sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Fältassistenter arbetar med att söka upp ungdomar i deras miljö. Fältas- sistenterna håller sig informerade om nya begrepp, riskmiljöer och känner väl till ungdomars värderingar. Genom personlig kontakt med många ungdomar lär de känna de rådande ungdomskulturerna väl. Fält- assistenternas verksamhet är i första hand riktad till tonåringar. 52 Fältassistenterna samarbetar ofta med skola, polis och socialtjänst och 52 Programförklaring för , 1996. 134 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET deltar på föräldramöten för att informera tonårsföräldrar om ungdomsmiljöer och om alkohol och droger. Fältassistenterna kan vara initiativtagare till s.k. föräldravandringar. Det förekommer att fältassistenter samlar föräldrar för att informera eller diskutera frågor som berör ungdomarna. kan detta leda till fortsatta spontana föräldragrupper. hör föräldrar av sig för att få information om de miljöer som deras ungdomar vistas i. Om ungdomar påträffas berusade eller drogade tar fältassistenten kontakt med föräldrarna och följer med den unge hem. Som exempel på föräldragrupper som initierats av fältarbetare kan nämnas att i +ARLSKRONA har fältassistenterna i samarbete med social- sekreterarna, anordnat en föräldragrupp med föräldrar till unga nyna- zister. Gruppen bildades på förfrågan av föräldrar som hade behov av att träffa andra föräldrar i samma situation. Föräldragruppen träffades tillsammans med personalen, därefter fortsatte de att träffas själva. I startades ett projekt för invandrarungdom i riskzon. –1995 ordnade fältenhet grup- paktiviteter med invandrarpojkar med destruktivt beteende. Parallellt med arbetet med pojkarna träffade fältarbetarna pojkarnas föräldrar genom hembesök. Denna uppsökande verksamhet blev mycket upp- skattad bl.a. därför att föräldrarna fick möjlighet att diskutera frågor om sina tonåringar i lugn och ro. Den kunskap om ungdomars vardag som fältassistenterna har är unik. Det skulle därför vara värdefullt om kunskaperna kunde tas till- vara i stödet i föräldraskapet till tonårsföräldrar. Fältassistenter skulle där antingen kunna ingå i en gemensam pool av gruppledare för tonårsföräldrar eller bistå föräldragrupper med sin specifika kun- skap vid särskilda temadiskussioner. Parkleken startades på 1930–talet som en verksamhet där barn i kunde få komma för att leka utomhus, nära naturen, under led- ning av erfaren personal. Lekparkerna karakteriseras av spännande lek- anordningar och leksaker att användas för utomhusbruk. Pedagogiken i parkleken utgår från barns och ungdomars eget skapande. Många park- lekar har egna odlingar och flera har också djur. Parklekarna används även av hemmavarande småbarnsföräldrar som kommer till parken för att träffa andra vuxna och för att barnen ska få träffa andra barn. Vissa parklekar har öppen förskola, mellanstadieverksamhet eller fritidsgård integrerad i verksamheten. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 135 Parkleken är en kommunalt organiserad öppen lekverksamhet. Den vänder sig till barn i åldrarna och var ursprungligen en verksamhet för storstäder. Det finns parklekar i och , men också på andra orter i landet som t.ex. i . Många kommuner har lagt ner parkleken av bespa- ringsskäl. Parklekens personal har vana att träffa både barn och föräldrar. Många parklekar och dess personal skulle kunna användas i föräld- rastödjande verksamheter. I städer där det finns parklekar bör deras lokaler kunna lånas ut till föräldraledda föräldragrupper Som fritidsgård räknas enligt , en anlägg- ning med fritidsledare som är anordnad av kommunen för ungdomar på högstadiet. Det förekommer även verksamheter med motsvarande inne- håll som drivs av ideella organisationer och kyrkliga samfund. , vid den senaste mätningen, fanns 1 545 fritidsgårdar i landet. Antalet fritidsgårdar har sannolikt minskat . Fritidsgårdarnas verksamhet är utformad på olika sätt beroende på ungdomarnas behov och intressen. Ungdomar kan komma dit bara för att träffas eller för att delta i strukturerade aktiviteter. På en fritidsgård arbetar fritidspedago- ger eller fritidsledare. Utbildning till fritidsledare sker vanligen genom folkhögskola och utbildning till fritidspedagog genom högskolan för 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att många fritidsgårdar och parklekar skulle kunna vara anordnare av verksamheter för stöd i föräldraskap eller ställa sina lokaler till förfogande för sådan verksam- het. 5.4.2Polisen och det brottsförebyggande arbetet ·Närpolisen är en viktig resurs för ungdomar och föräldrar i det brottsförebyggande arbetet. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING I direktiven till utredningen om föräldrautbildning nämns särskilt för- äldrars behov av kunskap om risker för utveckling av kriminalitet och alkohol- och drogmissbruk hos unga. I det nationellt brottsförebyg- gande programmet Allas vårt ansvar (Ds 1996:59), har regeringen slagit fast att brottsligheten måste angripas på bred kriminalpolitisk 136 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET front och att det brottsförebyggande arbetet skall ges hög prioritet. I programmet betonas polisens roll i det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå och då särskilt inom närpolisens ansvarsområde. I det brottsförebyggande programmet framhålls att en väl funge- rande samverkan mellan myndigheter och andra organisationer är en förutsättning för att nå framgång i det brottsförebyggande arbetet. Detta arbete borde enligt programmet kunna organiseras i lokala brottsföre- byggande råd där polisen, skolan, fr itidsförvaltningen, , företag, föreningar och organisationer som är engagerade bör ingå. Ett sådant råd skulle kunna samordna olika lokala initiativ och förmedla den kunskap som finns i det brottsförebyggande ungdomsarbetet. I polisens regleringsbrev för anges som övergri- pande mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Av verksamhetsmålen framgår att ungdomsbrottslighet är ett prioriterat område som skall mötas med tidiga insatser. Av regeringens brottsförebyggande program och av polisens regle- ringsbrev framgår att det brottsförebyggande ungdomsarbetet skall pri- oriteras genom samverkan mellan dem som berörs av brottslighet, dem som kan förebygga brottslighet och genom tidiga insatser riktade direkt till föräldrar. Föräldrarna är centrala för barns och ungdomars utveck- ling av sociala band, självkontroll, normer och värderingar. Bristande kontakt eller en otrygg relation till föräldrarna är därför faktorer som kan leda till brottsligt beteende. Andra bidragande faktorer till krimina- litet är negativa skolförhållanden och kamrater med dåligt inflytande. Föräldrar behöver insyn i skolan och kunskap om vad ungdomarna gör utanför familjen. Stöd i föräldraskapet till föräldrar med både små barn och tonårsbarn kan därför vara ett sätt för samhället att minska ungdomsbrottsligheten. Inom närpolisens verksamhetsområden utvecklas olika samverkansformer med syfte att förebygga brott. Alko- hol och narkotikamissbruk, mobbning och övrig ungdomskriminalitet är prioriterade områden. är polisen initiativtagare och ibland ingår polisen som samarbetspart tillsammans med någon annan initia- tivtagare. I föräldrastödjande verksamheter som bland annat syftar till att ge föräldrar kunskap om lokala riskmiljöer för ungdomar, om alko- hol och narkotika samt övrig brottsförebyggande ungdomsverksamhet, utgör polisen och i vissa fall de lokala brottsföreb yggande råden viktiga I stadsdelen 6ASASTAN I 3TOCKHOLM har polisen bildat en samver- kansgrupp där representanter för skola, föräldraföreningar, socialtjänst, fältverksamhet och kyrkans ungdomsverksamhet ingår. Till stadsdelens skolor finns en till två poliser knutna som bland annat deltar på föräld- ramöten, träffar skolledning och föräldraföreningar samt undervisar i lag och rätt. Polisens utredningar om brott som har begåtts av minder- !