sou · GLB3139 · 1998-01-01 00:00:00 — Hemmet, barnen och makten Förhandlingar om arbete och pengar i familjen Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 1997 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar , Offentliga Publikationer, på uppdrag av Regeringskansli- ets förvaltningskontor. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Svara på remiss. Hur och Varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: Tryck: Gotab, 1997 Till statsrådet och chefen för Genom direktiv 1994:102 beslutades att tillsätta en särs kild utredare för att kartlä gga och analysera fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. utså gs landshö vding , , till utredare. Utrednin gen har antagit namnet Kvinnomak- tutredningen. tillkallades såso m vetenskapliga experter , professor i sociolo gi vid , . , FD och uni versitetslektor vid Hö gskolan i , , professor i nationalekonomi vid , , docent i företa gsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändrin g vid Linköpin gs universitet samt , professor i arbets marknadspolitik vid universitet. Sekreterare i utredningen har varit , universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändrin g vid Linköpin gs universitet, och biträdande sekreterare och . Inom ramen för K vinnomaktutredningen publiceras ett antal monografier och antologier. Experterna har i egenskap av redaktörer och monografiförfattare s varat för ur val och utformning av de olika skrifterna, medan de enskilda artikelförfattarna ans varar för innehål- let i sina egna bidrag. Experter och artikelförfattare har arbetat under vetenskaplig självständighet. Utredningsarbetet skall vara klart före den 31 dece mber 1997. Skrifter publiceras dock successivt. Föreli ggande skrift, , barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen, utgö r en av rapporterna i projektet i familjen. Författare är och . Explicita och implicita förhandlingar Rapportens syfte och frågeställningar Förändringar i hushållens arbetsfördelning Fördelningens dimensioner och variationer Relativa resurser och makt Preferenser, kunskaper och vanor Fördelningen mellan förvärvsarbete och hemarbete Föreställningar om moderskap och faderskap Ekonomisk rationalitet och maktresurser Kvinnors maktresurser och mäns familjeliv Från likhet till olikhet Kontrollen och fördelningen av pengarna Arbetsfördelningens pris för kvinnor Skilda regler för gifta och samboende Olika sätt att organisera hushållsekonomin Förändringar i övergången från par till familj Missnöje, konflikter och upplösning Från öppna diskussioner till tyst missnöje Kärleksbrist och manlig dominans Omförhandlade genuskontrakt: mellan patriarkat och jämställdhet Många människor har varit involverade i arbetet med denna bok. Först och främst går tankarna till alla de kvinnor och män som har ställt sin tid till förfogande för intervjuer och givit oss förtroendet att ta del av deras erfarenheter och synpunkter, men också till de personer på mödravårdscentraler, barnavårdscentraler, förskolor och skattemyndigheter som på olika sätt har hjälpt oss att komma i kontakt med våra intervjupersoner. har transkriberat merparten av de kvalitativa intervjuerna. , , och har alla bidragit till arbetet med vårt frågeformulär. Diskussionerna som vi under arbetets gång har haft med har väsentligen påverkat vår analys av familjers interna hushållsekonomi. I själva undersökningsarbetet har vi framförallt fått assistans av två personer. vid , , har intervjuat och skrivit en rapport om yngre familjer utan barn och med detta arbete kommit med goda uppslag och idéer för våra analyser. vid , , har hjälpt oss med bearbetningarna av våra surveydata och kommit med goda förslag till analysstrategier. Hela eller delar av manuset har vid olika tillfällen lästs och kom- menterats av , och samt av övriga berörda forskare inom Kvinnomaktutred- ingen. arbetade med utredningen inom ramen för en forskarassistenttjänst med inriktning mot