sou · GLB3157d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Med detta arbete, att föreslå ett måldokument för förskolan läggs den andra grundstenen för en integration mellan förskola, skola och fritidshemmen. Regeringens avsikt80 med att stödja integrationen av förskolan, skolan och fritidshemmen är att skapa de nödvändiga förutsättningarna för samverkan och gemensamma synsätt på barns och ungdomars utveckling och lärande. Detta innebär att lärandet mer ses som en obruten process i vilken både erfarenheter från vardagslivet i familjen, bostadsområdet, bland kamraterna och den pedago- giska verksameheten i förskola, skola och fritidshem tas tillvara. Ett sådant synsätt på läroprocesser förutsätter ett nära samarbete med alla dem som har ansvaret för de olika miljöer och verksamheter som barn vistas i – hem, barnomsorg och skolan. 79 SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE &¶RSLAG TILL L¤ROPLAN ¥R , 80 Regeringens skrivelse 1996/97: 5TVECKLINGSPLAN F¶R F¶RSKOLA SKOLA OCH VUX ENUTBILDNING +VALITET OCH LIKV¤RDIGHET Sid 53. 1.12 Barnen utanför förskolan Att från tidig ålder få delta i förskolans verksamhet, är för de flesta barn en stor tillgång för deras växande och lärande. fram- hölls att förskolan skulle vara tillgänglig för alla barn. Detta har ännu inte realiserats. Nuvarande regler om rätten till förskola för sexåringar härrör . Regeln om att barn i behov av särskilt stöd kan få plats är . Många barn har inte och kan inte få plats i förskolan, på grund av att deras föräldrar är arbetslösa. Antingen har de aldrig fått börja eller så har de fått lämna förskolan på grund av föräldrarnas arbetslöshet. Det är också vanligt att barn som får syskon inte heller får vara kvar i dag- hem som föräldrarna har föräldraledighet. stod ungefär 15 000 barn i åldrarna mot föräldrarnas vilja helt utanför barnomsorgen beroende på att en för- älder är arbetslös. Därutöver fick 10 000 barn med arbetslösa föräldrar gå i daghem eller familljedaghem än föräldrana önskade, vanligtvis per dag.81 Flera studier, däribland , 82 som pågått sedan 1980- talet, har kunnat visa att tidig debut i daghem har en gynnsam effekt på barns utveckling och att barn som gått i daghem klarar sig bättre i sko- lan, än barn som inte gjort det. Denna studie, som är unik i sin långsik- tiga uppföljning, har fått stöd av flera andra svenska undersökningar, som dock ännu inte hunnit lika långt i sina uppfölj- ningar. Alla pekar dock på att tidig start och många års vistelse i barnom- sorg påverkar barns utveckling i gynnsam riktning. 81Socialstyrelsens rapport (1995-1997): "EGR¤NSAD BARNOMSORG "L¶SA OCH F¶R¤LDRALEDIGA I BARNOMSORGEN 82Andersson, B-E. (1989): %FFECTS OF PUBLIC ! Sid. 857-866; , B-E. (1992 %FFECTS OF COGNITIVE AND SOCIOEMOTIONAL COMPETENCE OF THIRTEEN YEAR 3WEDISH SCHOOL CHILDREN Child Development, Nr 63. Sid. 20-36.; , B-E. (1992): 0UBLIC POLICIES AND . 83 Se t.ex.: , , , H., Lamb, M.E. & , P.C. : Effects of day care on the development of cognitive abilities in 8-year olds: a longitudinal study. development psychology, 1997, 33, 1, 62-69; , G. & Hagekull, B.: Behavior problems in Swedish 4- year olds: the importance of meternal sensibility and social contact. Crittenden (ed) 4HE ORGANIZATION OF ATTACHMENT RELATIONSHIPS MATURATION CULTURE AND CONTEXT. , 1997; , L.: 4HE FIRST FOUR YEARS OF CHILDRENtS MENTAL DEVELOPMENT AN EMPIRICAL STUDY WITH APPLICATIONS IN PSYCHOLOGY AND PEDIATRICS. , , 1994. I en intervjuundersökning i anslutning till har 40 ungdomar i åldern fått beskriva vad de minns från sin dag- hemstid under 1970-talet.84 Ungdomarna talar om hela sin barndom, hem och daghem, som ett, och inte som två separata system. gör de en existentiell bedömning kring vad som var bra och inte, under uppväxten. Daghemmet relateras framför allt till kamraterna och den lustfyllda leken. Ingen av de intervjuade vill växa upp bara hemma. De längtade till daghemmet och kamraterna, som hemmet var den värld från vilket livet utgick. , som undersökt förhållandena för förskolebarn i storstäderna, redovisar att betydligt färre barn i de utsatta stadsdelarna kommer i åtnjutande av barnomsorg jämfört med andra barn i stor- städerna och landet i övrigt. 