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 137 åriga sköts av den polis som är knuten till elevens skola. Polisen kallar alla barn som begått något brott (även mindre snatterier) till förhör till- sammans med deras föräldrar. Det finns planer på att starta skola för föräldrar med tonårsbarn planeras. ·Familjerådgivningens särskilda kompetens vad gäller samlev- nadsfrågor bör tas tillvara för föräldrastöd/föräldrautbildning samt utbildning och fortbildning av gruppledare för för- äldragrupper. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING har kommunerna genom ett tillägg i social- tjänstlagen ansvaret för familjerådgivningen. De bakomliggande faktorerna till denna ändring i socialtjänstlagen var att familjerådgivningen var den enda förebyggande verksamhet som samhället hade att erbjuda till par, att den saknades i stora delar av landet och var ojämnt dimensionerad. I proposition 1993/94:4 om fa- miljerådgivning anges att familjerådgivarna med sina erfarenheter bör kunna vara en viktig tillgång i föräld- rautbildning och i fortbildningsverksamhet för andra personalgrup- per inom och liknande. Familjerådgivning lämnas genom kommunens egen försorg eller, ge- nom att uppdra till eller annan lämplig vårdgivare att till- handahålla sådan rådgivning. Familjerådgivning erbjuds även genom kyrkan. Familjerådgivning tillhör de delar inom som inte är myndighetsutövning. Familjerådgivningens har till uppgift att arbeta med par som har re- lationsproblem. Den arbetar med parbehandling och med utåtriktad verksamhet. Det utåtriktade arbetet innebär oftast att man informerar om samlevnadsfrågor och att man delger annan fackpersonal informa- tion och kunskap om samlevnadsfrågor. Genom utåtriktat arbete kan familjerådgivarnas speciella kompetens, att förmedla kunskap och sprida information om samlevnad till allmänheten och till de myndig- heter och organisationer som möter familjerådgivningens klientgrup- per, tas till vara. Familjearbetet kan röra föräldraskapet i samband med en separation eller styvfamiljsproblematik. Vissa familjerådgivningsbyråer arbetar även med grupper av t.ex. separerade föräldrar, styvfamiljer och ny- 138 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Man kan även bedriva familjeterapi i grupp. Många ny- blivna föräldrapar söker familjerådgivning för svårigheter i deras in- bördes relation i samband med att de har blivit föräldrar. Par med äldre barn härleder ofta sina relationsproblem till den första period då de blev föräldrar. Många relationsproblem leder till separationer, vilket också bekräf- tas av att hälften av alla separationer i (50 000 ) sker i barnfamiljer. Detta understryker vikten av att alla unga par borde ges möjlighet att samtala om sin relation när barnen är riktigt små. Efter- som barnavårdscentralerna når de allra flesta föräldrar är det viktigt att det där sker en metodutveckling vad gäller föräldragrupper, med inrikt- ning på relationer och samlevnad. För föräldrar är det av betydelse att via föräldragrupper få möjlighet att prata om sina svårigheter, innan de har trappats upp till ohanterliga konflikter. I många kommuner är efterfrågan på familjerådgivning större än det utbud som erbjuds. Detta har medfört långa väntetider för föräldrarna, i vissa fall upp till eller längre. Detta kan få allvarliga kon- sekvenser i familjer som ofta har akuta behov av hjälp när de vänder sig till familjerådgivningen. Det drabbar både barnen och föräldrarna. Som exempel på utåtriktat arbete hos några familjerådgivningsby- råer kan nämnas att i och samarbetar familjeråd- givarna med mödra- och barnhälsovårdens personal, dels genom att delta i föräldragrupper, dels genom att handleda och utbilda personal om t.ex. samlevnad och konfliktlösning. I '¶TEBORG har familjerådgiv- ningen utarbetat ett särskilt program för personalutbildning inom mödra- och barnhälsovården. Programmen omfattar diskussioner om samlevnad, relationer och konfliktlösning samt hur arbetet i för- äldragrupper kan läggas upp, genomföras och följas upp. I –REBRO har familjerådgivningen och mödrahälsovården samarbetat i projektet tillsammans. Projektet omfattar 10 strukturerade samtalstillfällen där grupper av par diskuterar personliga och känsliga frågor