barn och familj som finansierades av (). Vi har tillsammans planerat uppläggningen av undersökningen och gemensamt utformat frågeformuläret. har ensam ansvarat för de kvalitativa studierna och för genomförandet av intervjuerna med småbarnsföräldrar och frånskilda samt för intervjuerna med diverse experter. Det är också hon som har analyserat det kvalitativa intervjumaterialet. Vi har gemensamt diskuterat bokens olika kapitel. Kapitel 1, 2 och 6 har vi skrivit tillsammans. har skrivit kapitel 3, 4 och 5. Härmed vill vi varmt tacka alla som på något sätt har bidragit till föreliggande bok. I bildas familjer på grund av kärlek. Män och kvinnor flyttar ihop och gifter sig med varandra för att de tycker om varandra. Men kärleken är inte helt blind. I denna bok ska vi i stor utsträckning diskutera olika förutsättningar för män och kvinnor att bestämma över sina liv. Vi kan därför inleda med att konstatera att det i de flesta parförhållanden finns en grundläggande likhet när det gäller samhällsposition. Det finns en stark tendens att kvinnor och män som bildar par har en relativt likvärdig utbildning. Siffrorna i vår undersökning säger att av kvinnor med en låg utbildningsnivå (folkskola eller högst tvåårig gymnasieutbildning) är drygt två tredjedelar gifta eller sammanboende med en man som har motsva- rande utbildningsnivå. Och av kvinnor med en akademisk utbildning har två tredjedelar en man som själv har någon form av eftergymna- sial utbildning. Vi ska senare diskutera hur väl denna grundläggande likhet i utbildning och social bakgrund motsvaras av likartade handlingsmöjligheter för kvinnor och män i samma familj. har familjens institutionella förankring försvagats. Religionens betydelse för familjen har minskat. Ändå är talet om familjens avtagande betydelse starkt överdrivet (jfr m.fl., 1996). Familjebildningen har blivit mer utsträckt i tiden. finns en typ av hushåll eller familjer som knappast fanns : unga par utan barn. Många unga par lever tillsammans utan att ens tänka på att skaffa barn, och av dessa är två tredjedelar sammanboende utan att vara formellt gifta. Men av familjerna med små barn är två tredjedelar gifta. Etableringen av den traditionella familjen: ett gift par med ett eller flera barn tar , men som institution är den både livskraftig och förvånansvärt flexibel. Kanske kan man säga att familjebildningen verkligen först börjar med att ett par skaffar barn. Och det är också då om inte tidigare som familjen kommer att utgöra en ekonomisk gemenskap med ganska stora ekonomiska resurser att förvalta och fördela: arbete, pengar, hus, med mera. Det som från början bara handlade om kärlek blir med tiden en liten organisation. Familjers sätt att samordna arbete och pengar formas av både ekonomiska överväganden och av institutionella processer som lagstiftning, normer och förväntningar. Detta hindrar inte att det existerar många typer av ekonomiskt relaterade motsättningar i familjer. I en organisation har medlemmarna vissa gemensamma mål, men man kan för den skull inte förutsätta att deras intressen helt och hållet sammanfaller. Olika sätt att organisera verksamheten gynnar vissa medlemmar och missgynnar andra. Konflikterna kan gälla frågor som berör arbete, till exempel hur fördelningen mellan förvärvsarbete och hushållsarbete ska se ut, eller vem som ska göra vad hemma. Eller de kan handla om frågor som rör pengars alloke- ring. Hur mycket som ska avsättas för personlig konsumtion eller vem som ska bestämma över större inköp. Sedan kvinnornas förvärvsfrekvens ökade starkt efter sextiotalet har frågan om hushållsarbetets fördelning diskuterats som en viktig jämställdhetsfråga. Svårigheterna för kvinnor att förena yrkesarbete med ansvar för hem och barn står i debattens centrum, men konflik- ten betraktas i ökande utsträckning också som ett problem som angår män. Mindre uppmärksammad är frågan hur pengar fördelas och används i familjen. Ekonomen (1983) har