85 Detta anser storstadskommittén kommer att: ge upphov till allvarliga konsekvenser när barnomsorgen i allt högre ut- sträckning skall ha en utbildningspolitisk betoning. I vår kartläggning har vi också kunnat visa att barn som går i förskola har mindre behov av under- visning i svenska språket som andraspråk när de börjar , samt att förskolan har goda möjligheter att förbereda barnen för skolans krav och villkor. föreslår att en försöksverksamhet i sju stadsdelar i storstäderna genomförs . Där skall deltidsgrupp kunna er- bjudas till barn i åldern som står utanför förskolan. Verksam- heten skall vara avgiftsfri och finansieras av staten. Vägledande för verksamheten är att den skall genomföras i enlighet med de nationella pedagogiska målen för förskolan, utformas i samarbete med föräldrar- na, kännetecknas av professionalitet samt ha personal med god kom- petens inom kulturområdet. Förskolans utveckling kom att bli en del av social- och familjepoliti- ken. Den kartläggning som företog 1936, av barnkrub- bornas och barnträdgårdarnas väl och ve synes ha inneburit att små barns omsorg och fostran identifierades som en socialpolitisk fråga. Det var också som den sociala välfärden började byg- gas upp. Förskolans historia handlar om en pedagogik och ett förhåll- 84Strander, K. (1997): *AG ¤R GLAD ATT JAG GICK P¥ DAGIS , HLS Förlag. 85SOU 1997:61: !TT V¤XA BLAND BETONG OCH KOJOR , Socialdepartemen- ningssätt till barn och pedagogisk verksamhet med rötter i bildnings- ideal formade mot den fria människans danande och den nya pedago- giken eller progressivismen. Den pedagogiska verksamheten har varit en del i en större helhet, där omsorgen om barnets utveckling utgjort ramen. Från början var det en fråga om skapa goda uppväxtvillkor för barn som kom ifrån utsatta familjeförhållanden. Denna historia har skapat be- stämda perspektiv och sätt att förstå barns villkor och att arbeta med deras utveckling. Och inte minst har det skapat ett bestämt språk; ett bestämt sätt att tala om barn och pedagogisk verksamhet. Olika former kom att etableras, barnkrubbor, och senare daghem, för ensamstående mödrars barn liksom lekskolor för bättre bemedlade familjers barn. Att notera är att det inte blev lekskolemodellen som blev den mest eftersökta formen. Vad som blev avgörande för den svenska, och även den Skandinaviska förskolan, kan troligtvis förklaras av den utveckling som arbetsmarknads- och jämställdhetspolitiken tog . Vilket inte minst återspeglades i direktiven till Barn- stugeutredningen. När kvinnorna krävde daghem åt alla, var det inte bara de ensamstående mödrarna som visade sina krav och sina barnom- sorgsbehov, utan även de välsituerade kvinnliga tjänstemännen och akademikerna som tog till orda. Daghemmen började få status och de var också den felande pusselbiten i kvinnornas frigörelse. Där passade inte familjedaghemmen in och därmed inte heller lekskolorna. Det svenska förskolesystemet blev efterfrågat av föräldrarna. De flesta föräldrar väljer daghem därför att de omfattar både omvård- nad, omsorg, fostran och lärande. Daghemmen har en hög kvalitet även om de fått vidkännas stora nedskärningar. Personalen har hög kompe- tens, förskolecheferna har pedagogisk utbildning, är budgetkunniga, ansvarsvana och har arbetat i arbetslag, vilket ökar deras arbetsledar- kompetens. Den s.k. svenska förskolemodellen har också visats inter- nationellt intresse. Framförallt lyfter man fram kopplingen mellan vård, omsorg och pedagogik, något som internationellt brukar beskrivas som edu-care. Även den höga kvalitén omtalas internationellt. 