som t.ex. närhet, jämställdhet, livsåskådning och sexualitet enligt en särskilt metod. Familjerådgivningen i 3TOCKHOLM har i sin utåtriktade verksamhet inriktat sig på att nå förstagångsföräldrar genom att samarbeta direkt med ett antal barnavårdscentraler. Samarbetet har inneburit att famil- jerådgivaren tillsammans med barnsjuksköterskan har deltagit i för- äldragrupper för nyblivna föräldrar. Samarbetet har syftat till att infor- mera och förbereda nyblivna föräldrar om de svårigheter som kan upp- stå i parrelationen när man får barn. Familjerådgivningen vill stimulera par till egna samtal om sin relation, samt underlätta för par att söka hjälp innan svårigheter trappats upp till låsta konflikter där separation till slut är den enda utvägen. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 139 På grund av begränsade resurser och ökad efterfrågan på insatser från barnavårdscentraler har familjerådgivningen inte kunnat fortsätta att arbeta i denna form. I stället utbildar familjerådgivarna personal på barnavårdscentraler i frågor om samlevnad. Vidare produceras under- lag för diskussioner i föräldragrupper. Familjerådgivningen i har för avsikt att färdigställa en videofilm om samlevnadsfrågor. Filmen är avsedd som stöd för barn- sjuksköterskor i deras arbete med föräldragrupper. Familjerådgivningen i samarbetar med i en 10–poängsutbildning i Socialt arbete med inriktning mot parrelationer. Kursen ingår i magisterutbildningen på , men ges även som fristående kurs för socionomer eller motsvarande, med minst två års yrkesverksamhet i socialt arbete. Kursens mål är att öka kunskapen om olika parrelationer, att förmedla metoder och öka förmågan att arbeta med parrelationer i det sociala arbetet. Utredningen om föräldrautbildning anser mot denna bakgrund att det är angeläget att familjerådgivningens särskilda kompetens vad gäl- ler samlevnadsfrågor tas tillvara för stödet i föräldraska- pet/föräldrautbildning samt utbildning och fortbildning av gruppledare för föräldragrupper. 5.4.4Barnpsykiatrisk verksamhet (PBU/BUP) ·Barnpsykiatrin bör medverka i utbildning av gruppledare till för- äldragrupper. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING Den barn- och ungdomspsykiatriska vårdorganisationen har tillskapats som en hälso- och sjukvårdsorganisation, enligt riksdagsbeslut åren 1944 och 1957.53 –talet b yggde varje landstingsområde upp en sammanhållen klinisk verksamhet med öppen och sluten vård (PBU och BUP) och med tillgång till behandlingshem. fanns det ca 170 öppna barn- och ungdomspsykiatriska mottagningar i landet. Bland dem som arbetar med barn och ungdomar är många oroliga för att barnen tycks må allt sämre. Orsaken antas vara t.ex. arbetslöshet, stressade föräldrar, samhällsklimatet och de kommunala 53Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. 140 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Patientantalet vid landets barn- och ungdomspsykiatriska kliniker och öppenvårdsmottagningar har ökat med i genomsnitt mellan åren 1992–1994. På vissa håll är ökningen . Många föräldrar köar för att få specialisthjälp för barn med barnpsykiatriska symptom. Inom PBU/BUP arbetar psykologer, kuratorer och läkare i team. Många har psykoterapeutisk påbyggnadsutbildning och yrk esspecifik fortbildning i neuropsykiatri samt lång erfarenhet av att arbeta inom barnpsykiatrin. Genom detta tvärvetenskapliga team finns förutsätt- ningar att genomföra allsidiga utredningar, ställa diagnoser, delta i och ansvara för behandlingsplanering. Mottagningarnas behandlingsutbud varierar beroende på gruppens storlek och sammansättning. Av tradition har den öppna barnpsykiatrin arbetat efter ett psykodynamiskt, individinriktat förhållnings- sätt, men har allt fler inom PBU/BUP kommit att omfattas av ett familjeterapeutiskt och systemorienterat synsätt. Med detta avses att familjen alltmer satts i fokus i arbetet med enskilda barn. I så gott som allt terapeutiskt arbete med barn används numera familjeterapeutiska metoder, antingen i renodlad form, eller i kombination med andra