påpekat att ett skäl till detta kan vara att vi sitter så fast i tanken på familjen som en hopklistrad enhet (the glued-together family) att det helt enkelt inte faller oss in att ställa sådana frågor. Ett antal internatio- nella undersökningar visar emellertid att frågorna bör resas. Det är inte givet att alla i familjen lever på samma ekonomiska nivå. Kontroll över pengarna kan vara en strategisk äktenskaplig resurs. Förvärvsarbete, hushållsarbete och kontroll över familjens in- komster är betydelsefulla och särskiljande kompo- nenter i kvinnors och mäns liv. Den här boken beskriver hur arbete och pengar organiseras i svenska familjer vid mitten av nittiotalet.1 Vi belyser hur olika typer av lösningar kommer till stånd, diskuterar vilken roll makt spelar i detta sammanhang och undersöker beslutens kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser. Att vi studerar hur maktrelationer inverkar på organiseringen av hushållet betyder inte att vi uteslutande intresserar oss för processer och mekanismer som återskapar arbetsdelningen och maktförhållandet mellan könen, eller att vi antar att vissa strukturella förhållanden obönhörligen måste leda fram till en viss typ av hushållsorganisation. Vi är tvärtom övertygade om att det finns ett ganska stort utrymme för variationer. Förvisso lever gamla mönster kvar och reproduceras, men de tidigare könsrollerna har ändå på många sätt förändrats. Det är inte på samma sätt som förut självklart hur tiden 1Vi undersöker hur ekonomiska resurser och ekonomisk makt fördelas mellan kvinnor och män. Därför har vi uteslutit homosexuella par och ensamstående föräldrar. Hushåll och familj används i texten som synonyma begrepp. för förvärvsarbete och hushållsarbete ska fördelas i familjen. Istället har detta i ökande utsträckning blivit föremål för förhandlingar mellan makarna eller samborna (jfr , 1992; 1997; Björn- berg och , 1997; Giddens, 1992; , 1990). I detta inledande kapitel tar vi upp några av de teoretiska ut- gångspunkterna för vår studie. Vi börjar med att diskutera på vilket sätt förhandlingsbegreppet kan vara användbart i studiet av hushål- lens organisering av arbete och ekonomi. Med utgångspunkten att det är nödvändigt att se till makarnas eller sambornas maktresurser diskuteras sedan hur äktenskapliga förhandlingar om arbete och pengar formas av ekonomiska resurser och kulturella föreställningar, och hur dessa i sin tur blir maktresurser som inverkar på förhand- lingarnas resultat. Vi redogör också för hur vi har gått tillväga för att undersöka familjers sätt att organisera sin hushållsekonomi. Kapitlet avslutas med en redogörelse för bokens uppläggning. Explicita och implicita förhandlingar Genom att kontinuerligt definiera olika situationer tillsammans konstruerar sammanboende kvinnor och män sin sociala verklighet i interaktion med varandra. Organiseringen av förvärvsarbete, hushållsarbete och pengar kan betraktas som ett resultat av förhand- lingar mellan makarna eller samborna (Finch, 1989). Utrymmet för sådana förhandlingar har ökat i takt med att normerna för hur hushållet ska organiseras försvagats. Att par förhandlar sig fram till olika lösningar betyder inte att makt är frånvarande. En möjlig förhandlingslösning är tvärtom att den ena makens eller sambons intressen underordnas den andras intressen. Dessutom formas förhandlingarna av vilka alternativ som står till buds för respektive make. Inte heller implicerar begreppet att förhandlingarna nödvän- digtvis är medvetna eller rationellt beräknande. Troligt är istället att det ofta är fråga om tämligen omedvetna överläggningar makarna eller samborna emellan.2 Man brukar skilja mellan två slag av förhandlingar: explicita och implicita. En explicit förhandling har karaktären av ett runda-bords- samtal där makarna (eller samborna) öppet diskuterar frågor som rör fördelningen av arbete eller pengar. I en implicit förhandling har de 2Förhandlingsbegreppet har en