86 Kamerman, S.B. (1989): #AND THE FAMILY !N INTERNATIONAL OVERVIEW OF CHILD CARE SERVICES AND RELATED POLICIES. I: Lande, J.S, Scarr, S. Gunzenhauser, N. (eds.) Caring for children: Challenge to . Hillsdale, N.J:Erlbaum. We can note that the child care services in offer the highest quality of out-of-home care available anywhere. Quality is stressed far more extensively than in most other countries. Standards of group size, stafff/child ratios, care giver qualification are based on extensive research and are rigorously set and enforced. Förskolan är emellertid ännu inte en Förskola för alla barn. En av de viktigaste frågorna är hur förskolan skall kunna utgöra den i utbildningssystemet, som regeringen önskar att den skall bli, om inte alla barn kan delta. Ett barn växer in i världen genom att erövra den. Med sin kropp och alla sina sinnen griper barnet in i och utforskar sin omvärld. Så snart barnet är fött börjar det sin oupphörliga kommunikation med om- världen. Till en början sker denna kommunikation i första hand genom rörelser, via kroppen. vidgas och fördjupas den, bl.a. genom att barnet börjar formulera sig i tal. Att bilda begrepp är just att gripa något, att omfatta något, att införliva detta i sitt medvetande och benämna det och därmed också börja tala om den omvärld som erövras. Barnet härmar, undersöker och leker för att pröva ut och för att finna sambandet mellan sig själv och sin omvärld. Barnet försöker på så sätt skapa mening i tillvaron. Dessa sökande och meningsskapande aktivi- teter är kännetecknande för människan som en aktiv varelse som stän- digt och gradvis, från födelsen upp i vuxen ålder, skapar ökad förståel- se och kunskap om omvärlden. Men ett barn kan inte ensamt erövra omvärlden. Först i samspelet, i samexistensen, med andra uppstår en gemensam mening, som uttrycks i gemensamma tecken eller uttryck. Tal, skriftspråk, bildspråk, musik osv. utgör alla sådana tecken som vi gemensamt fyller med innebörd och mening.87 Det är i kommunikationen, i mötet med andra människor, som vi skapar en gemensam relation till världen. Våra olika perspektiv smälter samman och vi existerar tillsammans i en gemensam värld av mening. Det är utifrån detta gemensamma meningsskapande som vi bygger vår kultur. Den värld som barnet växer in i och blir delaktig i är ett samhälle där människor delar språk, kunskaper, kultur och etiska värden. Fostran och utbildning syftar till att förbereda barnen för ett sam- hälle som vi endast kan ana konturerna av. Ett barn som 1997 börjar förskolan kommer förmodligen börja 2000, börja skolan året därpå 2010 med all sannolikhet börja gymnasieskolan. Det troliga är en fortsatt utbildning på sannolikt , vilket skulle innebära att den som börjar förskolan kommer ut i arbetslivet och därmed vuxenlivet tidigast . Detta arbets- och vuxenliv kommer troligen att innebära ett fortsatt livslångt lärande. Det är i detta tidsperspektiv inte möjligt att förutse vad som är väsentligt att lära. Innan dagens förskolebarn kommer ut i vuxenlivet kommer mycket att ske, ny teknologi utvecklas och ny kunskap kom- 87 Merleau-Ponty, M. (1962): 0HENOMENOLOGY OF 0ERCEPTION , Routledge Det kulturella, sociala och politiska landskapet kommer att ändras. Produktionen kommer att förändras och därmed arbetslivet. Att vara i fas med omvärlden och möta kraven på olika kompeten- ser, och utgå från alla barns inneboende potentialer, utveck- lingsmöjligheter och behov, är den stora utmaningen för dagens för- skola och skola. En viktig kärna i all pedagogik är att utveckla varje barns förmågor; förmågan att lösa problem, kommunicera med hjälp av olika språk och uttrycksformer, ta egna initiativ och samarbeta, kunna reflektera och tänka kritiskt. Sådana förmågor och färdigheter är vik- tiga inte bara i arbets- utan också i vardagslivet. För att kunna fungera som medborgare i ett demokratiskt samhälle måste man kunna läsa och uttrycka sig, man måste kunna granska och värdera information, hävda sina åsikter och utnyttja sin yttrandefrihet. Eftersom vi lever i ett samhälle som präglas av snabba och ständiga förändringar är det viktigt att barn känner att de själva kan påverka sin situation och bli delaktiga i förändringar. I