sou · GLB353d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Utredning om översyn av reklambeskattningen En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn a v reklambeskattningen. Gällande regler, m.m. Skatt på annonser infördes genom förordninge n (1971:170) om annonsskatt. Annonsskatten infördes som et t provisorium i avvaktan på att den dåvaran de reklamutredningen (K 1967:43) skulle föreslå en allmän reklamskatt. Ett förslag om e n sådan reklamskatt lades fram av utredningen 2 (SOU:1972:6 och 7). Förslaget ledde till lagstiftning samma å r genom förordningen (1972:266), sedermera lagen, om skatt p å annonser och reklam (prop. Reklamskatt skall enligt gällande regler betalas för annons som är avsedd att offentliggöras inom landet och för reklam som ä r avsedd att spridas inom landet i annan fo rm än annons. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i trycksak för återgivning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i trycksaken som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam . Skatteplikt föreligger, med vissa undantag, för annons som avse r reklam och för annons för vilken vede rlag tas ut. Med reklam avses ett meddelande som har till syfte att åstadkomma eller främj a avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänst. Skattskyldig är den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentliggör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam i annan form än annons eller framställer rek lamtrycksak. Den som bedriver yrkesmässig verksamhet in om landet är skattskyldig för skatteplik- tig reklamtrycksak som avser verksamheten och som förts in til l landet utan att reklamskatt betalats till tullmyndighet vid införseln. Den som i yrkesmässig verksamhet distribuerar annonsblad so m förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln ä r likaså skattskyldig. Om det till från länder utanför E U införs skattepliktiga reklamtrycksaker eller annonsblad som ha r utgivits i sådant land, skall reklam skatt betalas till tullmyndigheten. Skattesatsen är för annons i allmän nyhetstidning fyra procen t av beskattningsvärdet och i övriga fall av beskattnings- värdet. En bärande tanke bakom reklambeskattningen har varit att den, så långt det är möjligt och lämpligt, är generell för all reklam och konkurrensneutral mellan olika reklammedier. Den teknisk a utvecklingen och utvecklingen inom massmedieområdet har dock medfört att detta, med gällande skatteregler, kan uppnås. Detta gäller särskilt reklamen i radio- och TV-sändningar, vilke n inte är skattepliktig enligt gällande reklamskatteregler. Såda n reklam har således kommit att få en konkurrensfördel gentemo t annan beskattad reklam, vilket strid er mot lagens intentioner om att reklambeskattningen bör vara generell och konkurrensneutral. föreslog i s itt betänkande Reklamskatt (SOU 1988:17) bl.a. att reklambeska ttning i princip skulle ske även av nya och förändrade media som inte omfattas av nuvarande regler i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, t.ex. reklam i radio och TV samt databasreklam. Utredninge ns förslag beträffan- de reklam i TV innebar att sådan reklam skulle beskattas o m utrymme upplåtits för reklam mot vederlag. TV-sändningar med reklam riktad mot föreslogs i huvud- sak bli beskattade till den del vederlaget svarade mot den svenska publikandelen. Skatteplikt skulle dock inte föreligga om de n reklamsändande kanalen huvudsakligen var avsedd att tas emot i andra länder än . Av de remissinstanser som yttrade sig över förslaget om beskattning av TV-reklam var flertalet kritiska til l förslaget och ifrågasatte starkt möjligheten att i praktiken kunn a genomföra en sådan beskattning när det gäller utländsk a TV-sändningar. Vid beskattning av reklamtrycksaker uppkommer inte sälla n frågor huruvida en viss produkt är att hänföra till trycksak och om den har framställts huvudsakligen för att offentliggöra reklam och således utgör reklamtrycksak. Detta medför t illämpningssvårigheter för såväl de skattskyldiga som beskattningsmyndigheten . Skattskyldig är i dessa fall den som framställer en skatteplikti g reklamtrycksak. föreslog att dessa int e längre skulle vara skattskyldiga vid framställandet a v reklamtrycksakerna. I stället föreslogs att distributörerna skull e redovisa reklamskatten. Remissinstanserna uttalade dock farhågor för att sådana regler skulle leda till nya tillämpningsproblem. Kritik mot den nuvarande ordningen Från flera håll har det f ramförts kritik mot reglerna om beskattning av reklamtrycksaker. Företrädare för grafis k industri, såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan, befarar att d e förändringar som EU-medlemskapet medfört, dvs. att reklamskatt kan tas ut vid inför sel av reklamtrycksaker utan att skatt skall betalas inom landet, helt snedvrider konkurrenssituatione n mellan svenska och utländska företag. Andra konkurrentländer har inte någon skatt på reklamtrycksaker. Detta medför att det bli r billigare att köpa produkterna från ett annat EU-land unde r förutsättning att man inte följer svensk lag. Detta förfarande ha r underlättats av att någon gränskontroll inte längre förekommer. Kritik har också kommit från skatteadministrationen . () har i en skrivelse till hemställt att skatten på reklamtrycksaker slopa s eftersom den har så stora brister. RSV kan i nte se några möjligheter att genom författningsändringar åstadkomma en fungerand e ordning. RSV har särskilt påtalat de stora kontrollproblem so m föreligger beträffande reklamtrycksaker som framställts i ett annat EU-land. Medlemskapet i EU innebär att re klamtrycksaker fritt kan föras över gränserna mellan medlemsländerna och att den tidigare tullkontrollen inte längre finns. RSV menar att detta innebär et t utomordentligt stort kontrollproblem