sou · GLB3141d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett skäl till den ökande kopieringen är att det via Artikelsök blivit lättare och enklare att hitta artiklar. Av de 512 tidskrifter som Artikelsök indexerar finns 143 stycken eller Kulturtidskriftskatalog. Dessa kulturtid- skrifter utgör av det totala antalet kulturtidskrifter i katalogen. Artikelsök har dessutom referenser till indexerade artiklar i kulturtid- skrifter som upphört. Det har stor betydelse för bibliotekens val av tidskrifter om de är indexerade i Artikelsök eller inte. Den undersökning som gjorde på sex olika bib- liotek av varierande storlek visar att på samtliga bibliotek har kopie- ringen ökat. Den bilden motsägs något av en undersökning som gjordes i och i . Det skall också påpekas att kulturtidskrif- terna ingår som en del i begreppet tidskrifter. gjorde länsavdelningen vid en undersökning av fjärrlånebeställningar på tidskriftsartiklar. För att se om resultaten från göteborgsundersökningen stämde överens med erfa- renheter från gjordes en liknande undersökning där av fjärrlånen från - . Materialet har sammanställts av . Flera likheter framkom: -Antalet beställningar från skolbibliotek var förhållandevis stort, . -Antalet artiklar och bakåt var nästan dubbelt så många jämfört 1994–1996. Ingen efterfrågan fanns på artikel- kopior från löpande årgång. -Det finns inget som tyder på att biblioteken i stället för att prenume- rera på kulturtidskrifter väljer att göra artikelbeställningar. Det är andra typer av tidskrifter som efterfrågas. I utredningens enkät till kulturtidskrifterna ställdes frågan: Skulle ni önska ersättning för kopiering? Svaren fördelar sig på nästan hälften ja och hälften nej, med en viss övervikt för ja. Många intar en klar ställning för eller mot. Många tidskrifter vet om att deras artiklar kopieras och efterlyser någon form av kontroll och ersättning. Några är tveksamma på grund av farhågor för ökad administration eller att de anser att en kontroll är ogenomförbar. Åtskilliga tidskrifter ser kopieringen som en form av marknads- föring eller så vill de av rent ideologiska skäl att tidskriftens budskap skall spridas till en vidare krets. Det gäller särskilt politiska tidskrifter eller tidskrifter som är angelägna om att få sprida sitt budskap. Man kan bland vissa tidskrifter ana en viss okunskap om upphovsrätt – man tror sig inte kunna hävda upphovsrätten på grund av att artikelför- fattarna inte ersätts ekonomiskt för sitt arbete. Många kulturtidskrifter är inte delaktiga i de kollektiva upp- hovsrättsliga förhandlingar som sker mellan företrädare för tidningar och tidskrifter via organisationer som Bonus, Presskopia och företrädare för stat, kommuner och utbildningsväsendet på olika nivåer. Anledningen är att tidskrifterna antingen inte känner till möjligheterna eller att de anser det vara för dyrt/krångligt att vara medlemmar i en organisation som företräder tidskrifter i förhandlingarna. Tidskrifter utnyttjas allt mer i bibliotekens referensarbete. Tack vare referensdatabaserna är tidskrifternas innehåll mer lättåtkomligt och kan utnyttjas mer, vilket gör bibliotekens tidskriftshantering både viktigare och mer ekonomiskt försvarbar. De nya läroplanerna för såväl grund- som gymnasieskolan lägger stor vikt vid självständig informations- sökning, vilket har gjort att biblioteken har fått en allt viktigare roll, både folk-, skol- och gymnasiebibliotek. I allmänhet erbjuder skol- och gymnasiebiblioteken ett grundbestånd av de mest utnyttjade tidskrif- terna. För ytterligare fördjupning hänvisas eleverna ofta till ortens folk- bibliotek. Tidskrifternas andel av det totala mediaanslaget på folkbiblioteken brukar ligga på . De större länsbiblioteken har förhållandevis fler tidskrifter, ca 800. Flest har med drygt 1 750 och med 1 600. Sammantaget räknar man med att det finns 143 000 seriella publikationer inkl. tidningar på de svenska folkbiblioteken. (Enligt en artikel av i Bokvännen.) Detta skall jämföras med de vetenskapliga biblioteken