaler på samma utrymme av frekvensspektrum som en analog TV-kanal. Distribu- tionskostnaderna för varje program väntas därför bli lägre än för analoga sändningar. Med hjälp av s.k. multiplexering sammanflätas flera signaler, t.ex. olika TV-kanaler, till en signal som sedan sänds ut. För att kunna uppfatta innehållet i en digital sä ndning måste konsumenter- na under ett övergångsskede använda en avkodare för omvandling av de digitala signalerna till analoga signaler som TV-mottagaren kan tolka och därefter sortera ut den kanal tittaren valt. Till skillnad från analog TV är det enkelt att kryptera en digital TV-signal, och det är alltså lätt för den sändande att kontrollera vem som får del av programmet. Detta gör digitaltekniken lämplig för olika betal-TV-lösningar . Avkodaren kan, förutom att omvandla de digitala signalerna, även utföra åtkomstkontroll om TV-signalen är krypterad och det krävs en särskild auktorisation för att ta emot programmet (s.k. conditional access). För att abonnenten skall få tillgång till de köpta kanalerna används ett s.k. smart card, dvs. ett litet plastkort med information om abonnemanget. Kortet läses av avkodaren och ger abonnenten möjlighet att ta del av kanalerna. En annan möjlighet att lägga upp ett c onditional access-system är att adressera den individuella avkodaren genom själva radiosändningen. Tittaren kommer också att kunna erbjudas tjänster med tydlig koppling till ett visst TV-program, t.ex. resuméer, bakgrundsinfor- mation eller textning på olika språk. Avkodaren kan också innehålla en s.k. elektronisk programguide, som är ett sökprogram för att tittaren lätt skall hitta önskat program. Avkodaren kan antingen vara inbyggd i TV-mottagaren eller vara ett separat tillbehör till denna. Den digitala tekniken underlättar alltså för olika betal-TV- arrangemang, vilket utgör en väsentlig drivkraft för digitaliseringen. blir kontrollen av tittarnas åtkomst genom dekodrar och kryptering allt viktigare. Tillsammans med kontroll eller inflytande över distributionsnätet kanske detta är en viktigare konkurrensfak- tor än själva programinnehållet. krävs olika avkodare för digitala sändningar via satellit, kabel, från marksändare respektive över telenätet. En viktig förutsättning för att digital sändningsteknik skall slå igenom är att utrustningen kan göras tillgänglig till en kostnad som är överkomlig Utvecklingskostnaderna är höga som tillverkningskostnaderna kan pressas vid tillverkning i långa serier. Priset på avkodare kommer att sjunka när marknaden för digital-TV växer. Digitala TV-sändningar kan äga rum i de olika distributionsme- dier som används för TV, dvs. via marksändare, kabel och satellit. För sändningar via satellit och kabel finns beslutade europeiska standarder. För digitala marksändningar väntas formellt beslut om en europeisk standard . Det är även mö jligt att använda telenätet för digital TV-distribution. Den stora överföringskapaciteten innebär att även andra an- vändningsområden kan bli aktuella: Inslagen i ett TV-program sänds i olika ordning för att tillgodose tittare med olika vanor. Ett och samma program sänds ut med en liten tidsförskjutning så att tittaren aldrig behöver vänta på att programmet skall börja. Olika kameror avbildar skeendet från olika vinklar. Är överföringskapaciteten god kan flera bilder sändas ut och tittaren kan välja om han t.ex. vill se närbilder eller översiktsbilder. Program kan sändas i parallella versio- ner, t.ex. på olika språk. Programmet kan sändas utan reklamin- slag till dem som betalar och med reklam till en publik som er- håller programmen gratis. Det som avses med interaktiv TV är att TV-publiken på något sätt kan påverka det som sänds. Åskådaren kan ha förbindelse med programkällan via telenätet, men det är också möjligt att förse ett digitalt kabelnät med en kanal för returinformation. Den normala överföringskapaciteten via det fasta telenätet är tillräcklig för enkla tjänster där mängden information i returkanalen är relativt liten. Kabel-TV-nät kan också komma att användas för returkanalen, vilket skulle ge avsevärt högre kapacitet. , utbildnings- program, spelprogram och informationssökning är några exempel på interaktiva tjänster. Möjligheten att övergå till digital sändningsteknik har utretts. 