sou · GLB3183 · 1998-01-01 00:00:00 — För att få delta i fondens arbete krävs i yrket och minst 60 till fonden. I samarbete med social- och får dansarna ett ekonomiskt tillägg till ev andra bidrag. av en utbildning får man garanterat av den tidigare lönen, under påföljande år och resten av tiden, dock mest de man har rätt till a-kassa. Ingen dansare ska behöva gå ner i lön på grund av yrkesbytet. Utbildnings- kostnaderna är betalda och man får ett räntefritt kapital för att etablera sig på en ny arbetsmarknad under maximalt . i grunda- des av nio ledande danskompanier. Fonden finansieras via brit- tiska som betalar av varje dansares lön till fonden. Dansarna själva betalar ingenting. För att få stöd av fonden skall dansa- ren vara och ha som medlem i något av kompa- nierna och ha yrkesverksamhet som dansare. Fonden ger dansarna finansiellt stöd under vidareutbildning eller för att starta eget. har The Dancers Trust också verksamhet för frilansande dansare. För att omfattas av den måste man ha dansat och kan då få som mest i bidrag för vidareutbildning. Bidrag från dessa fonder påverkar inte rätten till andra bidrag. Career Transition for Dancers grundades i med stöd av . Verksamheten finansieras av pri- vata och offentliga sponsorer. För att få stöd skall dansaren ha fyllt och arbetat minst . Det ekonomiska stödet utgår efter behovsprövning. Dansarna erbjuds också rådgivning, stipen- dier för utbildning och kostnadsfri telefontjänst. in får kontinuerligt stöd av regeringen för att en heltidsanställd dansare som b ygger upp ett cen- ter som bl.a. erbjuder rådgivning och hjälp vid dansares yrkesbyte. 4.4.2Stöd till dansares omställning Arbetsgruppen för dansares yrkesbyte pekar på en rad behov som be- höver uppfyllas för att underlätta för dansarna att göra ett smärtfritt yrkesbyte. Gruppen poängterar att en väl och planerad om- skolning minskar den totala arbetslöshetsperiod som kommer i anslut- ning till yrkesbytet. För att underlätta för dansarna att finna nya arbets- områden måste man exponera dansarna för världen utanför dansen. +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 87 Förberedande utbildningar för dansarna måste planeras särskilt för den gruppen eftersom deras dagliga träningsbehov gör det svårt för dem att delta i kurser med andra yrkesgrupper. Den svenska utbildningen har i ett internationellt perspektiv ansetts vara relativt framåttänkande, eftersom den innehåller inslag med yr- kesorientering, information om kost och näring, anatomi m.m. Men insatserna är inte tillräckliga för att ge dansarna en tillräckligt bred kun- skapsbas för att vara förberedda för yrkesbytet. Ofta saknar de gymna- siekompetens för att studera vidare efter danskarriären utan komplette- ring. Så gott som alla dansare har under sin karriär problem med skador. De förvärras med tiden och ofta föregås yrkesbytet av en period av skador. med återkommande sjukskrivningar skulle med flexibla regler för ett planerat yrkesbyte kunna användas för utbildning inför yrkesbytet. Dansarna behöver rådgivning av en person med stor kunskap och erfarenhet från dansyrket för att planeringen av yrkesbytet skall komma igång . Dansarna vill därför skapa ett svenskt centrum för yrkesbyte av internationell modell. Under skulle dansarna kunna ingå i ett sådant centrum och börja planeringen för livet efter dansen. Jag delar arbetsgruppens syn på behovet att en tidig planering av dansarnas yrkesbyte. Jag är övertygad om att individuella handlings- planer för var och en väsentligt kan korta den tid som yrkesbytet kräver. Genom att dansaren väntar för länge ökar antalet skador med sjukskriv- ningar som följd och med dålig framförhållning riskerar dansarna också en lång arbetslöshetsperiod som annars kunde undvikas. I betänkandet Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) finns en utför- lig redogörelse för hur de sociala trygghetssystemen i förhållande till de konstnärliga yrkesutövarna. Då min utredning har många berörings- punkter med den parallella utredningen om konstnärsstöd