sou · GLB3112 · 1998-01-01 00:00:00 — Målet med denna utbildning är att eleverna efter OHS-prorammet skall kunna krigsplaceras som plutonchef i armén och som tjänstegrenschef i marinen och flygvapnet. Enligt Försvarsmakten skulle försvarsmaktsgemensam utbildning i grunden ändra förutsättningarna för reservofficerssystemet. Mot denna bakgrund framhöll Försvarsmakten att ett försvarsmaktsgemensamt skede om en termin skulle kunna inarbetas i det utbildningssystem som Försvarsmakten föreslagit regeringen. Föutsättningen för detta var dock att terminen genomfördes av officersutbildningen, dvs. under OHS- programmet. Trots den omstrukturering av utbildningen som ansågs bli nödvändig skulle utbildningsmålen kunna uppfyllas och officeren skulle ges en bredare och mer försvarsmaktspräglad syn på sin yrkesroll än vad som är fallet i nuvarande system. 40 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur Två terminers gemensam utbildning bedömdes däremot inte kunna genomföras om dagens utbildningsmål skulle kunna uppfyllas. Bl.a. skulle officeren inte ges den grad av professionalism som krävs för att denne skall kunna verka i krigs- respektive grundorganisationen på det sätt som sker. Alternativet skulle vara att förlänga utbildningen med motsvarande en termin vilket dock skulle generera oacceptabla kostnadsökningar och/eller att alla officerare inte skulle kunna ges denna utbildning, vilket i praktiken vore att införa ett tvåbefälssystem. En total översyn av utbildningssystemet skulle härigenom bli nödvändig. Vad gäller tänkbara lokaliseringsorter lämnade Försvarsmakten en redovisning för de orter som potentiellt skulle kunna komma i fråga för en försvarsmaktsgemensam utbildning. Flera har dock gallrats bort i ett tidigt skede pga. att de inte uppfyller vissa grundläggande krav som bör ställas på den berörda orten. En viktig utgångspunkt har t.ex. varit att skolorna bör lokaliseras på orter som även motsvarar upptagningsområden för officersaspiranterna och då speciellt med beaktande av deras respektive hemorter. Närhet till specifika militära förband har således inte varit helt styrande. Försvarsmakten anförde vidare att antalet platser som kan komma i fråga inte bör vara för stort, bl.a. mot bakgrund av kompetens- och personalförsörjningsskäl. Redan i dagens system är försörjningen med kompetenta lärare en gränssättande faktor för kvalitén i utbildningen. Antalet platser som kan komma i fråga begränsas också av att produktionsvolymen inte får bli för liten. Vad gäller konsekvensanalysen har två olika scenarion varit föremål för granskning. Det ena baseras på att fyra försvarsmaktsgemensamma skolor inrättas och det andra på att tre försvarsmaktsgemensamma skolor inrättas6. I båda alternativen är orterna , och 6 Analysen baseras på att utbildningen vid de försvarsmaktsgemensamma skolorna i likhet med nuvarande system med försvarsgrensspecifika skolor kompletteras med utbildning vid specifika fack-, funktions- eller truppslagsskolor. Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 41 Ö stersund aktuella medan det första alternativet även inkluderar . Dessa orter har utifrån Försvarsmaktens beskrivning bedömts vara de som har mest gynnsamma förutsättningar för att hantera försvarsmaktsgemensam utbildning. Utredningen delar i allt väsentligt denna bedömning. De två alternativen har vid beräkning av besparingseffekter jämförts med bibehållen verksamhet enligt dagens utbildningssystem vid befintliga officers- och krigshögskolor samt vid . Följande preliminära resultat har erhållits: FM 4 = , , Ö stersund och 3 = , och Ö stersund (Alla belopp i miljoner kr) Angivna besparingar inkluderar vissa lönekostnader etc. som även kommer att belasta Försvarsmakten men inte specifikt skolverksamheten. För Försvarsmakten som helhet kommer därför besparingarna att till viss del vara lägre än ovan angivna belopp. Den ekonomiska skillnaden mellan FM 4 och FM 3 beror främst på: ·att fler officerare kan frigöras för förbandsproduktion i FM 3; ·att mer kan lämnas i FM 3; ·färre antal civila behövs för stödproduktion i FM 3; ·mindre behov av investeringar i FM 3; ·kostnader för resor, traktamenten, stödproduktion blir lägre i FM 3. Försvarsmakten har även kalkylerat beläggningsgraden vid de olika skolorna och funnit att den genomsnittliga beläggningsgraden i alternativet FM 4 kommer att vara medan den i alternativet FM 3 kommer att vara . 