sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — SOU 1936:47 Utredning med förslag rörande förskottering av underhållsbidrag till barn utom äktenskap m.fl. SOU 1947:21 betänkande XV: Utredning och förslag angående särskilda barnbidrag och bidragsförskott m.m. SOU 1963:38 Arbetsföreläggande. Promemoria avgiven av tillkallad utredningsman SOU 1964:36 Ökat stöd till barnfamiljer. Promemoria avgiven av familjeberednin g- en SOU 1972:34 Familjestöd. SOU 1983:14 Barn kostar Betänkande från familjeekeonomiska kommittén SOU 1995:26 Underhållsbidrag och bidragsförskott. Betänkande av underhållsb i- drags- och bidragsförskottsutredningen, del A SOU 1995:133 Bostadsbidragen – effektivare inkomstprövning – besparingar. Betänkande av bostadsbidragsutredningen 95 (1982) Kvinnor och barn. Intervjuer med kvinnor om familj och arbete. officiella statistik (Information i prognosfrågor 1982:4) (1995) Levnadsförhållanden. Barn och deras familjer 1992– 93. officiella statistik (Rapport nr 89) Statistiska Meddelanden Be12SM9501 Folkmängd i hela riket, länen och kommunerna, . (1969) Familjerätt i omvandling, : P.A. Söderlind, , (1986) Svensk förvaltningspolitik. Vestbro, (1992) Från liberal rörelse till socialistisk kamp mot patriarkatet Visionen om jämställdhet. Visionen om jämställdhet (1992) Red. , (1986) och internationell föräldrarätt , : , , (1984) De stora programmens tid, : Akademilitteratur , (1994) . Bland vänner och idéer , : . Åkerstrøm , (1994) : forvaltningspolitiske strategier Förvaltningspolitik i , Jurist- og Økonomforbundets Forlag , (1992) En naturlig ordning – Om organisation efter kön 3IV 3 'USTAFSSON &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET BLAND KVINNOR SOM F¶TT BARNEN INTERNATIONELL J¤MF¶RELSE 3)6 3 '534!&33/. %KONOMISK TEORI OM FAMILJENS BETEENDE "ECKER 3CHULTZ RED #IGNO PO¤NGTERAR ATT BESLUT OM ATT S¤TTA BARN TILL V¤RLDEN BLAND ANNAT BEROR P¥ EKONOMISKA FAKTORER $E BLIVANDE F¶R¤LDRARNAS YRKESINKOMSTER ¤R D¤RF¶R AV BETYDELSE F¶R UTVECKLINGEN AV F¶DELSETALET I ETT LAND !LVA OCH 'UNNAR -YRDAL ARGUMENTERADE REDAN F¶R ATT UNGA PAR SOM ¶NSKADE STARTA EN FAMILJ SKULLE REALISERA SINA PLANER ENDAST OM DE HADE R¥D TILL DET $ERAS BOK +RIS I BEFOLKNINGSFR¥GAN F¶REGRIPER D¤RF¶R DEN MODERNA EKONOMISKA TEORIN OM FAMILJEN F¶R VILKEN '"ECKER ERH¶LL .OBELPRISET I EKONOMI 0¥ TRETTIOTALET VAR 3VERIGE LIKSOM ANDRA V¤STL¤NDER PL¥GAT AV MASSARBETS L¶SHET OCH DEPRESSION %N VANLIG ¥SIKT VAR D¥ ATT JOBBEN BORDE RESERVERAS F¶R M¤NNEN FAMILJEF¶RS¶RJARNA OCH ATT GIFTA KVINNOR SOM JU ¤ND¥ VAR