väljer jag att hänvisa till den för en utförligare beskrivning. Jag vill dock i korthet ange de svårigheter konstnärer har att passa in i dessa system. Det har påverkan på arbetsmarknadspolitiken eftersom den blir konstnärens sista utpost för sin försörjning. Konstnärernas problem med andra försäkringssystem riskerar att leda till ett större utnyttjande av arbetsmarknadspolitiken än vad som annars skulle vara fallet. Det finns en rad svårigheter kopplad till socialförsäkringarna som i sig inte gäller enbart konstnärer utan alla uppdragstagare och enmans- 88 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Men de blir särskilt uttalade för konstnärer eftersom de generellt sett har låga och ojämna inkomster i sina företag. Och de blandar företagande, uppdrag och anställningar så att deras inkomster består av många olika slag under delvis samma tidsperioder. Detta blir problem i trygghetssystem baserade på inkomstbortfallsprincipen för anställda med en jämn inkomst. Nedan följer en kortfattad beskrivning av några av dessa svårigheter. Arbetslöshetsförsäkringen ändras från 8 och det är de nya reglerna som redovisas här. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Med företagare avses personer som direkt eller indirekt är delägare i näringsverksamhet som de är personligen verksamma i. Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring som ersätter nuvarande kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), och en inkomstbortfalls- försäkring. Grundförsäkringen utgår till den som inte är medlem i en a- kassa eller som inte uppfyller villkoren i a-kassan. För att tjäna in rätt till ersättning från a-kassan skall den arbetslösa ha varit medlem i kas- san och uppfylla ett s.k. arbetsvillkor. För att få rätt till ersättning skall man ha förvärvsarbetat och minst . kunde bered- skapsarbete anses som arbete för att uppfylla arbetsvillkoret men den möjligheten är nu borttagen. För den som väl fått rätt till ersättning kan dock beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning även fortsätt- ningsvis ge förnyad rätt till ersättning. För att ha rätt till ersättning skall den arbetslöse stå till arbetsmark- nadens förfogande och vara beredd att anta erbjudet arbete. En företagare anses vara arbetslös när verksamheten i rörelsen upp- hört annat än tillfälligt. Reglerna innebär att företagaren måste avveckla sin rörelse för att kunna få ersättning. De nya reglerna ger dock före- tagaren möjlighet att låta rörelsen vara vilande och få ersättning från försäkringen. Detta gäller dock bara en gång. Arbetslöshetsförsäkringen ger rätt till ersättning även om man har en bisyssla. Men då skall den arbetslösa haft bisysslan vid sidan om sitt heltidsarbete . Från har bestämmelserna om bisyssla skärpts. Inkomsterna från bisysslan får inte överstiga i genomsnitt. Om inkomsten är högre skall hälften av den del av inkomsten som överstiger redu- 8 Lag om arbetslöshsetsförsäkring, SFS 1997:238 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 89 ceras ersättningen från a-kassan. Vanligare är att verksamheten inte är anmäld som bisyssla och det s.k. brödjobbet inte har varit på heltid. Den praxis som då gäller för en deltidsarbetare som blir arbetslös och som har en rörelse vid sidan om är att verksamheten i rörelsen får omfatta högst om ersättning skall kunna utgå. Konstnärer är egenföretagare i större utsträckning än andra yrkes- kategorier på arbetsmarknaden. De skapande konstnärerna har inga potentiella arbetsgivare där de ens kan försöka få en anställning för sitt skapande. De kan vara försäkrade och få ersättning från företagarnas a- kassa. Men för att få ersättning måste de avsluta sin verksamhet. Det har ingen betydelse om de har inkomst från näringsverksamheten eller inte. Rörelsen måste avvecklas och ateljéer och utrustning avyttras. Det innebär att a-kassa i praktiken inte är någon utväg för en konstnär som är egenföretagare utan uppdrag. De nya intjänandereglerna innebär svårigheter för många musiker, skådespelare och dansare. De har många