som lägger ned stora resurser på att hålla ett stort tidskriftsbestånd men som naturligtvis har en helt annan uppgift än folkbiblioteken och där tidskrifter spelar en helt annan roll bl.a. på grund av sin aktualitet. Ett stort allmänvetenskapligt forskningsbibliotek disponerar i snitt av budgeten på tidskrifter. Avancerade specialbibliotek i medicin an- vänder av budgeten på tidskrifter. Av det totala tidskriftsbeståndet i landet håller sig de vetenskapliga biblioteken med ca 130 000 titlar på de allmänvetenskapliga bibliote- ken, ca 50 000 på specialbiblioteken. Det är svårt att få en heltäckande bild över kulturtidskrifternas situa- tion på landets folkbibliotek. SCB slår i sin statistik ofta samman tid- skrifter och dagstidningar. Beställningar på prenumerationer via t.ex. Bibliotekstjänst sparas inte. Det är också vanskligt att göra jämförelser mellan olika bibliotek på grund av föränderliga budgetnormer, kommunstrukturer som ändras, tillfälliga omprioriteringar och upp- gifter som inte sparas. På uppdrag från har undersökt hur fem folkbibliotek av olika storlek arbetar med tidskrifter; Borg- holm, , , , och . blev känt som ett bibliotek som satsade mycket ambitiöst och medvetet på kulturtidskrifter, delvis med stöd från Sta- tens kulturråd. Man har fortsatt att prioritera tidskrifterna och har inte skurit ned på antalet prenumerationer. har man 287 tidskrifter, lokalerna begränsar ytterligare expansion. Jämfört med kommunerna av liknande storlek har dubbelt så många tidskriftsprenume- rationer. Trots detta har fjärrlån av tidskriftskopior ökat. En orsak är bl.a. tillväxten av Komvux-utbildningar. På i arbetar man aktivt för att beståndet skall vara levande och ha en naturlig del av verksamheten. Satsningen på tidskrifter är medveten, både för referensarbetet och skolan. Tidskrif- terna ses som ett komplement till eller ibland som en ersättning för fackböcker inom speciella områden. Tidskrifterna lånas ut, tidigare som böckerna, numera . I princip lånas inte senaste numret ut. har ända sedan tidskriftsprojektets start fört statistik över utlånade tidskrifter. lånade huvudbiblioteket ut 974 exemplar, 1990 var utlåningen från huvudbiblioteket 7 585, från hela biblioteks- systemet 13 884 exemplar. Fjärrlånen har också ökat. Man lånar främst från andra bibliotek i länet eller från lånecentralen i . Antalet beställningar på tidskriftsartiklar har mer än fördubblats . med sina 28 000 invånare är ett exempel på en kommun inom en av de tre storstadsregionerna. har färre tidskrifter än andra kommuner i samma storlek. har ca en fjärdedel av titlarna i Kulturtidskriftskatalogen. Av det totala medieanslaget används 15–till tidnings- och tidskriftsprenumerationer. har biblioteken i länet samverkat bl.a. på tidskriftsområdet. har inte någon speciell profil i valet av tid- skrifter, men anser sig ta ett kulturpolitiskt ansvar för tidskrifterna. Tid- skrifterna finns på en särskild avdelning. Det senaste numret är inte till utlån, tidigare nummer lånas ut . Eftersom utlåningen tidigare var längre har omsättningen ökat och därmed den totala utlå- ningen, framför allt av de mest populära tidskrifterna. Man märker i inte av så mycket av skolans nya arbetssätt, eftersom det finns bra grundskole- och gymnasiebibliotek i kommun- delen. Kopiering och beställning av kopior ur tidskrifter har inte ökat nämnvärt. stadsbiblioteks samlingar är bas för den regionala biblioteks- verksamheten. Varje enhet inom bibliotekssystemet gör sina egna inköp – dock i samråd med varandra. På huvudbiblioteket är bokanslaget uppdelat på arbetslagen. Dessa diskuterar tidskrifterna inom sitt område varefter inköpen samordnas centralt. Som hjälpmedel för inköpen används Kulturtidskriftskatalogen. Tidskrifter som ingen öppnat plockas bort. Det gäller även gratis- tidskrifter. Inga dublettköp görs. –1993 gjorde en genomgång av tidskrifter och sa upp dem som inte användes. En bevarandeplan upprättades också. Tidskriftsanslaget har varit relativt i förhållande till det totala mediaanslaget, trots att man numera inom vissa ämnen som t.ex. data heller väljer tidskrifter än böcker. Högre prenumerationspriser har emellertid medfört att antalet prenumerationer har minskat. har ett stort antal tidskrifter jämfört med kommuner i samma storlek. Medel för media kommer dock även från Läns Bibliotek. Av Kulturtidskriftskatalogens titlar har ca hälften. 