ett media- och kommunika- tionssamhälle med nya koder, symboler och tolkningsmöjligheter är det viktigt att utveckla barns kommunikativa kompetens. Internationalise- ring och globalt tänkande ökar kraven på social kompetens, liksom kraven på att behärska olika språk. Alternativ till traditionella könsroller och familjemönster förändrar samhällstraditioner och invanda synsätt. Möjligheterna att kunna inte- grera skilda erfarenheter, kulturer och bakgrunder, kan öka förståelsen för olikheter, mångfald och olika livsbetingenser. Att kunna röra sig i olika sammanhang och hantera olika möten, att kunna göra egna val och prioriteringar, ger tryggare förutsättningar för skapandet av en egen identitet. Det är inte svårt att hitta flera exempel på kompetenser som dagens förskolebarn kan behöva utveckla för att kunna möta framtiden. För förskolans del handlar det framför allt om att barnen får möjlighet att utveckla en bred social och kommunikativ kompetens, om att lägga grunden för ett livslångt lärarande och, inte minst, att barnen utvecklar en lust och tillit till sin egen förmåga att lära. I den tidigare beskrivningen av förskolan och förskolepedagogikens historia lyfts några grundläggande drag fram i det idéarv förskolan inte bara förvaltat utan också byggt vidare på. pedagogik kom länge att påverka förskolans utveckling. Med finns också en anknyt- ning till bildningsdiskussionerna under – att dana den fria människan. Detta tänkande kom att utvecklas med den nya pedagogi- ken, som träder fram med förgrundsgestalter som och med företrädare som och . Den nya eller progressiva pedagogiken handlade om att utgå från barnet och barnets intressen, inte från en indelning i olika kunskaps- områden. Men det var ingen fri och ansvarslös pedagogik som progres- sivisterna ville praktisera. Vad som framträdde var en pedagogik byggd på ett vetenskapligt förhållningssätt till fostran och utbildning. Det var genom att tillämpa psykologin som vetenskap, det var genom observationer och doku- mentation som kunskap kunde tillämpas och utvinnas ur praktiken. Dessa grundläggande drag har varit utmärkande för den svenska för- skolepedagogiken. Det är som en konsekvens av ett sådant förhåll- ningssätt som vissa utvecklingspsykologiska modeller och teorier fått en sådan framträdande plats. Förskolans pedagogik har utgått från barnet och barnets intressen, den har byggt på att tillämpa utvecklings- psykologisk teoribildning. Skolans pedagogik har utgått från skol- ämnen och vetenskaper och de pedagogiska frågeställningarna har handlat om urval av kunskap och didaktik. Därmed har också olika språk utvecklats kring förskola och skola, där gemensamma termer fått täcka inte bara olika begrepp utan också olika begreppsliga samman- hang. Det pedagogiska arbetet i förskolan skall utgå från att varje barn ar- betar med att erövra omvärlden och att detta arbete skall ledas och stödjas i riktning mot de mål som läroplanen anger. I vårt förslag till läroplan (kapitel 5) anges förskolans mål och uppdrag samt förskolans och skolans gemensamma värdegrund. Förskolan har ett ansvarsfullt och betydelsefullt uppdrag. Det handlar om en pedagogisk verksamhet för barn från ett till och med ålder; barn som befinner sig i en av de mest utvecklingsintensiva perioderna i människans liv. Målen i läroplanen anger förskolans viljeinriktning och ambitioner. Det är mål med utgångspunkt i det tidiga lärandet när kroppen, känslolivet, de sociala och kognitiva förmågorna växer och utvecklas som mest. En viktig fråga är därför hur barns växande och lärande i förskolan kan förstås. Målen anger en kvalitet men mål kräver också ett klart förhåll- ningssätt; perspektiv och kunskaper om och för barn. Detta kapitel syftar till att ge ett sammanhang för den föreslagna läroplanen; ett sammanhang i vilket mål och riktlinjer skall förstås. I direktiven till kommitténs arbete framhålls bl.a. lekens och språ- kets betydelse för barnens lärande i förskolan. Vi har därför valt att särskilt beakta