olika arbetsgivare men under korta perioder. Ett exempel från försäkringsenheten på AMS gäller en konstnär som redovisade 22 olika arbetsgivarintyg. Det finns en specialtillämpning inom teater- och musikområdet som gäller uppräkning av tid. Ett framträdande räknas alltid som minimum oberoende av den faktiska tiden för ett uppträdande. Gaget för det framträdandet kan ge inkomster som skall täcka förberedelsetid och som konstnären skall leva därefter men det räknas ändå bara som en dags arbete när man bedömer intjänandetid i a-kas- san. Inom Teaterverksammas och Musikernas a-kassor används en om- räkningstabell för att omvandla ett gage till dagersättningar. Inkomsten divideras med 102 som är en schablon för timersättningen. Därmed får man fram hur många timmar gaget är värt. måste konstnären avstå från att stämpla. Konstnärernas organsationer har be- gärt att samma tabell skall användas för att räkna om inkomster till intjänandetid för a-kassan. Det är rimligt att samma regler gäller för att få som för att inte få a-kassa. En sådan tillämpning ryms inom det om- råde där kan besluta som tillsynsmyndighet för kassorna. En fåtal kulturarbetare har valt att betrakta kulturarbetarverksam- heten som en bisyssla till ett heltidsarbete och bedrivit bisysslan före arbetslösheten. Då får kulturarbetaren enligt tidigare bestämmelserna fortsätta att bedriva sin verksamhet i oförändrad omfattning även under arbetslös- heten utan att arbetslöshetsersättningen minskas. Men många har inte ett heltidsarbete eller har inte anmält sitt konstnärliga arbete som bi- syssla. De har ett deltidsjobb och sitt företag. 90 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Detta kan enligt lagstiftningen ändå innebära rätt till a-kassa som er- sättning för deltidstjänsten under förutsättning att man inte utökar arbetet i företaget under arbetslösheten. Men den praxis som utvecklats har som riktlinje att den anställning som upphört skall ha omfattat minst och verksamheten i företaget bedrivas under . Ett exempel på en författare som haft en tjänst som lärare och bedrivit sitt författarskap resten av tiden upptäcker då att hans avgifter till arbetslöshetsförsäkringen inte genererar någon rätt till ersättning såvida han inte upphör med sitt författarskap eller drar ner det till högst . Därmed skulle han tvingas utöka sin arbetslöshet för att få ersättning. Detta är ett exempel men en vanlig erfarenhet för egenföretagande konstnärer med brödjobb. Skapande konstnärer kan lätt hamna i en moment-22-situation. Ett exempel är en bildkonstnär som tjänat in a-kassa på sitt brödjobb och som erbjuds ett utsmyckningsuppdrag men avstår från det. Uppdrags- givaren vill nämligen att konstnären tar betalt som företagare. Eftersom a-kassan i det långa loppet är en säkrare inkomst och värd mera pengar tackar konstnären nej till uppdraget. På det viset genererar systemets brister ökade kostnader. Sjukförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen. Försäkringen skall ersätta bortfall av inkomst vid sjukdom. Sjuklönen vid kortare sjukdom betalas av arbetsgivaren. Den som inte omfattas av rätten till sjuklön, t. ex. egenföretagande konstnärer, har rätt till sjukpenning från . Egenföretagaren betalar själv sina försäkringsavgifter som en del av egenavgifterna i företaget. Fr.o.m. skall inte längre någon sjukförsäkringsavgift erläggas för skattefria stipendier. har sådana utgått trots att sti- pendiet inte varit någon sjukpenninggrundande inkomst. Den sjukpen- ninggrundande inkomsten är den årliga inkomst man kan antas få för eget arbete som anställd eller som inkomst av annat förvärvsarbete. Inkomstbestämningen ger problem för konstnärer. Hur påvisar man vilken inkomst som bortfallit för konstnären som styr sin tid själv? Eller för artisten som uppträder mot ett gage, ett gage som också skall täcka träning och förberedelser för framträdandet? Hur täcker inkomsten och hur ser bortfallet ut? Är man sjuk den dag man skulle ha uppträtt har man förlorat en inkomst och kan få en dagersätt- ning, men en