sou · GLB377d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Lagförslagen avseende IL och ILP innehåller de paragrafer som tillkommer eller ändras jämfört med huvudbetänkandet. På mot- svarande sätt redovisas tillägg och ändringar i författningskommen- taren. Uppgifter om vilka ändringar som gjorts i lagtexten finns i kommentaren inom parentes under kapitelrubriken eller någon under- rubrik. Vi har inte tagit med sådana kommentarer där det endast är fråga om att ändra en hänvisning, t.ex. på grund av led införts eller slopats i 19 och 20 §§ KL. Efter IL och ILP följer förslagen til följdändringar. Först kommer förslag till ändring i eller upphävande av lagar, ordnade i SFS-num- merordning och därefter förordningar (kungörelser), ordnade på samma sätt. Förslag rörande författningar om dubbelbeskattningsavtal har dock samlats sist, ordnade i alfabetisk ordning efter namnet på den andra avtalsparten. Som nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 1.1) har förslagen baserats inte bara på genomförd lagstiftning utan även på propositioner och i ett par fall på lagrådsremisser. I kommentaren saknas därför i dessa fall SFS-nummer och i de senare fallen även propositions- och betänkandenummer. AVD. I INNEHÅ LL OCH DEFINITIONER Grundläggande bestämmelser om och statlig inkomstskatt (Ä ndringen i 3 § innebär att hänvisningen görs till 59 kap. 4 § i stället för till TL. Ä ndringarna i 4 och 8 §§ innebär att sjöinkomstavdrag tillkommer. I 15 §ändras hänvisningen till UBL till att avse SBL). (Tredje stycket i kommentaren har tagits bort.) Bestämmelserna i första och andra styckena om till vilken kommun fysiska personer skall betala skatt är hämtade från 56 § KL och 14 § 1 mom. första och andra styckena SIL. Dessa ändrades genomgripande när den s.k. utbobeskattningen slopades och bestämmelser infördes om att beskattning skulle ske bara i hemortskom- munen (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:SkU50, SFS 1986:473). Bestämmelserna om landstingsskatt har sitt ursprung i 1 § första och tredje styckena KL. I fråga om hemortskommun, se kommentaren till 59 kap. 4 §. I inkomstskatt ingår , förutom kommunalskatt och landstingsskatt, också församlingsskatt. Eftersom församlingsskatten kommer att ersättas av någon form av medlemsavgift menar vi att den inte hör hemma i IL.Vi anser därför att bestämmelserna om försam- lingsskatt bör tas in i en särskild lag, om IL skall tillämpas tidigare än den nya regleringen av medlemsavgifter. Bestämmelserna om beskickningspersonal i tredje stycket är hämtade från 70 § 1 mom. KL. Bestämmelsen i 71 § KL om att skatt för gemensamt kommunalt ändamål skall användas för att utjämna skattetrycket mellan olika kommuner och andra menigheter har inte tagits med i IL, eftersom vi inte kan finna att den fyller någon funktion. Fysiska personers skatt på förvärvsinkomster Paragrafen reglerar vad som utgör underlaget för skatten. Be- stämmelserna är hämtade från 2, 27, 46, 47 och 50 §§ KL samt 4, 5, 8 och 9 §§ SIL. Principerna för hur den taxerade och den beskatt- ningsbara inkomsten skall räknas fram har varit desamma sedan KL:s tillkomst. Begreppet förvärvsinkomst introducerades 1990, se 2 §. Bestämmelserna i 50 § KL fick i huvudsak sin nuvarande lydelse (prop. 1994/95:41 och 99, bet. 1994/95:AU5 och SfU6, SFS 1994:1677 och 1678). Sjöinkomstavdrag introducerades (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331) i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes. Var det finns definitioner och förklaringar (I uppräkningen i 1 § andra stycket har sjöinkomst lagts till.) (Bestämmelserna i 3 a § har brutits ut ur 3 §.) I 3 §–3 b § definieras begreppet obegränsat skattskyldig. Begreppet är nytt i lagstiftningen men kan för fysiska personer i stort sägas motsvara begreppet bosatt. I dagens lagtext används det begreppet för den som är bosatt här, men ofta används begreppet i den utvidgade betydelsen att det omfattar också den som har väsentlig anknytning hit eller som