42 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur kommer dock den totala beläggningsgraden i FM 3 vara mycket hög, . 4.2.3Utredningens förslag och bedömning Utredningens utvärdering av Försvarsmaktens genomlysning av frågan har lett till ställningstagandet att försvarsmaktsgemensamma skolor inom ramen för OHS- respektive KHS-programmen kan och bör inrättas. Utredningens förslag innebär att nedanstående skolenheter inrättas på följande orter: ·Militärhögskolan i (); ·Militärhögskolan i Ö stersund. föreslås att följande skolenheter upphör och inordnas i ovan föreslagen skolstruktur: ·Flygvapnets officershögskola i ; ·Flygvapnets krigshögskola i ; ·Marinens officershögskola i ; ·Marinens officershögskola på ; ·Arméns krigsskola i (). Försvarsmakten framhöll i sin bedömning att en termin var möjlig att samordna inom OHS-programmet även om inte alla utbildningsmoment skulle vara konkret försvarsmaktsgemensamma. Med detta som utgångspunkt har utredningen konstaterat att alla utbildningsmoment/- kurser inom ramen för OHS- och KHS-programmen och som är teoretiska till sin natur bör genomföras vid de nu föreslagna Militärhögskolorna. Effekten härav blir att dessa skolor kommer att tillhandahålla både försvarsmaktsgemensamma och försvarsgrensspecifika utbildningsdelar, varvid nuvarande officers- och krigshögskolar samt avvecklas. I likhet med nuvarande system med försvarsgrensspecifika skolor kommer utbildningen vid Militärhögskolorna att kompletteras med utbildning vid specifika fack-, funktions- och/eller truppslagsskolor. Den stora skillnaden blir således att de försvarsgrensvisa skolorna ersätts med Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 43 Denna inriktning utgjorde även utgångspunkten för den konsekvensanalys som utförts av Försvarsmakten. Vad gäller valet mellan tre eller fyra skolor har utredningens bedömning varit att tre skolor bl.a. underlättar personalförsörjningen, bidrar till en ökad integreringen mellan de olika försvarsgrenarna samt medverkar till ett mer rationellt och optimalt resursutnyttjande. Mot detta skall dock ställas att fyra skolor ger en något ökad handlingsfrihet och i vissa fall bättre utvecklingsmöjligheter. Argumenten för tre skolor, inklusive preliminärt kalkylerade besparingar, har dock vägt tyngre än argumenten för att inrätta fyra skolor. Utredningen har uppfattat att Försvarsmakten delar denna inriktning, då lösningar som beaktar kompetens- och personalförsörjning eftersträvas. Den exakta utformningen av utbildningsverksamheten vid Militärhögskolorna, dvs. inom OHS- respektive KHS-programmen, samt fördelningen mellan dessa skolor och fack-, funktions- och/eller truppslagsskolorna avser utredningen återkomma till i slutbetänkandet, då det ej varit möjligt att slutföra detta arbete inom ramen för delbetänkandet. En viktig och grundläggande frågeställning i detta sammanhang blir att mer exakt fastställa vilka utbildningsdelar vid nuvarande officers- och krigshögskolor som kan ges vid Militärhögskolorna samt vilka delar som i fortsättningen bör bedrivas vid fack-, funktions- och/eller truppslagsskolorna. Arbetet med dessa frågor kommer att inledas direkt efter överlämnandet av delbetänkandet och bedrivas i nära samarbete med Försvarsmakten. Sammanfattningsvis anser utredningen att inrättandet av Militärhögskolor bidrar till en ökad och förbättrad samordning inom Försvarsmakten jämfört med nuvarande utbildningssystem med försvarsgrensspecifika officers- och krigshögskolor. kan befintliga resurser, såväl personella som materiella, utnyttjas på ett mer rationellt sätt. Utredningen anser härvidlag att de positiva effekter som kan påvisas överväger de negativa effekter som kan uppstå, t.ex. vad gäller nuvarande möjlighet att växla mellan teoretiska och praktiska utbildningsmoment. 