sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade chefen för partementet att tillkalla en kommitté med uppgift att se över vissa ungdomspolitiska frågor. Kommittén har antagit namnet Ungdom- spolitiska kommittén. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till kommittén. Direktiven (dir. 1995:154 och 1996:124) har i sin helhet bifogats betänkandet (bil. Med stöd av bemyndigandet förordnades dåvarande för- bundsordföranden som ordförande och riksdagsledamo- ten () att vara vice ordförande i kommittén. ent- ledigades och . Till ny ordförande förordnades riksdagsledamoten ke (). förordnades följande ledamöter i kommittén: skolsty- relseordförande (), ungdomssek- reterare (LO), stabschef (), ingen- jör (), dåvarande förbundsordförande (), förbundsordförande , (), förbundsordförande (), projektledare (SAF), studerande (), riksdagsledamot (), studerande (), dåvarande ge- neraldirektör () och studerande- ombudsman ström (TCO). Som sakkunniga förordnades departementsrådet , projektledare och politiskt sakkun- nig . förordnades departements- sekreterare som sakkunnig. förordnades som experter departementssekreterare , departementssekreterare , enhetschefen vid , kanslirådet , kanslirådet Sö- ren , departementssekreterare och länsrådet vid i . entledigades (). I hennes ställe förordnades förbundsordföranden . entledigades (SAF). I hennes ställe förordnades projektledaren . I hennes ställe förordnades generaldirektören , Ungdomssty- relsen. förordnades ordförande , PRO, att vara ledamot i kommittén. I hans ställe förordnades politiska sekreteraren (). Kommitténs sekretariat har bestått av , huvudsekre- terare, och , biträdande sekreterare. förordnades ckert som expert vid sek- reteriatet till och med . Kommitténs assistent har varit . Ledamöterna har lämnat reservationer. Särskilt yttrande har lämnats av ledamöterna . Dessutom av sakkunnig och experten . får härmed överlämna sitt slutbetän- kande, Politik för unga SOU 1997:71, tillsammans med två bilagor. Kommitténs arbete är därmed slutfört. 1 Ungdomspolitik för vem? Vem är vuxen - enligt unga? Ungdomsforskningen och ungdomsbegreppet ..................... Ungdomspolitiken och ungdomsbegreppet.......................... Vad är ungdomspolitik?...................................................... 2 Ö vergripande mål............................................................. Ungas syn på mål för politiken för unga .............................. Nationella övergripande mål ............................................... Förslag till mål.................................................................... 2.3.2 Inflytande och delaktighet.......................................... 2.3.3 Unga som resurs........................................................ Former för styrning, utvärdering och uppföljning ................ Vad är makt?...................................................................... 3.1.2 Begreppen delaktighet och inflytande ........................ Makt och jämställdhet......................................................... Politikens möjligheter och begränsningar ............................ 4 Unga om makt................................................................... 4.1.2 Hur kan man öka intresset för politik och ungas möjlig- heter till makt och inflytande?............................................. Rådslag och rapporten ........................................................ 4.2.1 Unga in i politiken ..................................................... 4.2.2 Politikerna och politiken ska ut till de unga................ 4.2.3 Unga ska ha mer att säga till om i sin vardag ............. 4.2.4 Ekonomiskt oberoende.............................................. 5 Makt och politik ................................................................ 5.1 Unga och politiken ............................................................. 5.1.1 Valdeltagande i riksdagsval ....................................... 5.1.3 Ungas politiska engagemang...................................... 5.1.4 Unga och lokalpolitiken............................................. Modeller för medborgarinflytande....................................... 5.2.1 Har unga något medborgarinflytande? 5.3 Fler unga i politiken............................................................ 5.3.1 Sänkt rösträttsålder ................................................... 5.3.2 Kvotera in unga......................................................... 5.3.3 Forum för makt och inflytande................................... 5.3.4 Lokala demokratiprojekt ........................................... 5.5.1 En allmän ökning av intresset för lokalpolitik............. 5.5.2 Kvotering eller partiernas ansvar ............................... 5.5.3 Sänkt rösträttsålder ................................................... 