1970 fanns av dessa vid . infördes möjligheten att låna hem tidskrifter, utom det senaste numret, på sjudagarslån. Följden är att utlåningen har ökat och antalet kopior har minskat. I viss mån opponerade sig gymnasiebiblioteken mot att löpande årgång lånades ut, eftersom det inte gick att få fram artiklar från de utlånade tidskrifterna. För att få fram kopior vänder man sig istället till andra bibliotek i länet eller till lånecentralen. Länsbiblioteket effektuerade över 3 000 kopiebeställningar . Beställningarna har ökat successivt . har av valts att vara ett modellbibliotek, nationellt och internationellt. Urvalet av tidskrifter diskuteras i huvudsak vid ett möte , då de som är intresserade får vara med. Om fler önskemål på tidskrifter kommer in tar man upp det på ordinarie bokmöten. Artikel- sök har stort inflytande på urvalet, vilket dock inte gäller Kulturtid- skriftskatalogen. De allmänna medieurvalsprinciperna gäller också tidskrifter. Man strävar efter att ha ett så brett bestånd som möjligt som täcker in alla ämnesområden. känner också ett ansvar för de politiska tid- skrifterna liksom för kulturtidskrifterna. Tidskriftsinköpens andel av mediaanslaget har ökat i takt med ökade prenumerationspriser. Man har strävat efter att behålla ungefär samma antal tidskrifter, trots att mediaanslaget i stort sett är oförändrat. Även om nolltillväxt inte är en uttalad princip stryks i praktiken en tidskrift om en ny tillkommer, ofta sådana som behövs för skolan. Senaste numret lånas inte ut. För övriga nummer är lånetiden den- samma som för böcker. lånades det ut över 8 000 tidskrifts- nummer, varav huvudbiblioteket lånade ut drygt 2 000. hade utlåningen ökat med ytterligare 2 000. Kopior av material som inte finns i beställs från annat bib- liotek i länet. Beställningar från gymnasiet har ökat mycket trots att de har en egen artikelförsörjning. Kopieringen har ökat mycket kraftigt – 390 kopior 1993 och över 1 000 – bl.a. beror det på att vidareutbildningarna har ökat i kommunen. har varit mycket aktivt när det gäller engage- manget i tidskrifter. I det årliga tidskriftsmötet deltar även stadsdels- biblioteken. Kompletteringsköp tas upp på ordinarie bok- möten. Ambitionen är att ha så stor bredd som möjligt vad gäller kulturtid- skrifter, , fulltextdatabaser etc. Vid neddragningar försö- ker man finna billigare alternativ men försöker alltid behålla ämnes- bredden. Artikelsök har stor betydelse både vid eventuella neddrag- ningar som vid nybeställningar. Av de 249 titlarna Kulturtidskriftskatalog har 205, dvs. Både personal och allmänhet har tillgång till ett stort antal databaser på cd-rom och även Internet. Tidskriftsförteck- ningen Ulrich´s kompletteras av referensdatabaserna , Magazine (Proquest), samt fulltextdatabaserna on File. Antalet titlar och prenumerationer har varit ganska oförändrat. Tid- skrifternas andel av det totala mediaanslaget har dock ökat, vilket beror på att kostnadsökningen för tidningar och tidskrifter varit större än för övriga media. Med andra ord har de högre priserna inte medfört ned- skärningar i tidskriftsbeståndet. lånade man äldre årgångar, men sker ingen utlåning alls förutom av dubletter och invandrartidskrifter som cirkulerar inom biblioteksenheterna. Skälet till förändringen är att bib- lioteket lägger mer vikt vid tidskrifternas informationsroll. Funktionen som lånecentral underlättas också om beställt material finns tillgängligt direkt. När det gäller utlåning av tidskrifter samt kopiering finns ingen separat statistik, men personalen på såväl som låne- centralen upplever att såväl utlåning som kopiering har ökat. Dessutom har kopiesändningarna från