44 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur Följande enhet inrättas: ·Arméns Brigadskola i med underavdelningar i och i Följande enheter upphör som separata enheter och inordnas i ovan föreslagen skola: Följande enhet avvecklas: En av de frågor som fortfarande var utestående efter försvarsbeslutet var det långsiktiga behovet av stridsskolor inom armén. Utredningen har tidigare i betänkandet uppmärksammat att två av arméns stridsskolor, i och i , som ett resultat av försvarsbeslutet blir av med sina närliggande brigadproducerande organisationsenheter. I detta sammanhang noterar utredningen att det så pass efter ett försvarsbeslut, med stora strukturella förändringar, är problematiskt att i en separat utredning hantera stridsskolefrågan. Utredningens inledande genomgång av de respektive stridsskolornas verksamhet har lett till följande principiella ställningstaganden och utgångspunkter för den fortsatta analysen. Utredningen anser att stridsskolorna i första hand bör vara lokaliserade vid eller nära en brigadproducerande organisationsenhet. Närhet till annan likartad skolverksamhet bedömer utredningen också som en fördel. Det är främst utbildningsmässiga rationalitetsargument Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 45 som motiverar denna ståndpunkt. Den fråga som då uppkommer är om både och bör omlokaliseras eller om det finns argument som talar för att bägge eller någon av stridsskolorna ändå kan behålla sin nuvarande lokalisering? Utvärderingen av denna fråga har lett till att utredningen anser att faciliteter även fortsättningsvis bör utnyttjas för skolverksamhet. Argumenten härför är bl.a. närheten till och att det föreligger ett långtgående och brett samarbete mellan skolorna. Dessutom har utredningen kunnat konstatera att Försvarsmakten anser att det är nödvändigt att Prästtomta skjutfält även behålls för övnings- och utbildningsverksamhet oavsett vad som händer med . Utredningen noterar dock att utbildnings betingelserna vid är goda men noterar att den pågående avvecklingen av brigaden i (NB 20) torde innebära att utbildningsverksamheten inte kan bedrivas så rationellt som varit fallet. Mot denna bakgrund har utredningen valt att i första hand studera framtid i en konsekvensanalys. För detta ändamål har Försvarsmakten ombetts att preliminärt redogöra för konskvenserna av dels en omlokalisering, dels en avveckling av . Det specifika utredningsuppdrag som överlämnades till Försvarsmakten baserades på följande alternativ: ·Omlokalisera till Ö stersund; ·Avveckla och integrera utbildningsverksamheten med och . Utgångspunkten för analysen har varit den planerade utbildnings- verksamheten vid i . Denna har sedan jämförts med ovanstående alternativa former för verksamheten. Utbildningsuppdragen vid och Syd har antagits vara oförändrade, dvs. enligt planerad inriktning. Följande preliminära resultat har därvidlag erhållits: 46 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur (Alla belopp i miljoner kr) Angivna besparingar för alternativet att avveckla och integrera utbildningsverksamheten med och inkluderar vissa lönekostnader etc. som även kommer att belasta Försvarsmakten men inte specifikt skolverksamheten. För Försvarsmakten som helhet kommer därför besparingarna att till viss del vara lägre än ovan angivna belopp. Anledningen till att avvecklings-/integreringsalternativet ger ett bättre ekonomiskt besparingsutfall än att å ena sidan behålla stridsskolan i eller å andra sidan omlokalisera stridsskolan till antingen eller Ö stersund beror främst på: ·ett stort antal officerare frigörs för förbandsproduktionen; ·inga civila behöver tillföras för stödproduktionen; ·lägre rese- och traktamentskostnader genom lägre behov av lärare; ·befintliga MAL-resurser kan nyttjas mer rationellt. 