sou · GLB3148 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att föreslå åtgärder som kan främja användningen av distansmetoder inom främst vuxenutbildningen och högskolan (dir. 1995:69). Till särskild utredare utsågs direktören vid . Till den särskilde utredaren har knutits ett antal experter och ett sekretar iat. Kommittén har beslutat anta namnet (). I direktiven hade DUKOM som särskilt uppdrag att med förtur pröva om en fjärde markbunden TV-kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bildningsverksamhet. Övervägandena i denna fråga redovisades i delbetänkandet 46 OCH UTBILDNING (SOU 1995:120), i vilket bl.a. föreslogs att eventuella nya satsningar inom utbildnings-TV skulle ha digital teknik som plattform. Mot bl.a. den bakgrunden avstyrkte kommittén att tillgängligt utrymme för marksänd TV skulle användas för att inrätta ytterligare en analog TV-kanal. Regeringen gav DUKOM tilläggsdirektiv (dir. 1996:17), vilka gav kommittén i uppdrag att lägga fram förslag om vilken roll skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Tilläggsdirektiven återfinns i bilaga. härmed redovisa denna del av utredningsuppdraget genom över- lämnandet av betänkandet 5TBILDNINGSKANALEN. Ärendet har inom sekretariatet beretts av departementsrådet och kommittésekreterare . I beredningen har ett antal av kommitténs experter samt sekretariatet i övrigt deltagit. Ansvarig för produktionen av heloriginal har varit. Förslag och motivering 5 Allmänt 9 Programmen 10 Målgrupper 12 Informationsteknik (IT) 14 Affärsverksamhet 15 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST Regelverket kring public service-verksamheten 19 Ansvarsfördelning 22 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER Allmänt 25 26 Digital Elektronisk post och elektroniska anslagstavlor 31 Svensk upphovsrätt 35 UR och upphovsrätten 36 Upphovsrätten och IT-området 38 Några nationella aktiviteter 39 Internationell upphovsrätt 40 Konklusion 43 5TBILDNINGSRADIO OCH UTBILDNINGS46 I OMV¤RLDEN Inledning 45 45 46 46 47 49 50 52 53 54 Distansuniversitet 54 Konklusion 56 Framtidens utbildning blir mer multimedial 57 Digitala sändningar i radio och TV SR, SVT och TV4 I AVSNITT finns en beskrivning av (). Där behandlas kortfattat verksamhetens utveckling, företagets formella ställning, organisation och ekonomi samt programverksamheten inom företaget. UR har ställning som public service-företag och dess uppgifter sammanfaller i stor utsträckning med () och (). I AVSNITT görs en genomgång av public service-begreppets innebörd och av lagstiftning av betydelse för radio och TV. URs omvärld är i stark förändring. Antalet radio- och TV-kanaler växer och kommer antagligen att växa än mer som följd av digital sändningsteknik. Utvecklingen av informationsteknik (IT) sker snabbt och påverkar i allt mera ökande grad all utbildningsverksamhet, såväl traditionell utbildning som distansutbildning. I AVSNITT finns en genomgång av nya medier och ny teknik av intresse för utbildnings- området och av möjligheter och begränsningar. Det påpekas särskilt att den snabba utvecklingen gör att varje försök till beskrivning av området blir föråldrad. Utifrån enkla grundprinciper om upphovsmäns rätt till sina verk har ett omfattande regel- och avtalssystem utvecklats. De upphovsrättsliga frågorna kring användningen av nya medier är i stor utsträckning olösta liksom frågorna om återanvändning (s.k. sekundär produktion) i de nya medierna av t.ex. radio- och TV-program. Upphovsrättsfrågor be- handlas i AVSNITT . I AVSNITT finns en beskrivning av verksamheten med utbildnings- program i radio och TV i ett antal länder med särskild vikt lagd vid utvecklingstendenser. I AVSNITT redovisar DUKOM sina överväganden rörande utbildnings- program i radio och TV, och i AVSNITT de förslag som övervägandena har lett fram till. Med DUKOMs sätt att se är utbildningsprogrammen L¤ROMEDEL. Radio- och TV-program utgör, i likhet med t.ex. den tryckta boken, UR bör således ses inte som