ersättning på 300 -täcker dåligt ett bortfall av ett gage på kanske som skulle ersatt en lång tids förberedel- se. Bedömningen av hur man skall räkna görs av den lokala försäk- +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 91 Detta leder till rättsotr ygghet. Den konstnär som står på sig och som har tur att möta en förstående handläggare på kassan får er- sättning, den som är svagare eller träffar en mindre tillmötesgående handläggare får inte. Det riskerar att bli en godtycklig behandling. Enligt min mening bör () kunna ge anvis- ningar som stöder en tillämpning av reglerna som tar hänsyn till grup- pens problem. Vem är arbetstagare, uppdragstagare, företagare? För att huvud- regeln om sjuklön skall gälla är en förutsättning att man är tillsvidare- anställd eller har en anställning om minst en månad. Under vissa förut- sättningar gäller att anställningen varar minst . Det går att lägga ihop tid vid fler kortare anställningar. Men detta blir svårt för många konstnärer som har korta anställningar hos oerhört många olika arbetsgivare. Uppdragstagare och egenföretagare får i stället sjukpenning via för- säkringkassan. För att bedöma vilken sjukpenning man har rätt till måste kassan slå fast den sjukpenninggrundande inkomsten. Kan konst- nären inte visa sådan genom anställning eller månadslön ur eget företag går kassan bakåt i tiden och ser vilken inkomst personen haft . På den inkomsten byggs sjukpengen. Många konstnärer med eget företag har små inkomster och stora utgifter för material m.m. Därför har de ofta inget överskott att tala om i sina företag och därmed knap- past heller någon inkomst. Stipendier av olika slag är viktiga för deras försörjning. Men t.ex. statens stipendier som utgår än är skattefria och därför inte sjukpenninggrundande. En annan praktisk fråga gäller när man är arbetsoförmögen. När skulle man ha arbetat, dvs när uppstår inkomstbortfallet? Det är svårt att bedöma för den uppdragstagare som kanske har 14 dagars förbere- delse för tre dagars framträdande. Eller när målaren som normalt arbe- tar får influensa. Det är svårt för den enskilde att visa hur länge man skulle ha levt på ett gage eller vad en försening med en förberedelse till en utställning innebär. RFV borde ge en beskrivning av denna grupps speciella förhållan- den så att kassan får en grund för bedömningar i det enskilda fallet. Huruvida man faktiskt avhåller sig från arbete eller inte ställer samma kontrollkrav på kassan som för alla andra försäkrade. fattade ett principbeslut om att införa ett nytt pensionssystem. I det blir pensionen mer inkomstrelaterad och bygger på livsinkomsten i stället för som det nuvarande systemet på de 92 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 15 bästa åren av inkomster. Det blir rakare rör mellan in- komster och pension. För konstnärer innebär det att yrkeslivets relativa fattigdom accentueras på ålderdomen. Allra allvarligast är att skattefria stipendier inte blir pensionsgrundande. Eftersom de utgjort en så stor del av konstnärernas samlade livsinkomst leder det till att pensionen försämras ytterligare. Detta är något som man måste beakta i den slutli- ga utformningen av det nya pensionssystemet så länge staten väljer skattefria stipendier som stöd till konstnärer. Annars blir enbart de sti- pendier som är längre än som annars pensionsgrundande. Enligt socialtjänstlagen utgår socialbidrag efter ansökan till den som inte kan tillgodose sin försörjning på annat sätt. Varje enskild kommun kan själv inom vissa ramar bestämma utformning och storlek på bidra- gen. För de konstnärliga yrkesutövarna görs särskilda bedömningar. Alla stipendier, beskattade såväl som skattefria räknas om inkomst eftersom de tillgodoser behovet av försörjning. Men det är ofta oklart i vilken utsträckning ett stipendium avser bidrag till försörjning eller skall täcka kostnader för material, ateljéhyra, resor m.m. Konstnärer kan möta kravet att lägga ner sin rörelse eller göra sig av med sin ateljé för att få ekonomiskt bidrag vid en tillfällig svacka. Praxis