4.3.2Utredningens förslag och bedömning Baserat på de slutsatser som kunnat dras från genomförda anlyser innebär utredningens förslag att följande skolenhet inrättas: Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 47 ·Arméns Brigadskola i med underavdelningar i och i . Följande skolenheter upphör som separata enheter och inordnas i ovan föreslagen skola: ·Arméns i ; Följande skolenhet avvecklas: Den konkreta innebörden av utredningens förslag är således att nuvarande/planerad verksamhet vid inordnas helt i Brigadskolan. Brigadskolan leds från varvid verksamheterna vid underavdelningarna i och i underställs ledningen för Brigadskolan i . Underavdelningen i övertar således inte den stridsskoleverksamhet som bedrivs i utan utnyttjas primärt för att tillgodose behov av utbildning i vinterkrigföring. Den slutliga fördelningen av utbildningsuppgifter mellan de i Brigadskolan ingående avdelningarna bör dock ankomma på Försvarsmakten. Sett utifrån ekonomisk synvinkel råder inget tvivel om att avveckla i och integrera dess utbildningsverksamheten i den föreslagna Brigadskolan, är det mest fördelaktiga genom den betydande besparing som kan åstadkommas. Till detta kommer sedermera eventuella försäljningsintäkter att kunna adderas, vilket indirekt genererar en intäkt för statsmakterna. Emellertid är det nu inte enbart de ekonomiska konskvenserna som legat bakom utredningens förslag utan även de mer icke-monetära konsekvenserna. Utredningen vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram följande aspekter: ·produktionsförutsättningarna i och i är mycket goda, bl.a. vad gäller tillgången på skjut- och övningsfält, som genom mitt förslag kan utnyttjas på ett rationellt sätt; ·redan i dag fungerande samarbete mellan och kan upprätthållas även fortsättningsvis; 48 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur ·förutsättningar för samverkan med andra skolor är gynnsamma pga. korta avstånd; ·rekryteringsmöjligheter av lärare liksom övriga övriga personal- och familjepåverkande faktorer bedöms vara mycket tillfredställande; ·i finns en allsidig sammansättning av arméförband med trupp och materiel disponibelt för i stort sett alla krigsförbandstyper. Alternativen att antingen behålla stridsskoleverksamheten i eller flytta hela stridsskoleverksamheten från till alternativt Ö stersund har också varit föremål för utvärdering. Vad gäller har redogörelse tidigare lämnats för de goda utbildningsbetingelserna men även för de konsekvenser som nedläggningen av brigaden (NB 20) kommer att medföra. Utredningen har även funnit att stridsskolan visserligen upparbetat ett gediget och beaktansvärt samarbete med men att förslaget om att inrätta Militärhögskolor gör att detta argument är relevant eftersom denna typ av utbildning inte längre kommer att bedrivas vid den föreslagna Brigadskolan, som ersätter de tre stridsskolorna. De ekonomiska konsekvenserna talar även mot ett bevarande av skolan i . I det fall en omlokalisering av hela stridsskoleverksamheten i varit aktuellt har utredningens bedömning varit att både och Ö stersund utgjort högst relevanta alternativ. Beträffande har utredningen noterat att garnisonens faciliteter och allsidighet skulle ge många positiva fördelar för utbildningsverksamheten. Samverkan med andra arméförband blir bl.a. möjlig. Dessutom är beläget där aktuella norrlandsförband skall verka och omgivningsförutsättningarna har därför bedömts som goda. I Ö stersund finns en brigadproducerande enhet vars inriktning avseende mekanisering motsvarar den som skulle utgjort grunden för skolans verksamhet vilket endast delvis är fallet i . Synergieffekter skulle också ha kunnat uppnås med övrig skolverksamhet på orten, bl.a. med Arméns tekniska skola. I detta sammanhang vill utredningen framhålla att det under beredningsarbetet pågått en diskussion inom och utanför Försvarsmakten om skjutfälten i Ö stersund och dess lämplighet för utbildnings- och övningsverksamhet. Utredningen har emellertid noterat de Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 