utbildningsanord- nare utan som ett företag med ensamrätt att etersända läromedel. I stor utsträckning används sedan programmen i inspelat skick. Utbildningsprogram i radio och TV bedöms ha en betydelsefull roll att spela på grund av sin förmåga att snabbt nå stora grupper av stude- rande. De bör därför få ökade sändningstider genom att tilldelas egna digitala radio- och TV-kanaler. Av kostnadsskäl bedöms det som orea- listiskt att dagens UR skulle kunna fylla sådana kanaler med program. I stället bör kanalerna också få utnyttjas av olika utbildningsanordnare i anslutning till kurser som de ger. Det kommer att ta tid innan en övervägande del av allmänheten har skaffat sig utrustning för att kunna ta emot digitalt sända radio- och TV-program. Därför måste under en övergångstid utbildningsprogram lämnas utrymme också i de analoga radio- och TV-kanalerna. DUKOM föreslår att den verksamhet som UR bedriver skall delas i tre delar. 1Ett särskilt företag (här benämnt 5TBILDNINGSKANALEN) får i uppdrag att sända utbildningsprogram i radio och TV. Bolaget skall därvid i samråd med utbildningsanordnare helt eller delvis finansiera pro- duktion av radio- och TV-program avsedda att ingå i kurser som utbildningsanordnarna ger. Det skall vidare samordna utbildnings- anordnarnas egna radio- och TV-program i de digitala kanalerna och därvid sträva efter att det samlade programutbudet får en lämplig spridning vad avser utbildningsnivåer, ämneskategorier och mål- grupper. DUKOM ser för sin del inget avgörande hinder mot att företaget ägs av samma stiftelse som SR och SVT och finansieras med medel ur rundradiokontot trots att det inte skall ha public service-uppgifter utan enbart sända renodlade utbildningsprogram. Verksamheten bör således vara anslagsfinansierad. 2 Ett annat företag (här benämnt 0RODUKTIONSF¶RETAGET) bildas för produktion av bl.a. radio- och TV-program för Utbildningskanalen. Till företaget överförs huvuddelen av URs nuvarande produktions- resurser. Produktionsföretaget bör också utnyttja sin kompetens för att producera radio- och TV-program för andra beställare samt läromedel avsedda för andra medier än radio och TV, såsom programvaror för datorer, CD-ROM-skivor och video- och audio- kassetter. Företaget bör vara ett fristående och intäktsfinansierat bolag som arbetar på uppdrag av beställare. Inledningsvis bör det ägas av staten. 3En betydande del av URs nuvarande verksamhet är att hänföra till public service. Program av detta slag – i huvudsak allmänt folkbildande program – bör inte sändas av Utbildnings- Som ersättning bör utrymmet för denna programkategori öka hos de två public service-företagen , med vilka där- för sändningsvillkoren bör omförhandlas. Utbildningskanalen förutsätts, som framgått, sända radio- och TV- program som har producerats av olika utbildningsanordnare, och Produktionsföretaget förutsätts producera multimediala läromedel för olika utbildningsanordnare. saknas i stort beställare av sådana produkter. Hithörande frågor kommer att behandlas i DUKOMs slut- betänkande som beräknas kunna avlämnas . Förslagen i detta betänkande är av principiell karaktär. Om för- slagen vinner anslutning krävs ett relativt omfattande arbete för deras genomförande. Detta arbete bör anförtros åt en särskild organisations- kommitté. började skolprogram att sändas i radion. Skolprogrammen i radio och TV finansierades med skattemedel. Ett mångårigt utredningsarbete startades av den första (Television och Radio i Utbildningen) som också påbörjade en produktion av utbildningsprogram. Programverksamheten och utredningsarbetet ledde fram till bildandet av Utbildningsradion 1978 genom en sammanslagning av utbildningsprogramverksamheten inom med TRUs produktionsenhet. Utbildnings- radion fick ställning av ett dotterbolag inom koncernen och finansierades via skattemedel. är Utbildnings- radion finansierad av TV-avgiftsmedel. Genom riksdagsbeslut övergavs koncernmodellen och moderbolaget avvecklades (prop. 1991/92:140). Dess