lånecentralen ökat. Dessa innefattar även kopior ur referensverk och andra böcker. beräknas beställ- ningarna uppgå till 9–10 000. Åseles bibliotek ligger i en vidsträckt glesbygdskommun, som dess- utom är en av landets befolkningsmässigt allra minsta. Jämfört med kommuner i samma storlek har ett stort urval av tidskrifter. Av de titlar som finns i Kulturtidskriftskatalogen har . startade ett samarbete mellan tre inlandskommuner i Väs- terbotten; , och . Man har byggt vidare på detta samarbete när det gäller tidskriftsprenumerationer. Följden är att många kulturtidskrifter inte finns i men däremot i de andra kom- munerna, varifrån de kan lånas eller artiklar faxas. beslutar man om vilka tidskrifter man skall prenu- merera på. Biblioteken använder varken Kulturtidskriftskatalogen eller Artikelsök som hjälp vid urvalet. Tidskrifterna lånas ut – som böckerna – dock inte senaste numret. Kopieringen är gratis, däremot får låntagarna betala för fjärrbe- ställda artiklar. Kopieringen har ökat, framför allt är det elever på gym- nasiet eller annan högre utbildning som står för den ökade artikelkopie- ringen. Av sin undersökning drar slutsatsen att biblioteken i första hand satsar på tidskrifter inom breda ämnen med kommersiella utgivare, tidskrifter som garanterat får en stor läsekrets istället på tidskrifter vars utgivning borde säkras i yttrandefrihetens och en god kulturpolitiks namn. Kopieringen av tidskrifter har ökat. Det är sällsynt att biblioteken registrerar kopieringen. Biblioteken har också ett kulturansvar. Tid- skrifterna har dubbla roller – att bläddras i och låta sig överraskas och att söka information i. Hur biblioteken betraktar tidskrifternas roll avgör till viss del hur de exponeras och var de finns; på en speciell tid- skriftsavdelning eller i anslutning till de olika fackämnena. Samarbetet mellan framför allt mindre bibliotek innebär att man bättre kan utnyttja resurserna. Antingen samverkar man kring en gemensam tidskriftsförteckning eller gemensam bevarandeplan. Detta kan leda till att kopiebeställningarna underlättas, vilket leder till att även länsbiblioteken avlastas. I kommuner inom en storstadsregion innebär det också att låntagaren kan hänvisas till ett annat bibliotek. Avsikten med samarbete bör dock inte i första hand vara att ett bibliotek avstår från en prenumeration för att en grannkommun har tid- skriften, skriver . Ett radikalare samarbete finns i Biblioteken samråder om inköpen. När det gäller något smalare tidskrifter kanske ett bibliotek avstår med motiveringen att ett annat av de tre biblioteken har den. Både kopior och tidskriftsnummer skickas mellan biblioteken. Detta handlar naturligtvis om besparing och rationalisering. Nack- delen är att invånarna inte får tillfälle att se en del värdefulla kulturtid- skrifter som t.ex. , Bokvännen och Lyrikvännen. öppnade stadsbiblioteks nya tid- skriftsavdelning i det s.k. annexet, gamla Humanistiska . Här finns också och tidskriftsverkstad. har tidskrifterna varit fördelade på de olika facksalarna, som fortfarande har en del tidskrifter. Men det samlade tidskrifts- beståndet finns nu på ett och samma ställe. De årgångar som tidigare förvarades i olika magasin och som låntagarna ibland kunde få vänta till dagen därpå innan de fick, finns nu fem årgångar tillbaka i tiden i . Äldre årgångar förvaras i ett enda gemensamt magasin i samma byggnad. Vissa tidskrifter finns tillgängliga på öppna hyllor i hela år- gångssviter från början och fram till . Så är det t.ex. med Ord & Bild och BLM. lånades tidskrifter ut. Med hänvisning till att tidskrifterna behövs som referens görs inte detta längre. Däremot kan man låna tid- skrifter med sig hem från facksalarna. På grund av slitaget har två prenumerationer på vissa tid- skrifter, ett exemplar används i det dagliga arbetet medan det andra sparas för att bindas in när årgången är komplett. Ett problem är stöl- der, att sidor rivs ut eller vissa artiklar klipps ut. Under skolterminerna utnyttjas mycket av elever från högstadier och