49 ställningstaganden som gjordes inom ramen för försvarsbeslutet angående mekaniserad utbildning i Ö stersund. Försvarsmakten hade inget att erinra mot förutsättningarna för mekaniserad utbildning i Ö stersund utan framhöll att utbildningsförutsättningarna för norrlandsinfanteri var mycket goda. Detta bekräftas även att beslöt att norrlandsbrigaden i Ö stersund skulle behållas. Utredningen har därför inte funnit anledning att närmare ifrågasätta utbildningsbetingelserna i Ö stersund. I den slutliga bedömning har valet stått mellan att antingen föreslå att en stridsskola behålls i norra eller att verksamheten vid inordnas i den föreslagna Brigadskolan med viss utbildning förlagd till norra . Alternativen har av utredningen bedömts som i allt väsentligt likvärdiga, där bägge har sina konkreta fördelar. Mot bakgrund av det redovisade ekonomiska utfallet i konsekvensanalysen har dock valet fallit på det senare alternativet. har valts som norrlandsort för underavdelning till , främst mot bakgrund av de möjligheter som finns till utbildning i vinterkrigföring för de flesta krigsförband inom armén. Följande enhet inrättas: · Försvarsmaktens Ledningscentrum i Följande enhet upphör och inordnas i ovan föreslaget centrum: · Arméns lednings- och sambandscentrum i Redan i ett tidigt skede kunde utredningen notera betydelsen av samordnad utbildning inom de operativa ledningssystemen både vad gäller drift och underhåll (teknisk tjänst). Detta är helt i överensstämmelse med Försvarsmaktens strävan om ett sammanhållet ledningssystem. Utbildning av personal för drift och underhåll av de 50 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur operativa ledningssystemen och för totalförsvarets behov bedrivs på ett flertal platser och på uppdrag av olika centrala produktionsledare. Teknikutvecklingen inom främst det informationsteknologiska området innebär att ökad samordning är både möjlig och eftersträvansvärd inom det totala ledningssystemen. Mot denna bakgrund samt med beaktande av att det utifrån rationalitets- och kvalitetsskäl torde finnas argument som talar för ytterligare samordning begärde utredningen att Försvarsmakten skulle inkomma med synpunkter på hur utbildningen skulle kunna organiseras för att uppnå ovanstående intentioner. Den utredningsuppgift som Försvarsmakten erhöll innebar konkret att synpunkter och förslag skulle lämnas för hur den berörda utbildningsverksamheten skulle kunna organiseras till antingen en eller två platser. Med en plats avsågs att såväl taktisk som teknisk utbildning samlades till en plats och med två platser avsågs en plats för den taktiska utbildningen och en plast för den tekniska utbildningen. Uppgiften kompletterades sedermera med ledningssystemutbildning på den taktiska nivån. Det operativa ledningssystemet täcker sambandet mellan Högkvarteret och militärbefälhavare samt mellan militärbefälhavare och direkt underställda chefer. Huvudsambandsmedlet på den operativa nivån är Försvarets telenät (FTN). Utbildning inom det aktuella området sker i flygvapnets och arméns regi. Marinen har inget utbildningsuppdrag inom det operativa ledningssystemet. Försvarsmaktens genomgång visar att armén och flygvapnet har ett flertal utbildningsområden som är principiellt gemensamma. finns unika utbildningsbehov hos respektive försvarsgren. Den sammantagna bedömningen var dock att det fanns stora möjligheter att samordna utbildningen för drift och underhåll av det operativa ledningsystemet mellan armén och flygvapnet. Vad gäller utbildningen mot taktisk nivå framhåller Försvarsmakten att framtidens ledningssystem i ökad omfattning kommer att ha ett antal försvarsmaktsgemensamma grundkomponenter. Försvarsmaktens uppfattning var emellertid att försvarsgrenarna även fortsättningsvis bör Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 51 bedriva viss egen grundläggande och nivåhöjande utbildning men att den mer fackbetonade utbildningen mer fördel kan samordnas. Vad gäller valet mellan