stadigvarande vistas här. Vi har reserverat begreppet bosatt för grundbetydelsen och använder uttrycket obegränsat skattskyldig för det mer omfattande begreppet. Innehållet i definitionen i första stycket är hämtat i fråga om – punkt 1 (bosatt här) från punkt 1 första stycket av anvisningarna till 53 § KL, –punkt 2 (stadigvarande vistelse) från 68 § KL och 16 § 1 mom. –punkt 3 (väsentlig anknytning) från punkt 1 andra stycket av an- visningarna till 53 § KL, och Punkten 1 fanns med redan vid KL:s tillkomst. Den är i sak oför- ändrad . I dagens lagtext används begreppet egentligt bo och hemvist. Vi har ändrat det till bosatt, vilket är ett övergripande begrepp som innefattar både bo och hemvist. Avsikten är inte att det skall innebära någon ändring i sak. Jämför t.ex. 6–13 §§ folkbok- föringslagen (1991:481). Punkten 2 fanns också med vid KL:s tillkomst och är i sak oföränd- rad . En bestämmelse om att personer med viss anknytning till skulle behandlas som obegränsat skattskyldiga (3 § första stycket 3 och 4 §) fanns också med vid KL:s tillkomst i punkt 1 av anvisningarna till 53 § KL. Denna bestämmelse har ändrats . Å r 1966 (SOU 1962:59, prop. 1966:127, bet. 1966:BevU54, SFS 1966:729) infördes bl.a. en bestämmelse med en bevispresumtion. Därefter gjordes en större ändring (DsJu 1983:13, prop. 1984/85:175, bet. 1984/85:SkU59, SFS 1985:362). Begreppet väsentlig anknytning förtydligades i vissa avseenden. Bestämmelsen utvidgades till att gälla inte bara svenska medborgare utan också alla som har haft sitt egentliga bo och hemvist här. Tiden för bevispresumtionsregeln förlängdes till och kom att omfatta fler skattskyldiga. Bestämmelsen om svensk beskickningspersonal m.fl. kommer från 69 § första stycket KL och 17 § första stycket SIL. Att sådana personer är obegränsat skattskyldiga infördes först (prop. 1978/79:58, bet. 1978/79:SkU15, SFS 1978:925). Uttrycket lönat konsulat har ersatts med det numera använda uttrycket karriärkonsulat. Bestämmelserna om personalen vid kommer från 69 § andra stycket KL och 17 § andra stycket SIL. De infördes (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 och 1996:1214). Protokollet och konventionen som nämns i första strecksatsen i första stycket finns publicerade i propositionen 1996/97:5 s. 309 f. Enligt dagens lagtext gäller bestämmelserna om personen vid tjänstetillträdet hade sitt skatterättsliga hemvist här och då skall han anses bosatt här. Vi uttrycker det så att bestämmelserna gäller om personen vid tjänstetillträdet var obegränsat skattskyldig och då skall han anses vara obegränsat skattskyldig här. Det kan tilläggas att det i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall finns bestämmelser om att inkomsterna från institutet kan vara undantagna från inkomstskatt. I tredje stycket finns en bestämmelse om att vid tillämpning av dubbelbeskattningsavtal skall sådana personer som avses i första och andra styckena anses ha hemvist i . Också denna bestämmelse infördes i 69 § andra stycket KL och 17 § andra stycket SIL. I paragrafen finns en upplysning om att det finns bestämmelser i proto- kollet till det s.k. Fusionsfördraget om var Europeiska gemenskapernas tjänstemän skall anses bosatta. Enligt 2 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen gäller de i . Fördraget och protokollet finns publicerade i SFS 1994:1501 s. 3562 f. En sådan upplysning infördes i 69 § tredje stycket KL och 17 § tredje stycket SIL (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 och 1996:1214). Stiftelser, ideella föreningar och vissa andra juridiska personer (I 16 § har Konung för vetenskap, teknik och miljö lagts till. ) AVD. III UNDANTAGNA INKOMSTER OCH UTGIFTER Inkomster som är skattefria (Ä ndringen i 5 § innebär att bestämmelsen om tillkommer. Ä ndringen i 6 § innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och mervärdesskattelagen (1994:200) tas bort samt att en hänvisning görs till SBL.) Bestämmelsen i första stycket om skattefrihet för vissa stipendier