behandlingsformer som t.ex. psykoterapi. har i en skrift formulerat målen för barnpsykiatrins verksamhet. Av denna framgår att barnpsykiatrin skall igenkänna, bota, lindra och fö- rebygga psykisk sjukdom och störning hos unga och ta till vara barns intressen i samhället. Enligt en ännu ej publicerad översyn av barnpsykiatrin har Social- styrelsen konstaterat att flera landsting i sina målformuleringar betonar vikten av att barnpsykiatrin samverkar med andra samhällsinstanser, att vården präglas av en helhetssyn och att tvärvetenskapligt synsätt tilläg- nas. Andra återkommande målformuleringar handlar om att barnpsy- kiatrin bör bidra till föreb yggande insatser i form av undervisning, in- formation, utbildning och handledning. har i sitt delbetänkande Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8) angivit att barnpsykiatrins ansvar är att behandla, utreda och diagnosticera, delta i behandlingsplanering och utveckla samarbetsformer med det omgivande samhället. Förebyggande verksamhet utgör emellertid en liten del av mottag- ningarnas totala arbete. En förklaring till detta kan vara att den höga arbetsbelastningen på de öppna barnpsykiatriska mottagningarna med- för svårigheter för personalen att prioritera sådan verksamhet. Det fö- rekommer dock att barnpsykiatrin ordnar riktade föräldragrupper för att stärka föräldrar som har barn med likartade problem. Att på detta sätt medverka i förebyggande arbete för särskilda riskgr upper ligger direkt !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 141 inom barnpsykiatrins ansvarsområde och kan leda till ärende- minskning vid mottagningarna. Metodik enligt ett systemorienterat synsätt betonar samspelet mellan individer och betonar vikten av att bemöta föräldrar med respekt och lyhördhet för att stärka föräldrakraften. kan system- och familjeterapins metoder användas. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att den specialistkompe- tens som finns inom barnpsykiatrin vad gäller barn, föräldrar och rela- tioner borde komma det generella föräldrastödet och föräldrar till barn som är inskrivna i barnpsykiatrin tillgodo. Tillsammans med andra resurspersoner såsom socialsekreterare och familjerådgivare borde barnpsykiatrins kompetens kunna användas i lokala utbildningssatsningar av gruppledare för föräldragrupper. %XEMPEL P¥ F¶REBYGGANDE ARBETE FR¥N ETT ANTAL 0"5 MOTTAGNINGAR55 Vid –STER¥KERS PBU- mottagning träffas en samrådsgrupp av chefer i kommunen och en samrådsgrupp med representanter från fältet (PBU, polis och socialtjänst) regelbundet för att informera varandra om tendenser, behov av förändringar och policyutveckling. En kontaktper- son från PBU arbetar med att erbjuda barn till nyanlända flyktingfa- miljer på flyktingförläggningen möjlighet till samtal. Ett basteam för DAMP (Deficits in Attention Motor control and Perception) med en psykolog från PBU har inrättats i kommunen. Vid .ORRT¤LJE PBU-mottagning har PBU deltagit i diskussioner och föreläsningar på skolor om barn och kriser, erbjudit föreläsningar och diskussioner med dagbarnvårdare om barn och skilsmässor och till- sammans med barnläkarna, skolan och habiliteringscentret utvecklat ett basteam för barn med MBD (Minimal Brain Dysfunction)/DAMP. Syftet är att barn med symptom på MBD/DAMP skall utredas, diag- nosticeras och erbjudas stöd med de resurser som finns lokalt. PBU har vidare deltagit i utvecklingen av ett ANOREXIPRO JEKT i vilket ingår en samarbetsgrupp för ungdomar med ätstörningar. Syftet med samarbetsgruppen är dels att undersöka hur olika vården- heter inom kommunen kan samarbeta för att kunna erbjuda de lämpli- gaste behandlingarna för patienter med ätstörningar, dels att utveckla behandlingsmetoder genom utbyte av kliniska erfarenheter och kun- skaper. har PBU i samarbete med kyrkan och den psykiatriska öppenvårdsmottagningen haft tre BARNGRUPPER F¶R BARN TILL MISSBRUKARE, enligt en metod och modell som ursprungligen utvecklats 142 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Barngrupperna har träffats ca 18 gånger. Arbe- tet i barngrupperna