är dock att de kan få bidrag om de bedöms kunna för- sörja sig på sin verksamhet . Rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek är beroende av den sökandes bidragsgrundande inkomst. Som bidragsgrundande inkomst (BGI) räknas förvärvsinkomst, inkomst av kapital och vissa andra inkomster, bl.a. icke skattepliktiga stipendier som överstiger . Större stipendier jämställs med förvärvsinkomst eftersom de ger möjlighet till försörjning. Bedömningen av underlaget för bostads- bidragsgrundande inkomst är inte enhetlig över landet. En del försäk- ringskassor höjer BGI om konstnären uppger att han eller hon har fått stipendium, oavsett om stipendiet är skattefritt eller skattepliktigt. Andra försäkringskassor går strikt efter deklarerade inkomster och efterforskar inte andra intäkter. Denna situation upplevs som godtycklig av konstnären Det finns en dubbel syn på de skattefria stipendierna. De är inte er- sättning för arbete och därmed inte sjukpenning- och pensionsgrun- dande. Men de är inkomst och underlag för försörjning i förhållande till bidragssystemen ovan och minskar därmed rätten till socialbidrag och bostadsbidrag. Denna bristande kongruens är olycklig och utfaller i varje läge till statens fördel på konstnärens bekostnad. +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 93 staten som valt denna form för bidrag till konstnärer. Det är angeläget att staten definierar vad ett stipendium innebär utifrån ovan berörda aspekter. Kulturarbetarna särbehandlas i det svenska skattesystemet. Riksskatte- verket (RSV), bedömer att konstnärerna har en särställning som före- tagare, bl.a. beskriver man ett av problemen så här: Betecknande för de fria kulturarbetarnas situation är ytterligare att tidsrymden från idé till produkt, från kostnad och arbetsinsats till intäkt ofta kan vara lång. För t.ex. författare och bildkonstnärer är det vanligt att perioder med utgifter men utan inkomst omväxlar med år då man får det ekonomiska utbytet av verksamheten. Denna bedömning av konstnärens särställning som företagare har också lett till att dessa näringsidkare får en särbehandling på några om- råden inom skattesystemet. Dessa redovisas i korthet nedan: Avdrag för arbetslokal i egen bostad infördes främst för kulturarbe- tarna, men gäller för alla näringsidkare. Resor har stor betydelse för verksamheten för många konstnärer och därför tillåts avdrag för arbets- och inspirationsresor som ett naturligt led i verksamheten vid utövande av litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet. Kvittning mot inkomst av tjänst. Konstnärerna är den enda yrkes- grupp som får kvitta underskott i näringsverksamheten mot inkomst av tjänst även när verksamheten inte är nystartad. Vid lagervärdering skall lagret av färdiga tavlor värderas lågt. De behöver inte tas upp till mer än H¶GST materialkostnaden. Värdet av det egna arbetet ska inte tas med. Det är moms på försäljning av konstverk när konstverken säljs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Momsen är dock bara obliga- torisk om beskattningsunderlaget beräknas bli . Är beskattningsunderlaget lägre kan konstnären frivilligt momsregistrera sig. Det var i och med EU-inträdet som tvingades att ta ut moms Men lade till några detaljer i momsreglerna som gör att momsinförandet blir F¶RDELAKTIGT för de allra flesta konstnärerna. Staten betalar tillbaka mycket mera moms till konstnärerna än vad man får in. Det är moms på konstverken, medan konstnären får tillbaka moms på alla momsbelagda utgifter i verksamheten. Den som har momsbelagda utgifter på av intäkterna får moms tillbaka. 