från svensk synpunkt, int e minst med hänsyn till de personella resurser som en kontroll inne i landet skulle kräva för att få en acceptabel nivå. En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av reklambe- skattningen. Utgångspunkten för utredarens förslag skall vara at t reklamskatten så långt som möjligt skall vara generell för al l reklam och konkurrensneutral mellan olika reklammedier. Utredaren skall undersöka möjligheterna att utvidg a reklamskatten till skattefria områden, särskilt reklam i radio och TV. Viktigt är därvid att skatten är enkel att tillämpa, att d e administrativa kostnaderna hål ls nere och att skatten är generell för sådan reklam. En särskild fråga i detta sammanhang är hu r beskattning av reklam som sänds över från utlandsbaserade stationer skall utformas. Det ingår i utredarens uppdrag at t överväga och föreslå en lösning av denna fråga. Utredaren skall vidare undersöka möjligheterna att förenkl a nuvarande reklamskatteregler i syfte att underlätta tillämpninge n och administrationen av sk atten. Detta gäller särskilt beskattningen av reklamtrycksaker med hänsyn till bl.a. svårigheten att utöv a beskattningskontroll när det gäller trycksaker som införs från annat EU-land. Vidare bör en generell reklamskatts förenlighet me d gemenskapsrätten analyseras. Om utredaren finner att målet om en konkurrensneutra l reklamskatt inte kan uppnås, bör utredaren analysera o m reklamskatten med hänsyn till sitt syfte ändå bör finnas kvar samt lämna förslag till tekniska lösningar som bedöms nödvändiga . Skulle utredaren föreslå åtgärder som leder till minskade intäkte r för staten skall förslag lämnas om hur dessa skall finansieras. För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitisk a konsekvenser (dir. 1992:50) samt om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den Skrivelser som överlämnats av regeringen genom beslut har i en skrivelse i första hand hemställt att reklamskatten avskaffas och i andra hand föreslagit att reklamskatt för trycksaker skall erläggas av distributö- rerna. har i en skrivelse 8 hemställt om ett borttagande av all reklam skatt för ideella förening- ar. har i en skrivelse hemställt o m vissa ändringar i reklamskattelagen. m.fl. har i en skrivelse den 12 februar i 1993 hemställt att en lagändring vidtas så att reklamskatt inte skall tas ut för emissions- och introduktionsprospekt. har i en skrivelse begärt att frågan om mervärdes- och rekla mbeskattningen av olika kategorier av tidningar löses. Företagareförbundet Företagarforum har i en skrivelse föreslagit vissa ändringar av reklambeskattningen. Affischeringsföretagens fö rening har i en skrivelse hemställt att reklam i etermedia inte skall ha det konkur - rensövertag som befrielse från reklamskatt innebär. Grafiska Företagen har i en skrivelse hemställt att regelverket för uppbö rd av reklamskatt för från utlandet införda reklamtrycksaker blir så konstruerat att risken för snedvridning av konkurrensen mot utlandet i alla avseenden helt elimineras. Föreningen har i en skrivelse 5 föreslagit ett nytt system för beskattning inom mediaområdet. Grafiska Företagen har i skrivelser och den i 1995 hemställt att utreder ett avskaffande av reklamskatten. har i en skrivelse 5 hemställt att reklamskatteproblematiken för konkurrensutsatt a tryckerier ses över och att det prövas om inte reklamskatten för dessa företag skall tas bort. Grafiska Företagen har i en skrivelse den 13 ja nuari 1995 behandlat problemen med beskattning av reklamtrycksaker som förs in från annan medlemsstat i EU. Fackpressen och Vectu har i en skrivelse 5 föreslagit att reklamskatten breddas, höjs och görs lika för dagstid- ningar, etermedia och tidsskrifter samt att reklamskatten blir 1 med 12 miljoner i skattefritt avdrag. har i en skrivelse hemställt at t skatten på reklamtrycksaker slopas. har i en skrivelse 5 hemställt att reklamskatten slopas. Vectu har i en skrivelse föreslagit ändringar av beskattningen av tidnings- och reklammarknaden. Fackklubbarna inom Allerföretagen har i en skrivelse den 1 hemställt att reklamskatte n skall vara helt likvärdig för dags- och veckopress. har i en skrivelse framför t synpunkter på den konkurrensbegräns ande effekt annonsskatten har på nyetablerade facktidningar. Grafiska Företagen har i en skrivelse 5 hemställt att beskattningen av reklamtrycksaker tas upp til l omgående utredning och prövning. Tidningen har i en skrivelse 5 anfört att gratistidningar missgynnas p.g.a. reklamskatten. Ärende som överlämnats av regeringen genom beslut I betänkandet Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37), som har överlämnats till utredningen såvitt avser avsnitt 12.2, föreslår -94 att tidningsdistribuerad direkt- reklam bara skall beskattas som annan direktreklam. e föreslår utredningen att det i stället för systemet med skatteåterbe- talning till tidningar och tidsskrifter, motsvarande viss del av de n årliga annonsomsättningen, införs en avdragsmöjlighet vi d redovisningstillfället. Skrivelser som inkommit direkt till utredningen har i en skrivelse den 13 i 1996 bl.a. pekat på tillämpningsproblem och konkurrensnackdelar gentemot andra medier som reklamskatten ger upphov till. Tidningsutgivarna har i en skrivelse beskrivit dagspressens situation och därvid uppgett att nya och gaml a etermedier inte kan gynnas i reklamskattehänseende utan svår a konsekvenser för dagspressen. har i en skrivelse 1996 föreslagit dels att reklamskatten a vskaffas, dels två alternativa metoder för att finansiera ett avskaffande. Föreningen har i en skrivelse den 1 angett synpunkter på reklamskatten och föreslagit två alternativa sätt att finansiera ett slopande av skatten. Elektronik i har i en skrivelse påpekat vissa konsekvenser som reklamskatten får från konkurrenssyn - punkt.