går ut på att ge barnen stöd genom att lära dem att sätta ord på vad det innebär att leva i en missbruksfamilj och att göra dem medvetna om att det finns andra barn som har liknande svårighe- ter. har barnens föräldrar eller familjehems- har PBU en GRUPPVERKSAMHET F¶R TON¥RSF¶R¤LDRAR. Olika teman har formulerats utifrån gruppens önske- Exempel på teman som behandlats är regler och gränser, tonårsut- veckling, sexualitet, egen tonårstid, konfliktlösning, att hantera oro och ilska och att åstadkomma förändringar. Vid utvärdering har föräldrarna framfört att det har varit värdefullt att dela sina erfarenheter med andra och få perspektiv på sin livssituation. ·Fastighetsägare är viktiga samarbetsparter för kommuner i ut- vecklandet av lokala verksamheter för föräldrastöd och för lokal- anskaffning för verksamheter som syftar till sådant stöd. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING De KOMMUNALA BOSTADSBOLAGEN har ett uttalat intresse av att hyresgäs- ternas sociala nätverk stärks, att de boende trivs och känner ansvar. Samverkan mellan bostadsbolag, föreningar och offentliga förvalt- ningar kan medverka till att föräldrar träffas och att de stärks i sin för- äldraroll. Det ger positiva resultat i form av minskad omflyttning, större ansvar för boendemiljön och minskad skadegörelse. En fråga som bör vara av intresse för fastighetsägarna är att samar- beta med föräldrar för att förebygga barnolycksfall i bostadsområden. Detta kan ske genom att föräldrar och fastighetsägare gemensamt ge- nomför s.k. skyddsronder och gemensamt inventerar boende- och lek- miljön för att förutse risker för olycksfall. Ett sådant samarbete får även till effekt att föräldrar lär känna varandra och att den sociala tryggheten därmed ökar. De kommunala bostadsbolagen har ett intresse av att hyresgästernas sociala nätverk stärks, att de boende trivs och känner ansvar. Flera kommunala bostadsbolag har utvecklat s.k. boskolor. Det finns bosko- lor i invandrartäta bostadsområden och de riktar sig till människor som !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 143 kommit till och som är främmande för uttalade och outtalade regler som gäller för boendet. Det finns även boskolor för ungdomar som fått sin första bostad. Genom att fastighetsägarna ut- vecklar metoder för boskolor får de bättre kontakt med boende som t.ex. inte talar svenska. De kommunala bostadsbolagen arbetar aktivt med samverkan över förvaltningsgränserna för att stärka gemenskapen och den sociala tryggheten. I 2OSENG¥RD i arbetar t.ex. Kommunala Bo- stadsbolag tillsammans med och skolan vilket bl.a. kan få till följd att främlingsfientlighet och rasism motverkas. I (UDDINGE kommun medverkar det kommunala bostadsföretaget i en stor ungdomssatsning tillsammans med närpolisen, skolan och föräldraföreningen. Genom denna satsning arrangeras t.ex. aktivi- teter för ungdomar på skolavslutningen, och på Valborgsmässo- afton. kommer ett ungdomsråd att bildas där ungdo- marna själva kan vara med att påverka beslut som rör dem. Av tradition är en majoritet av hyresvärdarnas fastighetsskötare och förvaltare män. Många fastighetsskötare har ett stort socialt engage- mang och har kontakter med både vuxna och barn. Genom sitt prak- tiska och konkreta arbete bland de boende utgör de inte sällan förebil- der för barn och ungdomar i bostadsområdet. Många fastighetsskötare skulle kunna vara en viktig resurs i föräldragrupper genom att de kän- ner de boende och kan sitt område. De kan förmedla vad som händer i området, var och hur barnen leker och var ungdomar uppehåller sig och därmed stärka förutsättningarna för ett kollektivt ansvarstagande där de vuxna utgör stöd för varandra och för varandras barn. Inom och finns ett socialt engagemang och en medvetenhet om vikten av att stärka de sociala nätverken. Inom HSB drivs föräldrakooperativa daghem, vilka får stöd av sina föreningar när det t. ex. gäller utbildning. Både och anger att de har intresse av att i någon form medverka till att föräldragrupper bildas om behov och önskemål finns från de boende.