dessa aspekter av lärandet i de avsnitt som följer. SOU 1997:157 +APITEL 47 I förskolan har leken alltid haft en central plats, även om den inte alltid använts medvetet i pedagogiskt syfte. Förståelsen för barns lek var dock fundamental i pedagogik. Barnet skulle LEKA FRITT samti- digt som det skulle lära sig samarbeta med andra. byggde sina pedagogiska teorier på antagandet om att utveckling sker utifrån barnets inre drift att vara aktiv och söka erfarenhet och inte enbart genom yttre stöd. Leken sågs som en väg till frihet och självständighet. har det inom svensk förskola funnits en ambivalent inställning till barns lek. En bidragande orsak till detta kan vara att förskolepedagogiken vilat på utvecklingspsykologiska teorier, frikopplade från sitt samhälleliga och kulturella sammanhang. En romantisk syn på lek, den fria leken i anda, har levt kvar i förskolan sida vid sida med ett funktionellt synsätt. 88 Inte sällan har man utgått dels från en föreställning om lek som en särskild aktivitet, där barnen får leka fritt, dels från en föreställning om pedagogik som en av vuxna styrd och organiserad aktivitet. lek och pedagogik har sannolikt fungerat som ett hinder för förskolepe- dagogikens utveckling. I stället för att se LEK OCH LEKFULLHET som en be- tydelsefull dimension i allt lärande har leken i hög grad betraktats som barns självverksamhet, som en angelägenhet för barnen och som ett uttryck för barns naturliga utveckling. I förskolan har leken också haft en viktig roll ideologiskt, som en markering mot skolans ofta vuxen- styrda och inlärningsinriktade arbetsformer. Det har emellertid inneburit en renässans för leken och dess betydelse, inte bara i pedagogisk verksamhet för barn, utan också inom andra delar av samhällslivet. 90 Ett exempel på detta är rollspelen som kanske är en av de största ungdomsrörelserna . Ett annat exempel är att lekforskning börjat utvecklas som ett särskilt forskningsfält inom pedagogiken. Inom detta fält utvecklas olika teorier och tolkningar av hur och vad barn leker, vad den betyder för barnets fysiska och psykiska utveckling, tänkande och lärande och hur leken kan användas i pedagogiskt arbete. 88Lindqvist, G. (1996): ,EKENS M¶JLIGHETER , . 89Kärrby, G. (1989): ,EK OCH INL¤RNING UR BARNPERSPEKTIV Del 1: "för pedagogik i , 90Jämför: , L-E. (1992): $EN LEKANDE M¤NNISKAN , . 91Se t.ex.: /M LEK P¥ ALLVAR (1990): Rapport från Nordiskt lekforskarmöte. Såväl forskning som samlade erfarenheter visar att leken är central i barnens liv och hjälper dem att erövra omvärlden. I leken utforskar barnen sin omvärld, de bearbetar intryck och erfarenheter och kommu- nicerar med andra. I leken upptäcker barnet sina förmågor och in- tressen. Genom leken utvecklas barnen socialt, känslomässigt, moto- riskt och intellektuellt. Lek och lekfullhet är en viktig dimension i BARNS L¤RANDE. När barnen utforskar och försöker förstå sig själva och sin omvärld sker det oftast genom lek. Det går därför knappast att skilja lek från lärande. När barnen ägnar sig åt rollek, regellek, konstruktionslek eller annan lek utvecklar de tankar och hypoteser som de prövar själva och/eller ihop med andra. När barnen konstruerar med hjälp av olika material eller bygger sina lekmiljöer utvecklar de förståelse för en rad gr und- läggande funktioner. Att förstå rummets egenskaper är grundläggande för förståelsen av matematik och fysik. 92 Närhet, avstånd, tyngd, balans, längre , högre , plant, snett, fysikaliska lagar som tyngd- kraft och hävstångsprinciper, allt blir tydligt då man handskas med sand, vatten, klossar, bräder, stenar, kuddar för att göra olika konstruk- tioner eller då man bygger upp en värld att leka i. finns många tillfällen som kan användas för att öka deras matematiska förståelse. 