uppgifter övertogs av program- företagen , och Utbildningsradion. () är ett aktiebolag, helägt av en statlig stiftelse, som också är ägare till () och (). UR är i likhet med de två andra företagen ett public service-företag, med egen sändningsrätt i radio och TV. Sändningarna sker i samma kanaler som SVTs och SRs. Sändningsrätten grundas på ett sändningstillstånd som för UR, till skillnad från SR och SVT, är begränsat till (– ). Avsikten är att det skall omprövas bl.a. på grundval av förslag från DUKOM. Med sändningstillståndet följer villkor som i långa stycken är lika- lydande med SVTs och SRs (se vidare avsnitt 3). Det skiljer sig främst på det sättet, att det pekar ut ett antal utbildningsområden som verk- samhetsfält: förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning inklusive folkbildning. URs uppgift är att förstärka, bredda och komplettera de utbildningsinsatser som görs av andra inom de ovan nämnda utbildningsområdena. Speciellt för UR gäller också att användarna skall ges möjligheter att framföra synpunkter på och önskemål om programverksamheten. Enligt årsredovisningen var URs sändningstider i SVTs kanaler, SVT1 och SVT2 och i SRs kanaler, P1, P2, P3 och P4, varav 866 sändes i riksprogrammen och sändes regionalt. UR har sin huvudsakliga finansiering via TV-avgiftsmedel. För speciella utbildningsinsatser kan kompletterande finansiering ske över statsbudgeten. Vid sidan av den avgiftsfinansierade verksamheten bedriver UR affärsverksamhet som består av förlagsverksamhet, teknikförsäljning och kurssekretariat. Resultaträkningen för UR omfattade totalt ca 325 mil- joner kronor (mkr) i intäkter. Därav var avgiftsmedel, statliga medel för lärarfortbildning, försäljning av teknik, förlagsintäkter, ersättningar för kursverksamhet och resten , övrigt. var medelantalet anställda hos UR ca 290 personer. Organisationen av fast anställd personal ser ut enligt följande: Marknadsavdelning/sändning/förlag De flesta av URs program finns tillgängliga långt efter sändningen i radio eller TV. har UR ett betydande programlager som byggts upp och som omfattar omkring 7 000 titlar. De lånas ut via landets ca 60 AV-centraler till lärare och studieledare. Programmen går även att låna via folkbiblioteken eller att köpa från URs kundtjänst. ProgramJournalen utkommer /år med information om kommande termins utbud. Endast en mindre del av programbankens titlar kommer till använd- ning i radio- och TV-sändningar . De program som sändes i 46 fördelar sig, enligt URs årsredovisning, på följande sätt: repriser och annan återutsändning Av i förstasändning utgjorde inköpt från annan eller producerat av annan i samarbete med UR producerat men icke sänt UR disponerar sidorna 800–899 i 4EXT 46. Där ges bl.a. fortlöpande information om programutbud och programinnehåll, övningsuppgifter samt pedagogiska anvisningar och tips. Huvuddelen av RADIOPROGRAMMEN produceras av 25 regionalkontor med två anställda på varje plats. Det innebär att alla radioprogram produceras i regionerna förutom främmande språk, svenska 2 och distans-utbildning samt sändningarna för barn i P3. I årsredovisningen anges hur kostnaderna för program- verksamheten i radio och TV fördelas på olika områden. Produktions- kostnaderna har uppgått till . I beloppet ingår kostnader för teknik, personal, program samt andel av overhead. Fördelningen av resurserna inom gruppen Vuxna är enligt UR följ- ande: Övrig vuxenutbildning, inkl. folkbildning (riks och regionalt) URs program är friköpta, dvs. skolorna har rätt att banda programmen utan ersättningsskyldighet. Se vidare under avsnitt 5. Då det gäller programmen med ELEVERNA I SKOLAN som målgrupp är den direktlyssnande och direkttittande publiken liten, och användningen inom den primära målgruppen har nästan uteslutande formen av upp- spelning av ljud- och videokassetter som lånas från landets AV- centraler. Detta är naturligt eftersom sändningarna inte kan ske på tider som passar alla skolors scheman, men också