plats inom såväl den symboliska interaktionismen, som inom bytesteoretiska ansatser inom sociologin. I den symboliska interaktionis- men ges begreppet en vid innebörd. Genom förhandlingar utvecklar människor gemensamma förståelser (shared understandings) av specifika situationer (Finch, 1989). I bytesteoretiska ansatser förutsätts en intressekonflikt mellan aktörerna. Förhandlingar är den mekanism varmed denna kan få sin lösning. hittat sätt att kommunicera dessa frågor utan att det därför förekom- mer öppna diskussioner. Detta kan ske genom tonfall, gester eller ansiktsuttryck för att nu bara ge några exempel. Förmodligen är explicita förhandlingar vanligast i början av ett förhållande medan implicita förhandlingar ökar . En viss organisering av arbete och pengar kan därigenom utvecklas gradvis och inte sällan på ett tämligen obemärkt sätt (Finch och , 1993). Resultatet av en specifik förhandling kommer att ligga till grund för kommande förhandlingar mellan makarna eller samborna. Det kan därför få stora konsekvenser , även om alla förhandlings- resultat förstås inte är likvärdiga i detta avseende. Vissa beslut får större konsekvenser än andra. Detta gäller till exempel överenskom- melser om hur tiden ska fördelas mellan förvärvsarbete och familj. Det beror på att denna typ av beslut kommer att ligga till grund för de vidare förhandlingarna om hushållsarbetets fördelning, men också på att sådana beslut kan få oavsedda konsekvenser i form av vanor och rutiner eller i form av en asymmetrisk kunskapsutveckling som sedan tenderar att reproducera status quo. Därför är det viktigt att tänka in en tidsaxel i förhandlingsprocessen. Fördelningen två behöver inte ha samma orsaker som den ett hade. Det är således särskilt väsentligt att analysera på vilka grunder makar och sambor fattar de mest konsekvensrika besluten. Vad är det som formar förhandlingarna om hur fördelningen mellan förvärvsar- bete och hushållsarbete ska se ut? Här ska vi belysa den frågeställ- ningen genom att presentera förklaringar som tar sin utgångspunkt i ekonomisk rationalitet, kulturella föreställningar och maktresurser. Det är troligt att det finns ekonomiska överväganden med i bilden när ett par diskuterar vem som ska vara föräldraledig eller vem som ska gå ner på deltid. Kanske kommer makarna fram till att det är bäst att den som tjänar minst tar ut föräldraledigheten och går ner i arbetstid. Enligt det så kallade tidsresursargumentet kommer i så fall detta beslut sedan att ligga till grund för hushållsarbetets fördelning. Den hypotesen förutsäger att den make eller sambo som har mest tid till sitt förfogande blir den som gör mest hushållsarbete. Mannens deltagande i hushållsarbetet antas alltså öka ju fler timmar hans hustru eller sambo förvärvsarbetar. Tidsresurshypotesen härrör från ekonomiska teori om familjen. Det är en teori som antar att arbetsfördelningen i en familj förklaras med att familjen använder den hushållsstrategi som bäst tjänar dess intressen. Utgångspunkten är att familjen är en nyttomaximerande enhet där medlemmarna strävar efter att fördela sin tid så effektivt som möjligt, för att öka familjens välfärd. I sin analys liknar (1974) familjen vid en liten fabrik där kapitalvaror, råmaterial och arbete kombineras för att framställa olika produkter: måltider, bäddade sängar, rentvättade barn. För att produktionen ska komma till stånd krävs tid och inkomster till råmaterial och kapitalvaror. Inkomsterna förutsätter marknadsarbete. Varje hushåll ställs därför inför problemet att bestämma hur det ska fördela sin tid mellan arbetet i hemmet och arbetet på arbetsmarkna- den. I de fall hushållet består av minst två vuxna personer kan det vara effektivt med en specialisering av uppgifter. Den person som har högst marknadsproduktivitet (tjänar mest) specialiserar sig på förvärvsarbete, och den som har högst produktivitet i hemmet ansvarar för arbetet där (, 1987). 