5.5.4 Rösträtt ska gälla från kalenderåret.......................... 5.5.5 Samråd med unga kommunmedborgare ................... 5.5.6 Ungdomspolitiska handlingsprogram ....................... 5.5.7 Forum för ungdomsinflytande.................................. 6 Makt i skolan................................................................... 6.1.2 Grundskole- och gymnasieförordningarna................ 6.1.4 Kommunernas skolplaner ........................................ 6.1.5 Skolornas arbetsplaner ............................................ Utredningar om elevinflytande .......................................... 6.2.1 Ö versyn av elev- och föräldrainflytande ................... Ungas syn på elevinflytande .............................................. 6.7 Aktivt arbete med inflytandefrågor.................................... 6.8 Inflytande på högskola och universitet .............................. 6.8.2 Formellt studentinflytande ....................................... 6.8.3 Informella inflytandeaspekter................................... 6.10 Lokala styrelser med elevmajoritet .................................. 6.11 Regeringens utvecklingsplan ........................................... 6.12 Ö verväganden................................................................. 6.12.1 Lagreglering eller goda exempel?........................... 6.12.2 Utredning om elever, studenter och arbetstagarbe- 6.12.3 Skollagens portalparagraf ...................................... 6.12.4 Former för samverkan ........................................... 6.12.5 Föja utvecklingen av elevernas inflytande............... 6.12.6 Elevaktivt arbete ................................................... 6.12.8 Studenters inflytande ............................................. 7 Ungas makt över kultur och fritid ................................. 7.1 Ungas syn på fritidsutbudet............................................... 7.2 Makt över fritiden............................................................. 7.2.1 Om kritiskt tänkande och skapande ......................... 7.2.3 Kulturpolitik för unga.............................................. 7.2.4 Vem bestämmer över fritidsverksamheterna? 7.2.6 Andra röster om mötesplatser.................................. 7.3 Ö verväganden .................................................................. 7.3.2 Fråga de unga.......................................................... 7.3.3 Brukarstyrda verksamheter...................................... 7.3.4 En fri pott ............................................................... 8 Ungas ekonomi............................................................... 8.2 Transfereringar till unga.................................................... 8.2.1 Fattigdom och socialbidragstagande bland unga 8.3 Ungas utgifter och konsumtion ......................................... 8.4.1 Arbetslöshetsersättning i stället för bidrag................ 8.4.2 Studerandes ekonomi .............................................. 9 Unga och den egna bostaden ....................................... Vad vet vi om ungas boende ............................................. 9.1.1 När flyttar unga hemifrån? 9.1.2 Hur bor unga? 9.1.3 Vad kostar det att bo? 9.2 Hur vill unga bo................................................................ 9.2.1 Särskilda åtgärder för unga...................................... 9.2.2 Alternativt boende för unga ..................................... 9.2.3 Att flytta hemifrån ................................................... 9.2.4 Information om bostadsmarknaden .......................... 9.2.5 Hyresgästernas Riksförbunds och HSB:s undersökning180 9.3.1 Bosparandet på marknaden...................................... 9.4.1 Investeringsbidrag för studentbostäder .................... uppdrag om ungdomsboende............................ 9.6.1 Utbud och efterfrågan ............................................. 9.6.2 Segregerat boende................................................... 9.6.4 Behovet av information ........................................... En målstyrd politik för unga Ungdomspolitiska kommitténs utgångspunkt i arbetet med politiken för unga är alla människors lika värde och okränkbarhet. Varje män- niska är unik och måste också få tillfälle att utveklas på sitt eget vis. I arbetet med att formulera de övergripande målen för ungdoms- poli- tiken har vi utgått från denna grundsyn på så sätt att alla medborgare ska ha samma rättigheter och skyldigheter och ska behandlas likvär- digt av de offentliga organen. En politik för unga syftar till att alla unga ska ha rätt till goda lev- nadsvillkor. Dessa kan skilja sig mellan olika unga människor utifrån deras individuella livssituation och egna val. Det finns dock vissa om- råden som enligt vår mening har stor