motsvarar 19 § första stycket tionde och elfte leden KL. Stipendier avsedda för mottagarens utbildning har varit skattefria sedan KL:s tillkomst.Tionde ledet fick sin nuvarande lydelse (SOU 1992:57, prop. 1992/93:127, bet. 1992/93:SkU14, SFS 1992:1597). Bestämmelsen i elfte ledet om stipendier för andra ändamål än utbildning infördes genom skattereform (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10 och 12, SFS 1990:1457). Undantaget avseende tillkom (lrr 29.5.97). Skattefriheten för andra stipendier än för utbildning gäller under den uttryckliga förutsättningen bl.a. att stipendiet inte betalas ut periodiskt. Ä ven tidigare gällde, utan att detta direkt angavs, skattefriheten för stipendier bara om de inte utgick periodiskt. Skattefriheten för periodiska utbetalningar har sedan KL:s tillkomst varit knuten till givarens avdragsrätt, jfr prop. 1990/91:54 s. 181. Periodiskt utgående stipendier beskattas om givaren fått avdrag för beloppet, 19 § första stycket nionde ledet och punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL, 11 kap. 39 § och 57 kap. 7 § i förslaget. Undantag från skatteplikten medges för vissa utbetalningar från skattepriviligierade subjekt enligt punkt 2 av anvisningarna till 31 § KL, 11 kap. 39 § i förslaget. Begränsningen av begreppet stipendium i första stycket tredje meningen innebär därför ingen saklig ändring utan föreslås som ett förtydligande av gällande rätt, jfr SOU 1990:47 s. 39. Bestämmelsen i andra stycket om skattefrihet för bidrag från stiftelsen minnesfond motsvaras av punkt 1 tionde stycket första meningen av anvisningarna till 19 § KL. Den infördes (prop. 1962:147, bet. 1962:BevU51, SFS 1962:160). Tredje stycket har utformats som en hänvisning. Bestämmelsen om skattefrihet för vissa uppräknade räntor är hämtad från 19 § första stycket trettioförsta ledet KL. Skattefriheten för räntor enligt 69 § 1 mom. UBL kom (SOU 1984:21, prop. 1984/85:180, bet. 1984/85:SkU60, SFS 1985:405). För övriga räntor infördes skattefriheten (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:SkU50, SFS 1986:473). Ledet har därefter ändrats vid ändringar i skatte-, tull- och avgifts- lagstiftningen, när SBL infördes. (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). Eftersom skattefriheten för räntor enligt lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter torde vara avsedd att omfatta även räntor enligt 42 § samma lag, tar vi in en sådan hänvisning. Bestämmelsen om skattefrihet för räntor enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag är hämtad från 19 § första stycket trettiotredje ledet KL. Den tillkom (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208). Bestämmelsen om skattefrihet för skadade tillgångar vid sjöolyckor är hämtad från 19 § första stycket sjätte ledet KL. Den infördes i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). Bestämmelsen om skattefrihet för den som får hyresavdrag när han utför arbeten på fastigheten där han bor är hämtad från punkt 1 tionde stycket av anvisningarna till 19 § KL. Den infördes (SOU 1996:162, prop. 1996/97:119, bet. 1996/97:SkU24, SFS 1997:000). Utgifter som inte skall dras av (6 § utgår. Ä ndringarna i 10 § innebär att det tillkommer två avdrags- förbud varför paragrafen delas in i led. Ä ndringen i 11 § innebär att vissa hänvisningar tas bort, bl.a. till UBL, samt att en hänvisning görs till SBL och lagen (1997:000) om dröjsmålsavgift. Ä ndringarna i 12 § innebär att det tillkommer ett avdragsförbud för avgifter enligt 21 § insiderlagen (1990:1342). Ä ndringen i 13 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL.) Bestämmelsen i första ledet om att studiemedelsräntor inte skall dras av är hämtad från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. Å r infördes det ursprungliga förbudet för avdrag för s.k. studiemedelsavgift (prop. 1968:81, bet. 1968:BevU60, SFS 1968:544). Bestämmelsen ändrades då studiemedelssystemet reformerades och avgiften i stället kom att betecknas ränta (SOU 1987:39, prop. 1987/88:116, bet. 1987/88:SfU26, SFS 1988:878). Avdragförbudet i andra ledet för avgifter enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag är hämtat från 20 § andra stycket fjortonde ledet KL. Bestämmelsen infördes (prop. 1995/96:215, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). Bestämmelsen i tredje ledet om avdragsförbud för räntor enligt 36 §lagen (1996:1030) om underhållsstöd är hämtad från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. Den infördes (Ds 1996:2, prop. 1995/96:208, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). Bestämmelserna om avdragsförbud för räntor och avgifter på skatter m.m. är hämtade från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. De infördes (SOU 1988:60, prop. 1991/92:93, bet. 1991/92:SkU19, SFS 1992:651). Ledet har därefter ändrats vid ändringar i skatte-, tull- och avgiftslagstiftningen, när SBL infördes (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 12 § femtonde strecksatsen Avdragsförbudet för avgifter enligt 21 § insiderlagen (1990:1342) är hämtat från 20 § andra stycket trettonde ledet KL. Det infördes (SOU 1994:68, prop. 1995/96:215, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). 12 § sextonde strecksatsen Avdragsförbudet för avgifter enligt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi är hämtat från 20 § andra stycket tjugosjunde ledet KL. Det infördes (SOU 1994:85, prop. 1994/95:54, bet. 1994/95:SkU4, SFS 1994:1781). Avdragsförbudet för belopp som en arbetsgivare skall betala för att han inte gjort skatteavdrag är hämtat från 20 § andra stycket artonde ledet KL. Det infördes (prop. 1975/76:70, bet. 1975/76:SkU18, SFS 1975:1174) och ändrades när SBL infördes (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). IV INKOMSTSLAGET TJÄ NST Grundläggande bestämmelser för inkomstslaget tjänst ( Ä ndringen i 9 § innebär att det andra stycket bryts ut och placeras i 11 a §. Ä ndringen i 13 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL). Bestämmelsen om när intäkter skall beskattas ger uttryck för den s.k. kontantprincipen. Bestämmelsen är hämtad från 41 § KL och punkt 4 av anvisningarna till denna och fanns med redan vid KL:s tillkomst. Vi har inte tagit med en bestämmelse om att beskattning skall ske oberoende av om inkomsten intjänats under beskattningsåret eller tidigare eftersom vi anser att en sådan bestämmelse är onödig. Bestämmelsen om förmån av drivmedel är hämtad från punkt 4 första stycket fjärde meningen av anvisningarna till 41 § KL och infördes (lrr 29.5.97). Bestämmelsen har utformats som en hänvisning till de särskilda regler om beskattningstidpunkten som gäller för avskattning av behållning på pensionssparkonto och avskattning av pensionsförsäkring. I paragrafen, som hämtats från 41 § andra stycket KL, regleras när avdrag får göras för vissa skatter och avgifter. Bestämmelserna infördes (stencil Fi 1965:4, prop. 1966:103, bet. 1966:BevU42, SFS 1966:274) och ändrades när SBL infördes (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS Vi har utelämnat ränta, eftersom det kan ingå någon avdragsgill ränta i slutlig eller tillkommande skatt. Vi har inte heller tagit med bestämmelsen om avdrag för fastighetsskatt eftersom sådant avdrag inte kan ske i tjänst. (Ä ndringen i 29 § innebär att utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349) och timersättning vid vuxenutbildning (komvux) enligt 1 kap. 3 § vuxenutbildningslagen (1984:1118) tas bort och att vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag i punkt- erna 3 och 4 tillkommer. Ä ndringen i 30 § innebär att kontant arbetsmarknadsunderstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsunderstöd utgår.) Förmåner till skattskyldiga med sjöinkomst Bestämmelsen om skattefrihet för den som har sjöinkomst är hämtad från punkt 7 av anvisningarna till 32 § KL som infördes (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). Vi har inte tagit med är ett passagerarfartyg med fastställd tidtabell