3 Enligt denna ekonomiska modell bestäms således arbetsfördelningen i en enskild familj av makarnas respektive marginalproduktivitet. Den som har högst produktivitet i hemmet hyr den andra maken som försörjare, och den som har högst marknadsproduktivitet hyr den andras hushåll- stjänster (, 1974). Könsskillnaderna i löner på arbetsmarknaden innebär att mannen i en familj ofta tjänar mer än kvinnan. I de flesta hushåll kommer det därför att framstå som mest ekonomiskt rationellt att kvinnan tar ut merparten av föräldraledigheten och eventuellt kortar sin arbetstid. Det blir den minst kostsamma och därför mest effektiva lösningen ur familjens synvinkel. I modell förklaras alltså könsarbetsdel- ningen mellan förvärvsarbete och familj med de enskilda hushållens Arbetslivets strukturella mansdominans är en given förutsättning. Kopplingen mellan hushållsarbetets fördelning och kvinnors och mäns olika situation på arbetsmarknaden kan uppfattas som en styrka i teori. Den ger en förklaring till hur könssegregering och låga kvinnolöner kan skapa grunden för en könsmässig fördelning av hushållsarbetet. Men antagande om existensen av en hushållsrationalitet är tveksamt. Det är inte givet att det som för en make eller sambo är ekonomiskt rationellt, också är det för den andra (jfr , 1997). Detta problem blir särskilt tydligt när vi skiljer mellan en kortsiktig och en långsiktig rationalitet. Det som framstår som ekonomiskt rationellt för båda, kan framstå i en annan dager . Om mannen tjänar mer än sin 3Becker använder inte ekonomiska begrepp för att förklara att kvinnors hemproduktivitet oftast är högre än mäns. Istället blandar han biologiska och sociologiska förklaringar när han menar att detta beror på att kvinnor föder barn och dessutom fostras till hushålls- och omsorgsarbete (jfr , 1987). hustru och om inkomsterna fördelas jämlikt i familjen kan till exempel beslutet att kvinnan (och inte mannen) ska förkorta sin arbetstid när de får barn förefalla ekonomiskt rationellt. Men skiljer sig paret senare kan det visa sig att det som var rationellt för båda får olika ekonomiska konsekvenser för henne och honom. Hans starkare anknytning till arbetsmarknaden har sannolikt påverkat både hans humankapital och löneutveckling positivt (liksom pensions- poäng etc), medan det motsatta gäller för henne. Det som i förstone såg ut som en hushållets rationalitet, visade sig alltså vid närmare anblick bli en ren kostnad för kvinnan. Ett problem med analys är att den uteslutande påvisar fördelarna med en äktenskaplig specialisering. Den har överhuvudta- get inte något att säga om de nackdelar som könsarbetsdelningen kan ge upphov till för kvinnors räkning. Detta gäller inte endast långsiktiga konsekvenser av den typ som exemplifierats ovan, utan också mer direkta effekter i form av maktskillnader mellan makarna eller samborna. Om ekonomiska förklaringar till hushållsarbetets fördelning utgår från att hushållen handlar ekonomiskt rationellt, tar kulturella förklaringar istället sin utgångspunkt i att vissa värden förknippas med kvinnlighet respektive manlighet. Det är i kulturen snarare än i ekonomin som de hittar orsakerna till hushållsarbetets fördelning. Samlingsbeteckningen kulturella förklaringar rymmer dock en ganska heterogen uppsättning teorier, teorier som delvis också har avlöst varandra kronologiskt i utvecklingen av feministisk teori. För könsrollsforskarna på femtio- och sextiotalen var normbegreppet centralt i förklaringar av hushållsarbetets fördelning. Detta begrepp, som har sina rötter i strukturfunktionalistisk teori, kom till stora delar att ersättas med ett marxistiskt färgat ideologibegrepp. I kölvattnet av den poststrukturalistiska kritiken har vi därefter sett ett uppsving för ett fenomenologiskt inspirerat könskonstruktivistiskt synsätt. Vi ska kortfattat beskriva dessa tre perspektiv nedan. Mycket av den forskning som bedrevs om könens olika roller under femtio- och sextiotalen tog på ett eller