1994 presenterades betänkandet (SOU 1994:34) Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar. Utredningens uppdrag var att ta fram ett tekniskt underlag för beslut om nya möjligheter att sända marksänd TV. Betänkandet redovisade möjligheterna att anlägga flera sändar- nät för analog TV men även läget angående utvecklingen av den digitala tekniken. Utredaren ansåg inte att det då var möjligt att ta ställning till om digitala marksändningar i TV borde införas. konstaterade utredaren att ju mindre man utnyttjar möjligheterna att sända med analog teknik, desto större handlingsutrymme har man för att starta digitala sändningar . Statens ansvar för utvecklingen av hur den digitala TV-tekniken kommer att tillämpas vid marksänd- ningar betonades i utredningen, och utredaren varnade för att möj- ligheten att använda marknätet kan vara överspelad om ett beslut dröjer tills digitala sändningar hunnit etableras i andra distribu- tionsmedier. Därför ansåg utredaren det angeläget att statsmakterna fattar beslut om digitala marksändningar så snart förutsättningarna kan överblickas. Statsmakterna bör, enligt utredaren, även överväga de massmediepolitiska konsekvenserna av digitaltekniken, bl.a. be- hovet av att slå vakt om konkurrens och valfrihet. I betänkandet Från massmedia till multimedia - att digitalisera svensk television (SOU 1996:25) redovisas underlag för ett beslut om en eventuell övergång till digital teknik för marksänd TV. Utre- daren föreslog att statsmakterna bör fatta principbeslut om över- gång till marksänd digital TV i . Utbyggnaden bör påbörjas och i sin första etapp vara slutförd efter beslutet. Utredaren föreslog också att nuvarande analoga TV- sändningar via marknätet bör upphöra möjligt, dock senast efter starten av digitala sändningar. Till grund för utredningens överväganden och förslag låg anta- gandet att staten även vill hävda allmänna medborgerli- ga intressen i fråga om televisionen. I proposition 1996/97:67 Digitala TV-sä ndningar föreslår rege- ringen att digital marksänd TV införs i flera steg med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksam- heten skall fortsätta. Förutsättningarna skall redan från början vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgo- doses. I en första etapp inleds sändningar på ett begränsat antal or- ter i . Internationellt sett är den svenska TV-marknaden liten och utrym- met för aktörerna begränsat. Utvidgar man området till hela blir marknaden intressant även för internationella företag inom TV- industrin, men det är inte troligt att den räcker till för en mängd oli- ka aktörer. Därför kommer konkurrensen mellan olika intressenter kring lanseringen av den digitala tekniken att bli hård, och det är avgörande vilken aktör eller konstellation av aktörer som först lyck- as få grepp om marknaden. En fungerande svensk digital-TV-marknad förutsätter öppna system som tillåter tittarna att välja vilken programleverantör de vill utan att behöva byta dekoder. finns det flera intresserade aktörer på den nor- diska digital-TV-marknaden som i två olika konstellationer försöker utarbeta standarder för . Nethold och norska har beslutat att etablera ett nytt företag som skall introducera digital distribution av satellit-TV-kanaler och tjänster till nordiska TV-hushåll. Det nya företaget kommer att samarbeta med både nordiska och internationella TV-kanaler. Verk- samheten kommer att omfatta en rad distributionstjänster för betal- TV och kodade TV-kanaler och kommer i första hand att fokuseras mot marknaden för privata parabolantenner. Försäljningsorganisa- tionerna för de respektive ägarna i det nya bolaget slås samman. En gemensam tjänst för SMS (kunddatabas) sätts upp. En teknisk standard för åtkomstkontroll (CA) i digitala dekoderboxar, utveck- lad av utvecklingsbolagConax, används. MultiChoice/Nethold och planerar lansering av ett digi- tal- TV-paket . Svenskt samarbete med nordiskt inslag , , InfoMedia, , Group (MTG), (), Tele , radio (DR) och TV2 har enats om att etablera ett samarbete för digital-TV och därigenom öppna möjligheten för ett nordiskt distributionsalternativ. De olika distributionsformerna satellit, kabel och marknät kommer att grundas på samma tekniska standard, den europeiska DVB-standarden. Detta innebär att det bara behövs en dekoder per TV-apparat. Även om det kommer att ta innan priserna på digitala avkodare hamnar på samma låga nivå som de analoga ger samarbetet, enligt intressenterna, en tillräcklig volym hushåll för att kunna erbjuda lägre priser än vad som annars vore fallet. Syftet med samarbetet är, enligt aktörerna, att skapa förutsätt- ningar för en snabb och smidig introduktion av digitala TV-tjänster i och övriga . Övriga nordiska intressenter kommer att inbjudas att delta i samarbetet. 