eftersom närfart alltid är linjefart. Det synes därför inte finnas behov av någon ytterligare avgränsning. Bestämmelsen om skattefrihet för den som privat använder arbetsgivarens dator är hämtad från 32 § c mom. andra stycket KL. Den infördes (lrr 29.5.97). Föräldrapenning och vårdbidrag m.m. 26–30 §§ Bestämmelserna om att vissa förmåner enligt socialförsäkringssystemet och studiebidrag m.m. skall tas upp som intäkt av tjänst är samlade i punkt 12 av anvisningarna till 32 § KL. Anvisningspunkten infördes (hade sjukpenning varit skattefri) och har därefter ändrats i takt med att bl.a. socialförsäkringssystemet byggts ut (SOU 1972:50, prop. 1973:49, bet. 1973:SkU30, SFS 1973:434). Å r infördes skatteplikt för vuxenstudiebidrag och följande år för utbildningsbidrag för doktorander (prop. 1975:98, bet. 1975:SkU27, SFS 1975:327 respektive prop. 1975/76:193, bet. 1975/76:SkU62, SFS 1976:331). Ersättningar enligt arbetsskadeför- säkringen, statligt personskadeskydd samt krigsskadeersättning till sjömän blev skattepliktiga (SOU 1976:50, prop. 1976/77:64, bet. 1976/77:SfU21, SFS 1977:279). Å r 1982 kom bestämmelser om att själva merkostnadsdelen av vårdbidraget inte skulle beskattas (DsS 1981:15, prop. 1981/82:216, bet. 11981/82:SfU18, SFS 1982:779). Bestämmelserna om studiestöd ändrades (prop. 1996/97:1, utg.omr. 15, bet. 1996/97UbU2, SFS 1996:1394). Bestämmelserna om arbetslöshetsbidrag fick sin nuvarande utformning när bestämmelserna om kontant arbetsmarknadsunderstöd togs bort (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, SFS 1997:000). För att begränsa tillämpningen till svenska förhållanden tar vi in hänvisning till de lagar där utbildningsbidrag samt sfi och särvux nämns. Bestämmelsen om skattefrihet i vissa fall för utländska pensionsförsäkringar är hämtad från 32 § 1 mom. femte stycket KL som infördes (Ds 1996:27, prop. 1995/96:231, bet. 1996/97:SkU4, SFS 1996:1240). Bestämmelsen om skatteplikt för är hämtad från punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 § KL. Den infördes (lrr 29.5.97). ( Ä ndringar görs i 4 (ett andra stycke tillkommer), 23, 26 och 28 §§ på grund av den nya beskattningen för förmånsbilar. I 7 § tillkommer särskilda bestämmelser om vanlig verksamhetsort för vissa uppdragstagare vid domstol. I 33 § tillkommer ett andra stycke. Slutligen ändras beteckningen på förarbetena på så sätt att reglerna för EU-anställda betecknas 1996:1, se under Vissa förarbeten. Under samma rubrik tillkommer 1996:2 och 1997.) 1996:1 Regler för EU-anställda m.m., SOU 1995:94, prop. 1995/96:152, bet. 1995/96:SkU25, SFS 1996:651 1996:2 Ä ndrade regler för den som har bilförmån, Ds 1996:34, prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 De särskilda bestämmelserna för skattskyldiga som har sjöinkomst är hämtade från punkt 3 e av anvisningarna till 33 § KL. De infördes (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). Tjänsteresor med egen bil Bestämmelsen i första stycket om avdragsrätt när en skattskyldig använder sin egen bil för resor i tjänsten är hämtad från punkt 3 c av anvisningarna till 33 § KL. Dit flyttades den (från punkt 3) i samband med skattereform (1990:1). Bestämmelsen infördes (prop. 1989/90:50, bet. 1989/90:SkU10, SFS 1989:1017). Därefter har avdragsbeloppet ändrats . Något undantag från denna schablonmässiga beräkning finns inte vid tjänsteresor utan endast vid arbetsresor, se kommentaren till 25–28 §§. De särskilda reglerna i andra stycket i fråga om förmånsbilar infördes (1996:2). Ö kade levnadskostnader vid tjänsteresor Vanlig verksamhetsort och tjänsteställe Vistelse i mer än ett land Kostnadsökningen för måltider och småutgifter Minskning på grund av kostförmåner 5–16 §§ Dessa paragrafer reglerar rätten till avdrag för ökade levnadskostnader som uppkommer när den skattskyldige i tjänsten gör resor som är förenade med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten. De är hämtade från punkt 3 av anvisningarna till 33 § KL som alltsedan lagens