gymnasieskolan för specialarbeten. Från sida saknar man ofta en lärares pedagogiska och styrande hand över ämnes- val och metodik för elevernas specialarbete. Tidskriftsbiblioteket lånar sällan in tidskrifter från andra bibliotek eller beställer kopior. Om andra bibliotek i kommunen har den efterfrå- gade tidskriften hänvisar man dit. – , Handelshög- skolan, Tekniska högskolan m.fl. 12 Överväganden och förslag Ett av regeringens motiv för att låta utreda bokmarknaden är frågan om litteraturen når ut till medborgarna på det sätt som är önskvärt. Den nuvarande statliga litteraturpolitiken etablerades i då bokmark- naden såg annorlunda ut än . I mitt uppdrag har det ingått att bl.a. undersöka hur ändamålsenliga de statliga insatserna på bokens och kulturtidskrifternas område är. Mina förslag innebär vissa förändringar. Litteraturen är en bärare av vårt kulturarv. Boken, inte minst den facklitterära, är ett viktigt medium för att förmedla kunskap och tankar. Skönlitteraturen ger inblick i andra människors livsvillkor och kan bidra till förståelse av den egna livssituationen. kursplan i ämnet svenska framhåller litteraturens betydelse: Skönlitteraturen öppnar nya världar och förmedlar upplevelser av spänning, humor, tra- gik och glädje. lever boken i en hård konkurrens med andra media. Vi ägnar en betydligt mindre del av fritiden åt att läsa än åt att titta på TV och lyssna på radio. Läsarundersökningar visar glädjande nog att andelen vuxna som läser böcker har ökat . Däremot är det oroande att läsandet minskat bland barn och ungdom. Barn i åldern ägnar i genomsnitt per dag åt TV-tittande medan de läser knappt . Ungdomar mellan tittar på minuter och läser böcker i 40 mi- nuter per dag. Läsinlärning börjar tidigt, långt innan barnen börjar skolan. Barn behöver tidig stimulans för att utveckla ett rikt språk. Kontakten med böcker hemma och i förskolan är därför mycket viktig. Men undersökningar visar att såväl högläsning som de små barnens eget läsande minskat. Bland barn mellan har lästiden halverats ! Håller vi kanske på att förlora nästa generation läsare? infördes ett nytt stöd på till inköp av barn- och ungdomslitteratur till folk- och skolbiblioteken. Staten har också avsatt i särskilda medel till läsfrämjande 258 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Dessa åtgärder måste, enligt min mening, kompletteras med ytterligare insatser för de yngre barnen. Skolan har en nyckelroll när det gäller barns och ungas tillgång till böcker. Även om skolbiblioteksstatistiken är bristfällig visar siffrorna att bokbeståndet både i och i gymnasieskolan har minskat . Av de medel som anslog till inköp av barn- och ungdomslitteratur har en stor del gått till skol- biblioteken. I bibliotekslagen slås fast att det skall finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. ställs allt högre krav på att eleverna själva skall söka information, vilket innebär att de måste ha nära till välutrustade biblio- tek. Skolbiblioteket skall erbjuda eleverna såväl information att bygga kunskap på som lustfylld läsning. Det är olyckligt om kommunernas bristande resurser går ut över skolbiblioteken och om service och bokurval skapar vitt skilda för- utsättningar för elever i olika kommuner och kommundelar. Regeringen framhöll då bibliotekslagen (1996:1596) infördes att det är naturligt att kommunerna kontinuerligt utvärderar folk- och skolbibliotekens verksamhet. Jag har föreslagit att särskilda resurser avsätts för såväl statistik som för andra undersökningar och menar att skolbiblioteken är ett av de områden vilka löpande bör undersökas. genomför en undersökning av landets skolbibliotek, som beräknas vara klar . Mot denna bakgrund och det faktum att kommunerna och inte staten ansvarar för skolbiblioteken, finner jag det inte möjligt att lägga något konkret förslag om skolbiblioteken. Folkbiblioteken, som spelar en viktig roll i kultur- och utbild- ningspolitiken, har förändrats . Från att ha utgjort ett vittförgrenat nät av bokutlåningsställen med begränsade