sou · GLB3167d1 · 1998-01-01 00:00:00 — exklusive svensk finansiering skall överföras till åtgärder utanför jordbruket, återstår nu 15 miljoner ecu av ramen för åtgärder på jordbruksområdet. Enligt beräkningar utgör beloppet 10–14 miljoner ecu efter beaktande av bl.a. valutaeffekter. Utredningen föreslår att återstående medel utnyttjas för strukturåtgär- der i jordbruket. Skälen för att ta del av återstående medel är framför allt att investeringar i sektorn behöver stimuleras om skall kunna uppnå en önskad expansion av produktionen och exporten på livsmedelsområdet. Särskilda stimulanser är därtill viktiga för yngre lantbrukare. Möjligheten att i EU-systemet ge ett förhöjt investerings- stöd till yngre lantbrukare bör därför tas till vara för svensk del. Om regeringens begäran att omfördela strukturfondsmedel (46 mil- joner ecu) från jordbrukssektorn godkänns av kommissionen återstår alltså 10–14 miljoner ecu för åtgärder på jordbruksområdet. Utredning- en föreslår att detta belopp utnyttjas. Då möjligheterna att för föreslå kompletteringar är begränsade, bör beloppet aktiveras i 1999 års Vid antagande om att EU genomsnittligt finansierar en tred- jedel av strukturfondssatsningarna, utgör totalbeloppet 30–42 miljoner ecu, eller 255–, varav 170–i svensk finansiering. Beroende på vilken strukturåtgärd som i första hand föreslås, kan EU:s medfinansiering variera något. Förslaget innebär således att hela det kvarstående utrymmet (255– ) anslås budget. Vilket belopp som sedan kan anslås är delvis en öppen fråga. Kommissionen skall besluta om en ny femårsram för och hur dessa förhand- lingar slutar går det naturligtvis inte att säga något om . Det svenska jordbruket arbetade före EU-inträdet i allt väsentligt på en inhemsk, från internationell konkurrens skyddad marknad. Den nya situationen kräver en ökad effektivitet. Utredningen föreslår att staten – för i första hand en fyraårsperiod – deltar i en finansiering av betydande insatser för utbildning och kom- petenshöjning för jordbrukare som bedriver verksamheten på heltid. Liksom för utbildningen för livsmedelsindustrin föreslås inriktningen och omfattningen av insatserna bli föremål för en särskild bedömning. Genomförandet av samtliga nämnda förslag kan påbörjas om medel anslås budget och, vad gäller gemensam finansiering med EU för strukturåtgärder för jordbruket, budget. För att kunna konkurrera kan det svenska jordbruket inte bä- ra en större skatte- och avgiftsbelastning än företagen i konkurrentlän- derna. Det svenska jordbrukets kostnader för skatter och avgifter torde höra till de högsta inom EU. Det råder också en skattekonkurrens mellan EU-länderna. Även efter förändringar av beskattningen på el och eldningsolja, kommer det svenska jordbruket att belastas av skatter och avgifter som saknas eller är högre än i konkurrentländerna. Den största energiskattebelastningen för jordbruket består för närva- rande av dieselskatten. Denna skatt uppgick till ca . Dieselskatten för jordbruket – och för industrin i allmänhet – utgör /liter. Sjöfartsnäringen, inklusive fisket, erlägger inte nå- gon energiskatt, och gruvnäringen erlägger /liter. Gemensamt för nämnda näringar och jordbruket är att dessa inte alls eller en- dast i ringa utsträckning belastar det allmänna vägnätet. Den svenska dieselskatten för jordbruket är också flerdubbelt högre än dieselskatten för jordbrukare i våra konkurrentländer och . Denna beskattning, liksom beskattningen av handelsgödsel, har en konkurrenssnedvridande effekt till nackdel för svensk konkurrenskraft. Om en harmonisering inom EU inte sker av jordbrukets produktions- skatter bör de svenska totala produktions- skatterna för jordbruket, enligt utredningens mening, anpassas till nivå- er med beskattningen av jordbruket i konkurrentländer. Nysatsningar, oavsett om detta gäller produktion av råvaror till livsme- del eller beredda produkter, är förenade med både risker och möjlighe- ter. Om satsningarna lyckas är det till fördel för hela . Statlig medverkan genom initialstöd till nya nischprodukter kan innebära att odlare och producenter av vidareförädlade produkter är beredda att ta de risker som är förenade med nyföretagandet. En öppenhet för nya idéer om verksamhetsinriktning från såväl jordbruksföretagen som be- slutande myndigheter är inte av oväsentlig betydelse för livsmedels- sektorns möjligheter till förnyelse och expansion. Utredningen har inte tagit ställning till om strukturstöd är en lämp- lig form för stöd till nya nischprodukter. Utredningen föreslår att staten genom olika former av initialstöd skall stödja verksamhet för nyetablering av nischprodukter inom jordbruket, t.ex. nypon och havtorn, under förutsättning att verk- samheten har goda möjligheter att bli lönsam.