betydelse för alla unga. Ung- domspolitiska kommittén föreslår därför att de nationella målen för en politik för unga ska vara: ·Samhället ska underlätta för unga att leva ett självständigt liv. ·Unga ska ha verklig möjlighet till makt, inflytande och delaktighet. ·Den resurs ungas engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande utgör ska tas tillvara. De övergripande målen ska brytas ner i konkreta mål för att kunna bli mätbara samt gå att följa upp och utvärdera. De konkreta målen är våra förslag till hur de övergripande målen ska uppfyllas. Här nedan följer de konkreta mål föreslår: ·Alla unga ska kunna försörja sig på sitt arbete. ·Andelen arbetslösa unga ska i genomsnitt inte vara högre än för övriga befolkningen ·Arbetssökande under ska senast från att de anmält sig som arbetssökande på arbetsförmedlingen ha rätt att tillsammans med en arbetsförmedlare upprätta en handlings- och utvecklingsplan. ·Varje person ska ges möjlighet till feriearbete . Målet avser kalenderår. ·Alla som söker egen bostad ska inom sex må- nader ha möjlighet att skaffa sig en bostad inom ramen för sina ekonomiska förutsättningar. ·Alla universitets- och högskolestuderande ska under den första terminen de studerar ha möjlighet att skaffa sig en bostad på eller i anslutning till studieorten. ·Alla unga ska kunna få information om de villkor och förutsätt- ningar som gäller för eget boende samt information om bostad- marknaden i kommunen. ·Ingen ung person ska hänvisas till att uppbära socialbidrag av en- bart den orsaken att hon eller han inte har arbete eller inte omfat- tas av arbetslöshetsförsäkringssystemet. ·Ingen ung arbetslös ska på grund av låga nivåer i olika ersätt- ningssystem behöva komplettera med socialbidrag för att kunna klara sin försörjning. ·Ingen ung person ska diskrimineras i något bidragssystem på grund av ålder. ·Alla unga ska leva under sådana ekonomiska förhållanden att de har råd att finansiera en bostad. Makt, inflytande och delaktighet ·Alla kommuner bör i samarbete med kommunens unga upprätta ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. ·Elever ska som grupp kunna påverka viktiga beslut som gäller den egna skolan ·Varje elev ska ha verkligt inflytande över sitt val av skola och skoltyp samt över sitt dagliga skolarbete och sin arbetsmiljö. ·Varje student ska ha verkligt inflytande på sin utbildning och sin arbetsmiljö. ·Alla unga ska kunna påverka kommunala beslut. ·Alla unga ska ha möjlighet att delta i verksamhet inom föreningsli- vet. ·Varje ung person ska ha tillgång till en mötesplats där hon eller han fritt kan uttrycka sina åsikter. ·Av ledamöterna i centrala och regionala myndigheters styrelser bör vara under . ·Av ledamöterna i statliga kommittér bör vara under . ·I samtliga kommunala styrelser och nämnder med minst fem leda- möter bör det finnas minst en ledamot under . ·Ungas engagemang och idéer ska särskilt tas tillvara när det gäller: -arbetet med en långsiktigt hållbar ekologisk utveckling -inträdet i informationssamhället -arbetet mot främlingsfientlighet och rasism De konkreta målen ska beaktas av regeringen inom de olika sektors- områden som berör unga. Myndigheterna bör få i uppgift att presen- tera statistik och en redovisning av den förda politiken i förhållande till de konkreta målen. Detta arbete anser vi bör samordnas av Ung- domsstyrelsen. Målen för politiken för unga bör vara vägledande för verksamhet. Det bör finnas ett gemensamt intresse hos staten och kommunerna att följa upp och utvärdera kommunernas arbete med målen. Kommittén föreslår att initiativ tas till överläggning om ett sådant samarbete mellan staten och kommunerna i denna fråga. Makt, inflytande och delaktighet för unga Kommittén diskuterar begreppen makt, inflytande och vanmakt. Vi poängterar att det är viktigt att unga får verklig makt och inte dras in i en skendemokratisk process som gör att de istället vänder sig från politiken. En stor del av betänkandet är uppbyggt kring ungas möjligheter att utöva makt över sin vardag. Kommittén menar att unga måste öka sin delaktighet i beslutsprocesserna. För att detta ska bli möjligt före- slår vi vissa ändringar i olika regelverk som hindrar unga att ta del av makten. Förslagen avser såväl riks- som kommunalpolitik. Andra för- slag syftar till att försöka ändra vuxnas attityder till unga för att på så sätt få dem att inse att ungas delaktighet utgör en resurs för samhäl- let. Förslagen är i korthet: ·En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till för val till kommunfullmäktige ska genomföras. Försöksverksamheten ska omfatta ett tiotal kommuner och ska inledas i och med valet . Verksamheten ska utvärderas av en särskild utredning. ·Rösträtten ska följa kalenderår. ·Regeringen ska vara uppmärksam på ålderssammansättningen i centrala myndigheter och i statliga