5Sveriges Television och betal- TV sänder i två rikstäckande kana- ler, SVT1 och SVT2, varav SVT2 även har regional täckning. Text-TV-sändningar förekommer i båda kanalerna. Enligt till- ståndsvillkoren skall av den fast bosatta befolk- ningen nås av sändningar. anser att det är angeläget att ett svenskt di- gitalt distributionssystem byggs ut . En viktig uppgift för statsmakterna under denna utb yggnadsprocess är att se till att public service-företaget får de formella och finansiella möjligheterna att utvecklas i den digitala miljön. För att en lansering av digitala TV-sändningar i skall lyckas krävs, enligt , en långsiktig finansiell uthållighet och att nya tillräckligt attraktiva tjänster kan erbjudas hushållen för att förmå dessa att investera i den mottagarutrustning som krävs för att få tillgång till sändningarna. En övergång till sändningsteknik med ett stort antal nya kanaler i ett digitalt marknät får inte innebära en tillväxt av enbart den kom- mersiella televisionen. anser därför att företaget i ett digitalt marknät måste få möjlighet att arbeta i fler än de två kanaler som företaget sänder över för att öka exponeringen och tillgängligheten av det programutbud som produceras inom public service-systemet. har presenterat några olika programprojekt som skulle stödja den framtida public service-verksamheten i en framtida digital TV-miljö: 1.Guldkanalen - en betal-TV-kanal som sänder det bästa ur Sve- riges Televisions arkiv. 2.Nyhets- och sportkanalen. Företagets nyhets- och sportverk- samhet håller på att utvecklas till en dygnet-runt-service som kan sända med kort varsel. En särskild kanal skulle kunna ta vara på denna resurs. Den löpande tablån kan kompletteras med sam- hälls- och aktualitetsprogram och eventuellt med längre direkt- sändningar från t.ex. riksdagsdebatter och andra viktigare hän- delser. Reprissändningar i en särskild kanal för att öka tillgängligheten till SVT-utbudet. 4.Tysk-franska och brittiska BBC. Diskus- sioner pågår om vidaredistribution av kanalerna i och textning av utbudet. 5.Regionala program och nyheter. I sitt yttrande över betänkandet Från massmedia till multimedia - att digitalisera svensk television (SOU 1996:25) framhåller att det inte är möjligt att inom ramen för TV-avgiften finansiera ytterligare verksamheter. Finns det utrymme att höja TV- avgiften bör dessa medel användas för att stärka kvaliteten i redan existerande verksamhet. Företaget anser inte heller att reklam är en lämplig väg för företaget att finansiera en utökad verksa mhet. pekar i stället på möjligheten att statsmak- terna tar över kostnaderna för de analoga sändningarna och låter företaget välja och betala för lämpliga digitala sändningsformer. Denna lösning bäddar, enligt , för en framtida flexibilitet och garanterar att valda lösningar optimeras med ut- gångspunkt från public service-uppdraget. menar vidare att det är väsentligt att företa- get, i likhet med andra public service-företag i , får möjlighet att bedriva betal-TV som kompletterande finansieringsform till TV- avgiften för att därigenom göra det möjligt att finansiera tillägg- stjänsterna. Därför har begärt tillstånd hos re- geringen att få pröva betal-TV-verksamhet som kompletterande finansieringsform. 5.3Sveriges Television på satellit ansökte hos regeringen om att få uppta förhandlingar med regeringen om att få starta digitala sänd- ningar via satellit. ville nå hushåll i med dåliga eller obefintliga möjligheter till mottagning av de markbund- na signalerna, hushåll i med svensk anknytning samt svensktalande i . finns redan på satellit genom att norska tele- verket, , sänder kanaler över satellit till norska kabelnät som inte kan ta emot mark- sändningar. Sändningarna får endast tas emot av norska kabelnät och inte av enskilda norska eller svenska hushåll. godkände regeringen pla- ner på en satellitkanal, med förbehållet att "möjlighet att sända via satellit bör begränsas till sändningar som har till huvudsakligt syfte att förbättra möjligheterna att se sändningar i och övriga " 2. Svenska hushåll med dåliga mottag- ningsförhållanden omfattas alltså inte av beslutet. Detta på grund av att statsmakterna ännu inte fattat beslut om markbundna digitala TV-sändningar. 2 Regeringsbeslut 10, Tidigast startar digitala sate llit- sändningar i . Företaget har tecknat ett avtal med Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) om utrymme i en av satelliten transpondrar. har redan en kanal riktad till svensktalande i , SVT4, som får utvidgat sändningsom- råde. Sändningarna kommer att bestå av en samredigerad kanal av och med egenproduktion, däribland nyheter, och an- nan svensk produktion. Kanalen kommer att vara krypterad, och hushåll som skaffar sig tillgång till satellitka- nal kommer att få betala en avgift. i kommer att sköta kundadministration, försäljning av smartcards m.m. Guldkanalen är en reklamfri betal-TV-kanal som Nordisk (), ett företag helägt av InfoMedia, planerar att starta . Basen i Guldkanalens utbud, , skall