öppettider har biblioteken utvecklats till större enheter med längre öppettider och fler funktioner. Jag anser det motiverat att staten stöder distribution likaväl som produktion av kvalitetslitteratur. De litteraturstödda titlarna bör rimligen finnas tillgängliga på biblioteken. Jag föreslår därför ett distributionsstöd för dessa titlar. Förslaget innebär att länsbiblioteken erhåller ett visst antal exemplar av varje litteraturstödd titel. Den höjda utbildningsnivån och decentraliseringen av den högre utbildningen har skapat nya förutsättningar för och behov av sam- verkan mellan olika typer av bibliotek. Övergången till alltmer problembaserad inlärning ställer ökade krav på folkbibliotekens bokbestånd och låneförmedling samt på samarbete mellan folk- och –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 259 I takt med en förlängd grundutbildning och en ökad distansundervisning vid högskoleenheterna kan man förvänta sig att beröringspunkterna ökar ytterligare . menar att det krävs en samsyn för hela det allmänna bibliotekssystemet. 1 Jag stöder denna uppfattning. För biblioteken finns två databaser: statliga LIBRIS som in- rymmer praktiskt taget alla statliga biblioteks bok- och tidskriftsbestånd och den av () ägda BURK- databasen. Ca 190 kommuner är anslutna till och köper bibliografisk service från BURK. De flesta kommunala bibliotek har avtal med BTJ för sökning i BURK. I propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) framhöll regeringen att biblioteksdatabasen bör utvecklas till en natio- nell och allmän informationsresurs. Avsikten är att bibliotekssystemen skall integreras så att nationens biblioteks- och informationssystem kan utnyttjas bättre av medborgarna oavsett bostadsort och utan kostnad för den enskilde. Bibliotekslagen innebär en garanti för att medborgarna avgiftsfritt skall få låna litteratur på folkbiblioteken. Informationssökning i databaser regleras däremot inte i bibliotekslagen. Det har vid olika tillfällen funnits planer på att samordna LIBRIS och BURK. Ett problem därvidlag är att BURK:s tjänster är avgifts- belagda medan LIBRIS kan användas avgiftsfritt. Till detta kommer att många bibliotek tecknat långa bindande avtal med BTJ som begränsar förfoganderätten över det egna beståndet. Ur nationell kulturpolitisk synvinkel är det angeläget att LIBRIS blir en allmän informationsresurs som är tillgänglig på biblioteken. utsätter att regeringen noga följer utvecklingen. I mitt uppdrag har ingått att utreda BOKHANDELSMARKNADEN. Bokhan- deln är den viktigaste försäljningskanalen för kvalitetslitteratur. Antalet bokhandlar i uppgår till omkring 400, varav 330 allmänbok- handlar och ett 70-tal större specialbokhandlar med inriktning på läromedel, religiös litteratur, barnböcker m.fl. områden. I 77 av landets 288 kommuner saknas allmänbokhandel. Lägger man till de allra minsta specialbokhandlarna kan antalet försäljningsställen som i någon mening kan betecknas som bokhandlar anges till drygt 500. Med varu- hus, stormarknader och annan detaljhandel uppgår antalet försäljnings- ställen för allmänlitteratur till omkring 800. Många mindre bokhandlar har en utsatt situation. Den av utred- ningen genomförda undersökningen Distribution av böcker genom 1 och bibliotek Utvidgad samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet 260 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG detaljhandeln visar att många bokhandlar har en förhållandevis låg omsättning. Enligt () minskade försäljningsvolymen för böcker och kontorsvaror i detaljhandeln med . Någon tydlig uppgång har ännu inte kunnat skönjas. () visar positiva försäljningssiffror för den s.k. sällanköpshandeln . För böcker och papper är de däremot negativa. Denna bild av utvecklingen bekräftas av BFI. Jag anser att den mindre bok- handeln behöver ytterligare stöd och föreslår därför höjningar av såväl kreditstöd som sortimentsstöd samt ett förstärkt teknikstöd. Jag vill understryka att kommunerna har ett ansvar för ett funge- rande och brett kulturutbud.