kommittéer. Regeringen ska också begära av de partier, organisationer med mera som föreslår ledamöter till kommittéerna att de om möjligt föreslår två kandi- dater till varje uppdrag, varav minst en är . ·Varje kommun bör i samarbete med unga utforma och anta ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. ·Kommunerna bör tillsammans med de unga skapa fora för kom- munikation mellan politiker och kommunens unga. ·Varje skola bör erbjuda eleverna regelbunden information från de politiska partierna och deras ungdomsförbund. ·Ungdomsstyrelsen får i uppdrag att i samarbete med kommunför- bundet följa och kartlägga kommunernas arbete med att göra unga delaktiga i den kommunala beslutsprocessen. Kommittén lämnar också förslag som rör ungas vardag, nämligen skola, fritid och kultur. Vi anser att det är viktigt att unga får möjlig- het att ha inflytande på dessa områden, dels för att ungas delaktighet gör att besluten blir bättre, dels för att det har visat sig leda till ökat intresse för ett fortsatt engagemang i samhällsfrågor. Våra förslag på dessa områden är i korthet: Gymnasieskola, universitet och högskola ·En försöksverksamhet på gymnasieskolor i ett antal kommuner bör införas med en skyldighet för skolledningen att förhandla med elever inför att viktigare beslut fattas. Försöksverksamheten bör införas och avslutas samt utvärderas som försör- söksverksamheten med lokala styrelser. ·Ett skoldemokratiprojekt bör inledas i ett antal kommuner. Pro- jektet ska fungera som en stimulans till de skolor som vill satsa extra på att arbeta med inflytandefrågor framför allt vad gäller att utveckla skolans arbetsformer men också när det gäller elevers möjligheter att påverka skolans miljö. ·Skolverket bör få i uppdrag att kontinuerligt sammanställa och kommentera kommunernas utvecklingsarbete när det gäller elev- inflytande. ·Den översyn som regeringen har för avsikt att göra av bestämmel- serna om samverkansformer och samverkansorgan bör inriktas på att samverkan i någon form måste vara obligatorisk och att frågor såsom undervisningens innehåll, hur den bedrivs och hur eleverna kan medverka aktivt måste tas upp i en sådan samverkan. Formen för samverkan bör dock inte vara reglerad i detalj. Möjligheten att utvärdera lärare är dock en viktig funktion för ett samverkansor- gan. Likaså bör frågor om under vilka former och på vilket sätt undervisningen bedrivs vara självklara ämnen att behandla. ·Skolverket ska verka för att de elever som varit frånvarande från lektioner för att delta i elevdemokratiskt arbete ska få redovisad separat från annan frånvaro, om inte eleven själv mot- sätter sig detta. ·Studenter ska finnas representerade i högskolans samtliga bere- dande och beslutande organ. Sammansättningen i högskolans be- slutande organ ska utformas så att ingen intressegrupp får egen majoritet. I högskolestyrelsen bör studenter, lärare och allmänfö- reträdare dela på platserna. Studenter och lärare bör utse sina egna representanter. På beslutsnivåer under högskolestyrelsen ska stu- denter och lärare utgöra minst en tredjedel vardera i alla beredan- de och beslutande organ. ·En utredning bör tillsättas med uppgift att belysa effekterna av att ge lika rättigheter och skyldigheter till elever och studenter som tillkommer arbetstagare. Möjligheterna att jämställa elevfackliga organisationer med fackföreningar bör också utredas. ·Högskoleverket bör få i uppdrag att utreda i vilken utsträckning studenterna har inflytande över sina studier exempelvis när det gäller planering av kurser, undervisnings- och examinationsformer samt föreslå förbättringar. ·Det är av största vikt att kommuner undanröjer de eventuella hin- der som finns för unga som vill skapa egna mötesplatser. också viktigt att de unga som har idéer bemöts positivt. Det inne- bär att politiker och tjänstemän måste vara beredda att tänka i nya banor och inte säga nej till förslag som kanske utmanar traditio- nella former. Kommuner kan också ta egna initiativ till att starta mötesplatser men utformningen måste ske på de ungas egna vill- kor. ·Unga bör genom regelbundna fritids- och kulturvaneundersök- ningar få möjlighet att påverka kommunens fritids- och kulturut- budet. ·Ungdomsstyrelsen får i uppdrag att löpande följa, kartlägga och redovisa kommunernas arbete för att öka ungas makt och inflytan- de över fritids- och kulturverksamheterna. ·Vi uppmanar kommunerna att införa en så kallad fri pott för ungas egna initiativ genom att avsätta en summa pengar av kultur- och fritidsbudgetarna för detta ändamål. ·Vi uppmanar också kommunerna att arbeta tillsammans med unga för att öka antalet brukarstyrda fritidsverksamheter. En av de viktigaste förutsättningarna för att unga ska kunna leva ett självständigt liv är att de kan bli ekonomiskt oberoende. Kommittén konstaterar att många