annat sätt sin avstamp i Talcott Parsons strukturfunktionalistiska teori. I denna teori har normbegreppet och rollbegreppet en framträdande plats. Parsons menade att individerna genom socialisationsprocessen införlivar samhällets normer och lär sig sina roller. Omgivningens positiva och negativa sanktioner visar dem vad som förväntas i olika situationer. Till exempel lär sig flickor att handla i enlighet med förväntningar på kvinnlighet och pojkar att handla i enlighet med förväntningar på manlighet. Vidare menade att samhällets olika institutioner står i ett beroendeförhållande till varandra. Framväxten av den moderna kärnfamiljen såg han som familjestrukturens anpassning till det framväxande industrisamhället. Familjens funktion hade förändrats bland annat som en följd av att produktionen flyttat ut ur hemmen. Enligt Parsons kvarstår egentligen bara två uppgifter för den moderna kärnfamiljen: att socialisera barn och att utgöra en stabil emotionell miljö för de vuxna. Också kärnfamiljens inre struktur är väl anpassad till det omgi- vande samhället menade och avsåg den rollfördelning med hemmafru och manlig försörjare som var typisk för många familjer i västvärlden . En sådan könslig rollfördelning tillgodoser samhällets behov av instrumentella och expressiva ledare. Den expressiva kvinnliga rollen håller familjen samman och ombesörjer dess känslomässiga behov, medan den manliga instru- mentella rollen tillgodoser familjens materiella behov och dess relationer utåt (Parsons och Bales, 1956). Också för könsrollsforskarna var begrepp som normer, roller och socialisation centrala för att förklara att kvinnor och män utför olika uppgifter inom och utom hemmet (se t.ex. m.fl., 1962). Men detta betyder inte att de helt accepterade rollteorin i Parsons tappning. Bland svenska forskare framhölls tvärtom ett nytt familjeideal. Kvinnan och mannen skulle jämlikt bidra till familjens försörjning, hushållsarbetet och omsorgen om barnen. Den rollteore- tiska begreppsapparaten användes för att studera de processer som leder fram till att kvinnor och män utvecklar olika värden och preferenser och får dem att välja i enlighet med redan givna könsmönster. Termen könsroll användes för att betona frågans sociala karaktär, det vill säga för att skilja mellan det biologiskt givna och det socialt konstruerade könet (jfr , 1992). Men det är framförallt feministiska forskare som har kritiserat Parsons teori om könsrollerna i familjen. Från början gällde kritiken främst de sexistiska inslagen i teorin: att det som av Parsons uppfattades som komplementära könsroller i familjen i själva verket handlar om manlig överordning och kvinnlig underordning. Man poängterade att kvinnor som hemmafruar blir både socialt och ekonomiskt beroende av sina män. När Parsons utgick från att en sådan könslig arbetsdelning är funktionell för samhället både förut- satte och legitimerade han därför en ordning som är förtryckande för kvinnor. Och genom att uppfatta kvinnors verksamhet i hemmen som en i huvudsak ideologisk (expressiv) verksamhet osynliggjorde han dessutom att hemarbete är ett arbete. De feministiska undersökningar som följde pekade istället på att kärnfamiljen är en del i ett vidare system av manlig makt. Familjen sågs inte längre som en harmonisk enhet utan som en arena för motsättningar och konflikt. I dessa analyser intar ofta könsarbetsdelningen en särställning som den mekanism som framför andra befordrar mansdominansens reproduktion. Och det blev ideologibegreppet – i meningen falskt medvetande – som fick förklara att kvinnor, trots att det egentligen inte ligger i deras verkliga intresse, finner sig i att ta ansvaret för barn och hem. Särskilt utpekades då förstås ideologier om kön, moderskap och kvinnans plats i hemmen (t.ex. , 1971; 1974). Den tidiga feministiska kritiken mot Parsons teori handlade alltså framförallt om att denna inte uppmärksammar att kvinnorollen är en underordnad roll.