eftersom lärarna har behov av att bekanta sig med materialet i förväg för att kunna infoga det i under- visningen på bästa sätt. Användningen av inspelade program dominerar starkt på alla stadier i skolan. Det näst vanligaste sättet att skaffa program på videoband är att lärarna själva . När direkttittande före- kommer är det främst på mellanstadiet och i samhällsämnena på grund- skolans högstadium. (Rapport nr 7, 1996, UR) Vissa program för barn och ungdom har dock ett stort antal direkt- tittare. Detta gäller t.ex. aktualitetsprogram som Lilla Aktuellt/Lilla löpsedeln (samproduktion med Aktuelltredaktionen i SVT1) med en genomsnittlig publik på nära 650 000 tittare. (URs årsredovisning 1996) Procent av alla lärare som använt URs och /eller annan producents TV-program i undervisningen +¤LLA 2APPORT NR 52 Användningen i skolan av RADIOPROGRAMMEN ligger på en lägre nivå. När det gäller främmande språk har dock åtta av tio språklärare på hög- stadiet och gymnasiet använt UR i sin undervisning. Lärarnas använd- ning av radio och ljudband i undervisningen har totalt sett minskat något under den första delen av 90-talet. Användningen av inspelade program dominerar starkt på alla stadier i skolan. Alla lärare på hög- stadiet som använt radioprogram i undervisningen, och nästan alla på låg- och mellanstadierna, har använt bandinspelningar. (Rapport nr 7, 1996, UR) Flertalet av 52S ¶VRIGA PROGRAM, dvs. huvuddelen, vänder sig inte till institutioner – som skolan – utan till enskilda människor, vilka som helst. De flesta utgör vanlig publik som lyssnar på eller ser pro- grammen slumpvis eller planerat precis som de gör med andra radio- och TV-program. Publiken för programmen på vardagsförmiddagarna uppgår genom- snittligen till omkring 40 000 personer medan program sända på bästa sändningstid kan ha en publik uppemot en halv miljon (Årsredovisning 1996). Siffrorna visar att det finns en betydande faktisk och potentiell publik för seriösa program med det uttalade syftet att förmedla kun- skap, förutsatt att de har intressant innehåll och form och att de sänds på attraktiva tider. Antalet enskilda personer som använder URs program som inslag i organiserade kurser med tentamensmöjligheter är, vid en jämförelse med de totala publiksiffrorna, litet. Sålunda uppges i årsredovisningen – som ett exempel på stort deltagande – drygt 1 000 personer ha deltagit i kursen Grundkurs IT , men fler skulle ha del- tagit om studieplatser funnits. Begränsningen här ligger inte hos UR utan hos de institutioner med vilka UR samarbetar. I samarbete med ett flertal högskolor gav UR tio distanskurser på poängnivå, varav två blev inställda p.g.a. för lågt antal deltagare. Totalt antal deltagare var 2 633. Fyra av kurserna var nya bl.a. Grundkurs IT. har det totala deltagar- antalet i URs distanskurser lägst varit 1 692 och högst 3 686. (Uppgift från UR, PM 970122) Mellan den publik som ser på eller lyssnar till URs program utan egentlig studieavsikt och den grupp som använder URs program som läromedel i av andra organiserade kurser, finns en kategori som regel- bundet följer programmen i studiesyfte och som komplettterar dem med en kursbok och studiehandledning och annat material, men UTAN avsikt att tentera eller få annan officiell bekräftelse på sina kunskaper. Hur många människor i denna grupp som följer olika programserier är inte bekant men kan möjligen skattas utifrån uppgifter om hur många som köper kursböcker och annat studiematerial. Sålunda kan nämnas att textboken till en språkkurs i spanska för vuxna har sålts i över 50 000 exemplar. till den ovan nämnda IT-kursen har sålts i omkring 3 000 exemplar. (Försäljningsstatistik från ) I URs uppdrag ingår att särskilt beakta behoven hos språkliga och etniska minoriteter samt funktionshindrade. UR, SVT och SR fördelar ansvaret sinsemellan för olika insatser på dessa områden. För URs del handlar det främst om programverksamhet för döva och hörselskadade, svenska som andraspråk samt finska