utgöras av de bästa programmen i Televi- sions arkiv. Övriga program införskaffas från andra källor i Sveri- ge, och övriga . hade planer på att driva Guldkanalen. Men eftersom regeringen inte lade fram något förslag angående detta i propositionen om riktlinjerna för public service-verksamheten den kommande avtalsperioden, kunde företaget inte fullfölja planerna. Den marknadsundersökning som genomförts på uppdrag av Te- lia och visar att av hushållen anser att Guldkanalen är intressant och att kan tänka sig att abonnera på kanalen för . Bland dem som uppgett att de har kabel-TV visar det sig att intresset för Guldka- nalen ökar till medan viljan att abonnera är de nsamma. Guldkanalens målsättning är att minst 300 000 hushåll skall teckna abonnemang. Nordisk räknar med att det kommer att ta fyra till innan företaget bär sig ekonomiskt. 6.2Eventuella hinder för verksamheten har lämnat en ansökan till om prövning av Guldkanalen ur konkurrenssynpunkt och frågan är nu under verkets utredning. En diskussion pågår om Telias engagemang på nya marknader. Det har hävdats att Guldkanalen kan innebära en gråzon mellan ren överföring av och skapandet av information. I promemoria "Moderna tele- kommunikationer åt alla" Ds 1996:38, vilken bl.a. berörde Telias verksamhet med anknytning till medieområdet, anges att "annan verksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka koncernens lönsamhet." Vidare sägs att "bolaget bör även vara återhållsamt i samverkan med olika medie- och informationsfö- retag etc. avseende skapandet av innehållet." Guldkanalen vill se sig som ett komplement till existerande och nya kanaler. Guldkanalen kommer att vara en svensk kanal med om- kring svenskt material. Huvuddelen av utbudet kommer att utgöras av fiktion: dramatik, både nutida och klassisk, komik, serier, underhållning m.m. Där- emot blir det inga nyhetsprogram och debatter eller massproducera- de spel- och lekprogram. Kanalen skall, enligt egen utsago, präglas av hög kvalitet, och stor omsorg kommer att läggas på den yngsta publiken vilket innebär vaksamhet mot våld, sex, rasism osv. Guldkanalen kommer att sända under högsäsong. Programmet visas första gången på bästa sändningstid och repriseras . Programmen kommer att vid be- hov redigeras av Guldkanalen och programvärdar skall introducera och knyta samman dem. Televisions reprisering av tidigare produktion kommer inte att påverkas. Nordisk köper visningsrätten till pro- grammen medan behåller äganderätten. Utöver försäljning av visningsrätter kommer även att sälja tekniska tjänster till Guldkanalen. Före försäljning av visningsrätten till Guldkanalen måste rättighets- frågorna klargöras. Varje program kräver sin egen undersökning, vilket ibland kan vara ett mödosamt arbete eftersom medieverklig- heten såg annorlunda ut när många av de äldre programmen gjor- des. Vid all försäljning av rättigheter skall vidtalas. Betalning för rättigheten sker till , och till upphovsmannen. av Sve- riges Televisions intäkter vid försäljningen går bort till rättighets- kostnader. Genomgången av programarkivet bidrar till att ge ett modernare arkiv. Nordisk planerar för en så bred distribution av Guldka- nalen som möjligt, dvs. via alla kabelnät och via satellit till parabo- lantenner, vilket innebär 60 -65 procents täckning. Förhandlingar pågår med kabelbolagen. EU-förslag angående idrottsevenemang och betal- TV-kanaler Den tyska Kirchgruppen har byggt mycket av sin affärsidé kring att köpa in rättigheter till populära idrottsevenemang för sändning i sina egna betal-TV-kanaler. Genom bolaget köpte man 1996 rättigheterna för 2002 och t ill en kostnad av och betalade man 400 miljoner för rättigheterna till svensk fotboll de kommande fyra åren - då ingår, utöver allsvenskan, även all landslagsverksamhet, och . överlät Svenska hockeyligan samtliga TV- rättigheter till ISPR. Avtalet är och beräknas ge elitklub- barna . ISPR får därigenom den exklusiva sändningsrätten för elitserien, allsvenskan, playoff till elitserien samt , medan landslagsverksamheten, och samt Europaligan inte omfattas av avtalet. All reklamrätt lig- ger kvar hos klubbarna. Det blir nu upp till TV-bolagen och andra intressenter att försöka nå en överenskommelse med ISPR. presenterade ett förslag som syftar till att motverka att idrottsevenemang av stort nationellt in- tresse köps upp av betal-TV-kanaler. Förslaget skall utgöra ut- gångspunkten för en förlikningsprocedur under v åren 1997. Europeiska sportevenemang säljs, som framgår ovan, för allt högre priser till betal-TV. Förslaget från EU innebär att man erkän- ner rätten för enskilda medlemsstater att bestämma att vissa evene- mang skall skyddas, dvs.