att samordna utbildningsverksamheten till en eller två platser har Försvarsmakten gjort följande preliminära bedömning: +är i linje med Ö B:s intentioner om ett ledningssystem; +integrationen mellan taktisk och teknisk utbildning blir bättre; +förbättrade möjligheter för att genomföra en samordnad system- och sambandsadministrativ utbildning; +rekryteringsbefrämjande mot bakgrund av en kunskapstät utbildningsplats; +integrationen bör underlätta internationaliseringen; +skapar förutsättningar för kommande utbildning av ledningssystemofficer inom Försvarsmakten; -kräver omflyttning av personal, materiel och installationer; -nyinvesteringar aktualiseras sannolikt; -riskerar att begränsa kompetensen vid den skola vars delar kan komma att omfördelas/brytas ut. +Det finns etablerade platser för taktisk och teknisk utbildning med väl fungerande verksamhet; +litet behov av nyinvesteringar; +det finns goda samordningsmöjligheter inom olika teknikområden. -integrationen mellan taktisk och teknisk utbildning blir svårare att genomföra; -kräver viss omflyttning av personal och materiel. Den slutsats Försvarsmakten drar är att både alternativen är genomförbara och att positiva samordningseffekter kommer att kunna erhållas i bägge fallen. För att erhålla en mer konkret bild av vad en potentiell samordning inom området skulle innebära överlämnade utredningen ett kompletterande uppdrag till Försvarsmakten vars syfte bl.a. var att belysa de verksamhets- och utbildningsdelar vid berörda skolor/ 52 Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur SOU 1997:112 utbildningscentrum som skulle påverkas av ett eventuellt samordningsförslag. Enligt Försvarsmakten skulle i första hand följande skolor/ utbildningscentrum bli berörda av en lokaliseringsmässig samordning: ·Arméns lednings- och sambandscentrum (inklusive Arméns stabs- och sambandsskola och Totalförsvarets signalskyddsskola) i ; ·Arméns tekniska skola i Ö stersund; ·Flygvapnets IT-skola i ; ·Marinens ledningssystemskola på (dock i begränsad omfattning) Konsekvensanalysen har baserats på alternativen att antingen samla verksamheten till en plats eller till två platser. Utgångspunkten har härvidlag varit att om verksamheten samlas till en plats så har utredningen bedömt att är den mest adekvata lokaliseringslösningen. I alternativet med två orter har och Ö stersund bedömts vara de mest lämpliga platserna. Ovanstående alternativ har jämförts med berörda skolors nuvarande utbildningsverksamhet. (Alla belopp i miljoner kr) Båda alternativen har bedömts som genomförbara medan samordningsgraden värderats som högre i alternativet med en plats. Den ekonomiska skillnaden beror bl.a. på att alternativet med en plats medför att ytterligare faciliteter kan lämnas samt att resekostnaderna bedöms minska. Osäkerhet råder dock om den ekonomiska skillnaden mellan Förslag till förändrad organisatorisk grundstruktur 53 alternativen eftersom faciliteterna i Ö stersund ej kan utnyttjas fullt ut i alternativet med en ort samt att en flyttning av teknisk verksamhet kan bli dyrare än beräknat. 4.4.3Utredningens förslag och bedömning Baserat på de analyser som genomförts föreslår utredningen att följande enhet inrättas: · Försvarsmaktens ledningscentrum i . föreslås att följande enhet upphör och inordnas i ovan föreslaget centrum: · Arméns lednings- och sambandscentrum i . Innebörden av förslaget är att utredningen valt att förorda att utbildning avseende försvarsmaktsgemensamma system och för de operativ ledningssystemen (driftsmässig) samlas till (Försvarsmaktens ledningscentrum). Vid Arméns tekniska skola i Ö stersund samlas den mer teknikinriktade utbildningen avseende de rörliga systemen. Vid i kvarstår tills vidare utbildning på de befintliga fasta systemen och flygvapnets taktiska system. Bakgrunden till att utredningen valt att föreslå ovanstående lösning är framför allt ett resultat av att utvecklingen inom området är oerhört snabb och att förutsättningarna för anpassning bör utformas därefter.