93 Genom att på ett lekfullt sätt få barn att uppfatta och ut- trycka antal, att ordna, sortera och jämföra efter storlek, vikt volym och längd, att kunna skapa olika mönster, och enklare geometriska former, upptäcker barn matematiken. Genom att göra matematiska begrepp till en del av sin erfarenhetsvärld, utvecklar barn matematiken som språk. I leken utvecklar barnen sin KOMMUNIKATIVA KOMPETENS.94 I leken kommunicerar man genom ord, rörelser, gester, ljud, speciella tonfall, röstlägen eller andra signaler. Detta gäller såväl när barn leker själva som när de leker tillsammans med andra. I samspelet med andra barn kan leken utveckas på olika sätt. Tillsammans med andra föds idéer och uppslag som ger lekandet dess speciella kännetecken och som gör att leken förändras och förs vidare. Barnen gör tolkningar av varandras budskap, förhandlar med varandra och använder olika strate- 92 Tragetorn, A. (1996): ,EK MED MATERIAL +ONSTRUKTIONSLEK OCH BARNS UTVECK 93 , A. (1994): !TT M¶TA MATEMATIKEN I F¶RSKOLAN Rapporter (a och b) från instituionen för pedagogik, . (1987): -ATEMATIK I F¶RSKOLAN Instituionen för pedagogik, . 94 Se t.ex.: Bateson, G. (1976): ! 4HEORY OF 0LAY AND &ANTASY. I et al (eds): Play. Its Role in Development and evolution , Oenguin Books. gier för att pröva sina egna idéer. I leken kan barn med olika moders- mål ha ett rikt utbyte av varandra fast de inte talar samma språk. Genom leken utvecklar barnen också en SOCIAL KOMPETENS.95 När barn leker med varandra lär de sig att leva med andra människor, skratta med andra, bli arga utan att slåss, kompromissa, känna sympati och empati. Fantasi och inlevelseförmåga påverkar varandra. Barn som fått tillfälle att utveckla sin lekförmåga har visat sig kunna tänka och känna sig in i kamraternas situation. De utvecklar empati och med- känsla och visar respekt för varandras behov. I samspelet med kamra- terna i en engagerande lek lär barnen känna varandra. De vet vad kam- raten tycker är roligt och vad hon är rädd för. Man kommer varandra nära när man delar fantasier. Det ger trygghet och glädje. I en lek m.fl. barn dyker det ideligen upp problem som måste lösas och konflikter som måste redas ut. För att leken skall fortgå krävs det att man följer vissa sociala lekregler. 96 Genom att förstå och följa dessa regler utvecklar barnen en social kompetens. Barnen tvingas i leken också att behärska sin styrka och lära sig var gränserna går. I leken får de tillfälle till varierande rörelsemönster och lär sig att behärska sin "har med stöd av förskollärarare, som använt leken som pedagogisk metod, stimulerats i sin utveckling och i sitt lä- rande. Lek kan ibland vara ett nästan magiskt kommunikationsmedel när det gäller att nå barn. Med hjälp av lek kan man nå barn som dragit sig undan kontakt. Det finns exempel på utagerande barn som genom lek kunnat utveckla sin sociala kompetens.97 Genom att läraren deltar i leken, avstyr konfrontationer mellan barnen, och visar hur man kan ta sig in och ur olika situationer kan hon också verka som en förebild som barnet kan härma och ta efter. Exemplen på effekter av lek som peda- gogisk och terapeutisk metod är legio: Barn med autism har kunnat få ett gott stöd och kunnat utvecklas socialt genom att vuxna använt leken som ett pedagogisk hjälpmedel; 98 Barn med Downs syndrom har ut- 95Knutsdotter-Olofsson, B. (1987): ,EK F¶R LIVET , HLS Förlag;. och (1996): $E SM¥ M¤STARNA , HLS Förlag. 96Garvey, C. (1977): 0LAY , Fontana/Open Books; Jämför , M-L. (1996): "ARNS TANKAR OM LEK %N UNDERS¶KNING AV HUR BARN UPPFATTAR LEKEN I för pedagogik och specialmetodik. 97Knutsdotter-Olofsson, B. (1996): $E SM¥ M¤STARNA , HLS Förlag. 98Se , E. (1994): "ARNS K¤NSLOR BEARBETADE I $ANSTERAPI F¶R BARN MED S¤RSKILDA ST¶RNINGAR Doktorsavhandling. vecklat sin kognitiva förmåga genom lek med klossar. 99 Lekterapi är en av de mest använda behandlingsmetoderna för barn på sjuk- hus.100 I förskolan kan den vuxne ta vara på lekens språk och förstå vad som händer i kommunikationen mellan barnen genom att lyssna, obser- vera och dokumentera olika leksituationer. Den vuxne kan också skaffa material och rekvisita samt, tillsammans med barnen, skapa miljöer som inspirerar till lek och utmanar barnens tänkande.