tillkomst behandlat den här typen av avdrag. skattereform ändrades bestämmelserna bl.a. på så sätt att de maximala avdragsbeloppen reducerades, att skillnaden mellan resor som varat än i följd togs bort och att vad som menas med den vanliga verksamhetsorten lagfästes (1990:1). Att avdraget för ökade levnadskostnader reducerades om kostförmånen tillhandahållits markerades genom en lagändring . Ä ndringen avsåg också att avdraget för ökade levnadskostnader inte skall reduceras med sådana kostförmåner som tillhandahållits ombord på allmänna transportmedel och ingår i biljettpriset. Å r 1993 ändrades reglerna om avdrag för utlandstraktamenten och för reservofficerare kom bostaden att anses som tjänsteställe. Detta utvidgades till att omfatta även uppdragstagare i domstol (prop. 1996/97:133, bet. 1996/97:JuU17, SFS 1997:000). De särskilda bestämmelserna för bl.a. anställda inom Europeiska unionen infördes (1996:1). tillkom bestämmelsen om att utbetalare av traktamente likställs med arbetsgivare (5 § tredje stycket i förslaget). Vi föreslår att det uttryckligen i lagtexten (9 § i förslaget) regleras att beräkningen görs för hel eller för halv dag. Bestämmelsen om rätt till avdrag för hemresor infördes genom skattereform (1990:1). Den är hämtad från punkt 3 b av anvisningarna till 33 § KL. hade viss avdragsrätt medgetts i praxis. Å r 1992 utvidgades avdragsrätten för både tåg- och flygresor. För sistnämnda slopades en tidigare avståndsgräns. Med inte oskäliga kostnader för tågresa avser vi att markera att det inte nödvändigtvis behöver vara det billigaste alternativet utan även kan vara resor i första klass eller med snabbtåg (prop. 1992/93:127 s. 45). Utvidgningen till EU- och EES-området infördes (1996:1). De särskilda bestämmelserna i fråga om förmånsbilar infördes (1996:2) 25–28 §§ Bestämmelserna om avdragsrätt för resor mellan bostaden och arbetsplatsen är hämtade från punkt 4 av anvisningarna till 33 § KL där rätten reglerats alltsedan KL:s tillkomst. Å r 1969 konkretiserades grunderna för avdrag i lagtexten (Stencil Fi 1967:7, prop. 1969:29, bet. 1969:BeU31, SFS 1969:106). Å r infördes bl.a. de särskilda bestämmelserna för handikappade m.fl. och för den som hade skrymmande last. Tidsvinstbestämmelsen har sitt ursprung (prop. 1980/81:118, bet. 1980/81:SkU44, SFS 1981:341). Den ändrades (Ds Fi 1986:9, prop. 1986/87:46, bet. 1986/87:SkU9, SFS 1986:1199). De särskilda bestämmelserna för den som använder bilen i tjänsten ett visst antal dagar kom (prop. 1983/84:68, bet. 1983/84:SkU16, SFS 1983:1051). Att den som har bilförmån inte skall dra av kostnader för bilresor till eller från arbetet kom . Att väg- och färjeavgifter skall dras av infördes genom lagändringar . Att avdrag som huvudregel skall göras med och tillkom (1996:2). angavs att avdraget skulle bestämmas på visst sätt efter schablon. Den bestämmelsen sattes emellertid ur spel , bl.a.genom lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995–taxeringar. De särskilda bestämmelserna i fråga om förmånsbilar infördes också (1996:2). Beräkningen för arbetsresor gäller inte för den som på grund av skrymmande last måste använda en större bil såvitt gäller arbetsresor. Något motsvarande undantag finns inte i fråga om tjänsteresor. Ä ven om skillnaden kan ha samband med att avdraget i det senare fallet inte på samma sätt är knutet till kostnader för en mindre bil så framstår den som svårmotiverad då avdragen uppgått till samma belopp per mil. Avgifter till arbetslöshetskassa m.m. Bestämmelsen i första stycket att avdrag får göras för avgifter till arbetslöshetskassa har hämtats från punkt 6 första stycket av anvisningarna till 33 § KL. Avdragsrätten infördes (SOU 1977:91, prop. 1979/80:58, bet. 1979/80:SkU20, SFS 1979:1157) och justerades . Bestämmelserna i andra stycket om avdrag för avgifter till utländsk arbetslöshetskassa är hämtade från punkt 6 andra stycket av anvisningarna till 33 § KL. De infördes (lrr 29.5.97). AVD. V INKOMSTSLAGET NÄ RINGSVERKSAMHET