och tornedals- finska. Informationsteknik (IT) har UR tagit inititativ på IT-området. Bland annat har man investerat i en egen Internet-server, som innehåller företagets hemsidor. Förutom information om programmen etc. finns möjligheten att lyssna på några radioprogram samt att titta på ett video- program som sänds ut via Internet i realtid, – dvs. man kan lyssna/titta på programmen utan att i förväg ladda ner till datorns hårdisk. Hinder av upphovsrättslig karaktär ligger i vägen för en snabb utökning av radio- och TV-sändningar via Internet. (Se vidare avsnitt 5). Även studiehandledningar och informationsmaterial kommer i ökad utsträckning att finnas tillgängliga via Internet. startade UR en BBS (), ett konferenssystem som kan användas för publik- och elevkontakt till programprojekten (UR Direkt). Systemet har plats för ca 2 000 användare och UR får härigenom en möjlighet till ökad kontakt med lärare och elever. UR har en enhet för multimediaproduktion. Det möjlig- gör t.ex. egen CD-ROM-produktion. URs förlag har givit ut fyra CD-ROM-titlar. Antal producerade CD-skivor är ett 30-tal. Vidare har UR, tillsammans med SVT, investerat i en ny sändnings- dator för . Förutom en bättre grafik, fler färgnyanser etc., har de som vill skriva ut Text-TV-sidor på papper också möjlighet att ta ut dem via en vanlig skrivare. En kommunikationsdatabas är under uppb yggnad i samarbete med . Syftet är att ge AV-centralerna tillgång till aktuella sändningstider (genom kontinuerlig uppdatering), programbeskriv- ningar och bokkatalogens innehåll: böcker, häften, ljudkassetter etc. URs affärsverksamhet består av förlagsverksamhet, teknikförsäljning och kurssekreteriat. Dessa sidoverksamheter skall täcka sina kostnader. Kurssekreteriatet handhar administrativa sysslor kring kursverksam- heten. Verksamheten omfattar främst produktion av böcker, studiehand- ledningar, språkhäften samt ljudkassetter som utgör ett komplement och stöd till radio- och TV-programmen. Den omfattar också försälj- ning av CD-ROM- och CD-skivor. Förlaget driver dessutom en bok- klubb för pedagoger, , i samarbete med Studentlitte- ratur. Enligt årsredovisningen minskade omsättningen till . En anledning till vikande försäljningssiffror på skolböcker, främst språkhäften, anses vara skolornas försämrade ekonomi. Det ekonomiska resultatet blev 0. Antalet nya titlar var 67. Andelen icke programanknuten utgivning är för när- varande . Enligt årsredovisningen investerades totalt främst i sändningsutrustning på grund av ökade åtaganden i teknikförsäljning, övrig teknisk utrustning samt datorer med kringutrustning. Teknikförsäljningens omsättning ökade 1996 till . Resultatet blev före skatt (Årsredovisning 1996). Verksamheten består, enligt URs hemsidor på Internet, av följande delar: ·Utsändning av TV-program för kommersiella TV-företag (T.ex. Kanal och TV 1000) ·Uthyrning av teknik till produktionsbolag (tre TV-studior, fyra radio-studior, redigering, grafik) ·Satellitkonferenser (mestadels teknikuthyrning, ibland producent- ansvar) ·Affärs-TV (teknikuthyrning och producentansvar) vänder sig i första hand till större företag, myndigheter som vill få ut intern- och kundorienterad information till många platser genom kodade sändningar. Verksamheten har pågått . UR har tidigare motiverat verksamheten på följande sätt: Genom teknikförsäljningen erhåller UR betydande intäkter som kost- naderna för de egna produktionerna kan hållas nere. Därtill kommer att den externa försäljningen ökar förutsättningarna för företaget att bibe- hålla och förbättra den tekniska kompetensen hos personalen samt hålla en hög teknisk utrustningsnivå. (Årsredovisning 1994). Som framgår av årsredovisningen ser situationen annorlunda ut. 