94 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN Även konstnärer som har lägre försäljning än kan FRIVILLIGT registrera sig för moms. Så en konstnär som har stora under- skott under ett uppbyggnadsskede kan nu få momsen tillbaka på alla sina utgifter. Man måste binda sig vid att redovisa moms i följd. De nya momsreglerna innebär en del extra administration för de som skall redovisa moms. För vissa konstnärer upplevs detta som en stor belastning särskilt eftersom kulturområdet inrymmer försäljning med fyra olika momssatser. På konsthantverk (brukskonst) är det moms. På konstverk är det moms. På upplåtelser av upphovs- rättigheter är det moms. På framträdanden med egna verk moms. Gränsdragningen mellan de olika momsslagen är besvärlig. Om en konstnär får exceptionellt hög inkomst, t.ex. av en utställning, en bok eller en grammofonskiva som konstnären har arbetat , kan han eller hon minska marginalskatten genom att i deklarationen begära att få beräkning av statlig skatt enligt reglerna om ackumulerad inkomst. Själva beräkningen är invecklad men den behöver konstnären inte göra själv. Det räcker med att han eller hon begär en sådan beräkning, t.ex. på baksidan av deklarations- blanketten. Upphovsmannakonto för inkomstutjämning är avsett för konstnärer som har ojämna inkomster av näringsverksamhet av sådant som är upp- hovsrättsligt skyddat, t.ex. bokutgivning eller alster av bildkonst. Om en konstnär hårt arbete utan nämnvärda inkomster plötsligt får ett utsmyckningsuppdrag för kan han sätta in en del av dessa pengar på upphovsmannakonto. Då slipper han betala skatt och egenavgifter på det belopp han sätter in på upphovsmannakontot. Han skattar för pengarna först när han tar ut dem. Bestämmelserna för beräkning av möjlig avsättning till upphovsmannakonto är dock komp- licerade. 5Centrumbildningarnas arbets- förmedlande verksamhet De flesta centrumbildningar har funnits och har en arbets- eller uppdragsförmedlande funktion i någon form. Fem har särskilda medel för en sådan tjänst som ursprungligen fördes över från arbetsmarknadsverket till . Förmedlingen är intimt sammankopplad med centrumbildningarnas övriga verksam- het som syftar till att främja respektive konstart. Centrumbildning- arna gör med knappa resurser stora insatser för att sprida sina olika konstarter till nya grupper och därmed också förbättra sysselsätt- ningen för sina medlemmar. De mycket omfattande nätverk som centrumbildningarna byggt upp till arrangörer och uppdragsgivare är väl värda att bevara och utveckla. De flesta centrumbildningarna bildades i slutet av 1960- och . Undantag är Översättarcentrum som bildades och Stiftelsen konsthantverkscentrum (tidigare hant- verk) som bildades . De bildades av frilansande yrkesverk- samma konstnärer med syftet att främja deras konstarters ställning och därmed också deras egna villkor och arbetsmöjligheter. Mot den bak- grunden var det naturligt att också b ygga upp en uppdragsförmedlande verksamhet. Den första centrumbildningen var Författarcentrum som också tidigt fick statligt stöd för sin verksamhet via . Bud- /69 uppgick stödet till . Författarcentrum stöddes från början av Flyco, Fria litterära yrkesutövarnas centralorga- nisation. Också de övriga centrumbildningarna stöddes från start av respektive facklig organisation. Allt eftersom de bildades fick de också statligt stöd för verksamheten. /74 uppgick de sam- manlagda stödet till centrumbildningarna till . 98 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET SOU 1997:183 fem, Författarcentrum, Teatercentrum, Konstnärscentrum, Filmcentrum och Musikcentrum. går bidraget direkt till dessa genom . kanaliserades stödet via de fackliga organisa- tionerna. Eftersom man redan från början strävade efter att bygga upp en ar- bets- eller uppdragsförmedling var det naturligt att tidigt söka sam- arbete med (). Initiativet från framför allt Författarcentrum ledde till att AMS inrättade särskilda förmedlar- tjänster som placerades vid centrumbildningarna. AMS stod för kost- naden för dessa tjänster men också för vissa andra kostnader, som del av hyra, telefon o. dyl. Man kunde också använda sig av AMS tjänste- brevsrätt. Författarcentrum fick den första förmedlartjänsten fr.o.m. fanns sådan tjänster vid sex centrumbildningar. Ett flertal statliga utredningar och regeringspropositioner har be- handlat centrumbildningarna . , som arbetade såg positivt på centrumbildningarnas roll i för- medlingsarbetet inom kulturområdet.