unga har stora ekonomiska svårigheter, speci- ellt de som är arbetslösa och inte uppbär a-kassa eller KAS. Dessa är hänvisade till socialbidrag. Å r 1996 mottog av de arbetslösa i socialbidrag . Ä ven de med KAS eller låg a-kassa ingår i samma grupp. Vi anser att det är alarmerande att så många unga behöver socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Den period unga behöver sådant stöd har visat sig bli allt längre. Uppgifterna om nyfattigdomen bland unga och ett begynnande socialbidragsberoende pekar på problemens om- fattning. De huvudsakliga anledningarna till utvecklingen torde vara den försämrade arbetsmarknadssituationen samt arbetslöshetsersätt- ningens utformning. Kommittén diskuterar också studerandes ekonomi, framför allt så studiemedel inte utgår. Förändringar som innebär att stu- denterna i högre utsträckning än kan studera och därmed uppbära studiemedel bör utredas Vi föreslår när det gäller ungas ekonomi i korthet att: ·Ungdomsstyrelsen ska kontinuerligt följa upp ungas ekonomiska situation och därvid särskilt beakta skillnaden mellan kvinnor och män. ·De ekonomiska konsekvenserna av tre terminer och förlängda terminer vid högskolor och universitet bör utredas. Regeringen har uppdragit åt och Socialsty- relsen att i samverkan utarbeta förslag till åtgärder som syftar till att öka arbetslösa ungdomars förutsättningar att ta sig in på den reguljä- ra arbetsmarknaden eller utbildningssystemet. Förslaget skall utfor- mas så att det ger den enskilde möjlighet till kompetensutveckling och åtgärderna skall utgå från ungdomars egna behov och förutsätt- ningar. Kommunerna ska genom förslaget ges möjlighet att erbjuda de unga en meningsfull sysselsättning i stället för socialbidrag. I an- ledning av detta har kommittén överlämnat ett antal förslag till ut- formning av ett sådant system. Dessa är bland annat: ·Ungdomspolitiska kommittén framhåller att stödet bör vara ål- dersneutralt. ·Ersättningen ska vara sådan att den inte behöver kompletteras med socialbidrag och ska ge den arbetslöse möjlighet att bli del- aktig i befintliga trygghetssystem. ·Vidare menar kommittén att ersättningen ska vara knuten till en motprestation från den arbetslöses sida. Motprestationen ska ut- formas tillsammans med den arbetslöse, med utgångspunkt i den- nes intressen och önskemål, och vara ett led i en handlings- och utvecklingsplan som den arbetslöse upprättat tillsammans med tjänsteman på arbetsförmedlingen. Den arbetslöse skall ha möjlig- het att avvisa motprestationen om den inte ingår i ovan angivna handlings- och utvecklingsplan eller om motprestationen inte är av tillräckligt god kvalitet. Unga och den egna bostaden Att flytta hemifrån är för många unga ett steg mot att kunna leva ett självständigt liv. Kommittén konstaterar att det på det hela taget inte föreligger några större problem för unga att skaffa sig en egen bo- stad, förutom i storstäderna och på vissa universitets- och högskole- orter. Det har dock varit svårt att få en fullständig bild av ungas bo- ende. Det största hindret för att få en bostad torde vara att många unga inte har arbete och därmed inte heller någon självständig eko- nomi. Kommittén anser trots detta att vissa åtgärder vad gäller ungas boende ändå är nödvändiga. Därför föreslår vi att: ·I syfte att utveckla en systematiskt täckande och regelbundet upp- daterad statistik om ungas boende ska i samråd med , och ges i uppdrag att tillse att en sådan statistik utvecklas och regelbundet insamlas. ·Länsstyrelserna bör få i uppdrag att kartlägga bostadssituationen för unga i kommunerna. Uppdraget skall redovisas till . ·Det nu existerande ungdomsbosparandet ska upphöra. ·Regeringen bör i beredningen av propositionen om den framtida bostadspolitiken beakta de ungas situation såsom varande längst ut i flyttkedjan. Bostadsstöden bör utformas så att det stimulerar flyttkedjor. ·I anslutning till att kommunerna tillsammans med unga tar fram särskilda ungdomspolitiska program bör också behovet av bo- stadsinformation och bostadsplanering för unga behandlas. ·Vid tilldelning av utbildningsplatser inom högskoleväsendet ska regeringen beakta studieortens möjligheter att inom en termin kunna tillhandahålla bostäder. Ungas åsikter och förslag Genom hela betänkandet presenterar vi ungas åsikter från de utåtrik- tade aktiviteter kommittén har genomfört. Vi har i huvudsak haft kontakt med unga på tre olika sätt. För det första har en enkätunder- sökning genomförts i samarbete med SCB. För det andra har kom- mittén initierat ett 50-tal rådslag där unga har samlats och diskuterat ungdomspolitik. Från varje rådslag har ett slutdokument med förslag och tips skickats in till kommittén. Dessa har sedan använts både som kompass och som inspirationskälla i kommitténs arbete. För det tredje har kommittén skickat ut sin ?