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST 17 3Public service – en radio och TV i allmänhetens tjänst Begreppet public service innebär att statsmakterna garanterar en radio- och TV-verksamhet som bygger på principer om integritet och redak- tionell självständighet, mångfald, saklighet och opartiskhet. I begreppet ligger också att man skall ta skälig hänsyn till minoritetsintressen av olika slag och att hela befolkningen nationellt, regionalt eller lokalt skall kunna ta emot sändningarna. Public service-traditionen utvecklades i och är för- knippad med utvecklingen av BBC. Den byggde på uppfattningen att målet för radio och TV var att informera, undervisa och underhålla. Det ursprungliga argumentet för att ge de nationella radioföretagen mono- pol var att fri etablering ansågs vara omöjlig på grund av den begrän- sade tillgången på frekvenser. Ett annat argument var att det fanns ett behov av statlig styrning för att skapa förutsättningar för landstäckande sändningar. Det ansågs av de skälen inte möjligt att medge en fri etablering på samma villkor som gällde för exempelvis pressen. Dessutom anfördes att radion hade en sådan påverkanskraft att en reglering var nödvändig för att massmedierna inte skulle missbrukas i politiskt eller kommer- siellt syfte, och att radion hade en viktig uppgift i folkbildningens syfte. I stället försökte man från statens sida att garantera en vidsträckt yttrandefrihet inom ramen för sändningsmonopolet. Den publicistiska integriteten i förhållande till statsmakterna och olika maktgrupper var, och är fortfarande, en viktig ingrediens i den brittiska tappningen av public service-uppdraget. I fick AB Radiotjänst ensamrätten till radiosänd- ningar. Organisationen av verksamheten styrdes i första hand av erfarenheterna från . Radion betraktades som ett företag i allmänhetens tjänst som i princip skulle stå fritt gentemot staten och andra maktcentra, men staten skulle utöva en kontrollerande verksam- het och ytterst garantera den ekonomiska basen genom att radion finan- sierades genom licensavgifter. I de ursprungliga åliggandena för Radio- tjänst ingick även att främja folkupplysning och folkbildningsarbete. 18 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST Alltifrån starten reglerades verksamheten genom avtal mellan staten och företaget. Redan det första public service-företaget bedrevs i aktie- bolagsform. (UR SER DET UT finns det tre public service-företag: , och . är ett reklamfinansierat företag som sänder i marknätet och har vissa public service-uppgifter. Staten ställer ganska omfattande krav på TV4s programinnehåll, men kraven kan ändå inte jämföras med dem som ställs på public service- företagen. Vidare finns det ett tiotal TV-kanaler som distribueras via satellit och som är särskilt inriktade mot den svenska publiken, däribland och Kanal . Dessa båda kanaler är reklamfinansierade. Kanalerna har säten i och faller därmed under brittisk jurisdiktion. Svensk lagstiftning är således inte tillämplig på kanalernas sändningar. Privat reklamfinansierad lokalradio introducerades i . finns 85 sändningstillstånd. Några andra krav på sänd- ningarnas innehåll än att minst en tredjedel av programmen skall vara framställda för den egna verksamheten finns inte. Regeringen tillsatte en kommitté för att föreslå ändringar av reglerna för lokala ljudradiosändningar. Kommitténs betänkande Den lokala radion (SOU 1996:176) har remissbehandlats och regeringen har där- efter beslutat att kommitténs förslag till förändringar av den kommer- siella lokalradion inte kommer att genomföras. I stället skall en särskild utredare tillsättas med uppdrag att föreslå nya regler som bidrar till mångfald i framtidens kommersiella lokalradio. Det nya utredningsuppdraget skall vara slutfört . Den svenska modellen för radio och TV i allmänhetens tjänst kan sammanfattas på följande sätt: 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST 19 Regelverket kring public service-verksamheten Ramarna för public service-företagens verksamhet finns i yttrande- frihetsgrundlagen, lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihets- förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, radio- och TV- lagen (1996:844) och på området (TV-direktivet).