F¶RS¶RJDA BORDE F¶RBJUDAS ATT HA JOBB $ENNA ¥SIKT KOM TILL UTTRYCK I DEN STATLIGA ARBETSL¶SHETSUTREDNINGEN !LVA -YRDAL VAR HUVUDSEKRETERARE I DEN STATLIGA UTREDNINGEN OM GIFT KVINNAS R¤TT TILL YRKESARBETE SOM L¤MNADE SITT BET¤NKANDE !LVA -YRDAL OCH ANDRA FEMINISTER LYCKADES V¤NDA DEBATTEN OM &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET ) L¤NDER SOM UNDER L¥NG TID DOMINERATS AV KRISTDEMOKRATISKA PARTIER S¥SOM 4YSKLAND OCH .EDERL¤NDERNA MEN OCKS¥ 3PANIEN OCH )TALIEN HINDRAS UTVECKLINGEN MOT EKONOMISK SJ¤LVST¤NDIGHET F¶R KVINNOR AV BRIST P¥ INFRASTRUKTUR SOM MEDGER YRKESARBETE OCH BARN OMSORG SAMTIDIGT 2ESULTATET ¤R SJUNKANDE F¶DELSETAL OCH L¥G F¶R V¤RVSFREKVENS BLAND SM¥BARNSM¶DRAR ,¥G F¶RV¤RVSFREKVENS BLAND SM¥BARNSM¶DRAR ¤R FORTFARANDE EN M¥LS¤TTNING BLAND KRISTDEMOKRATIS KA POLITIKER MEDAN DE TENDERAR ATT SE DET SJUNKANDE F¶DELSETALET MER SOM ETT RESULTAT AV ATT UNGA M¤NNISKOR BLIVIT MER EGOISTISKA ¤N SOM ETT RESULTAT AV KRISTDEMOKRATISK POLITIK %N ¥SIKT AV DETTA SLAG UTTRYCKS AV DE TYSKA EKONOMERNA $IETER "¶S OCH 2OBERT + VON 7EISZ¤CKER I DEN RENOMMERADE EKONOMTIDSKRIFTEN %UROPEAN %CONOMIC 2EVIEW &¶DELSEKONTROLL HAR GJORT DET M¶JLIGT F¶R FOLK ATT UPPFYLLA SIN ¶NS KAN OM F¤RRE BARN I ETT SAMH¤LLE D¤R EGOISTISK MATERIALISM H¤RSKAR OCH SOCIALA NORMER LEDER TILL 4YSKA IRL¤NDSKA OCH ITALIENSKA FEMINISTER TVEKAR ATT S¤TTA LIKHETS TECKEN MELLAN KVINNORS SJ¤LVST¤NDIGHET OCH EGET JOBB ENLIGT /STNER OCH ,EWIS +VINNOGRUPPER MED KRISTDEMOKRATISK UPPV¤XT PL¤DERAR F¶R EN UPPV¤RDERING AV V¥RDARBETE MED INF¶RANDE AV HEMMAFRUL¶N 0¥ DETTA S¤TT SAKNAS I KRISTDEMOKRATISKT STYRDA L¤NDER EN VERKLIG MOBILISERING AV KVINNORNA F¶R EN POLITIK D¤R KVINNOR OCH M¤N KAN TA LIKA DEL I V¥RD OCH F¶RS¶RJNING ) DET KRISTDEMOKRATISKT DOMINERADE .EDERL¤NDERNA STIFTADES EN LAG SOM F¶RBJ¶D ARBETSGIVARE ATT ANST¤LLA GIFTA KVINNOR %N L¤RARINNA SOM GIFTE SIG FICK D¤RF¶R AVSKED P¥ BR¶LLOPSDAGEN OCH STIFTADES EN S¤RSKILD LAG GENOM VILKEN ALLA D¥ FORTFARANDE ANST¤LLDA GIFTA L¤RARINNOR STYCKEN AVSKEDADES +ESSEL +UPERUS 0OTT "UTER 'USTAFSSON %FTER KRIGSSLUTET ¤NDRADES ARBETSMARKNADEN I .EDERL¤NDERNA LIKSOM I ¶VRIGT I %UROPA OCH DET BLEV SV¥RT ATT REKRYTERA OGIFTA L¤RARINNOR ELLER MANLIGA L¤RARE R FICK KOMMUNERNA DISPENS FR¥N TV¥NGET ATT AVSKEDA L¤RARINNOR SOM GIFTE SIG OCH EN R¤TT ATT BEH¥LLA EN GIFT L¤RARINNA P¥ TV¥M¥NADERSKON TRAKT INF¶RDES ) STIFTELSEURKUNDEN F¶R VAD SOM NU ¤R %5 I DEN S¥ KALLADE 2OM TRAKTATEN INF¶RDES P¥ FRANSKT INITIATIV ARTIKEL SOM STADGAR ATT KVINNOR OCH M¤N SKALL ERH¥LLA LIKA L¶N OCH L¶NEBEROENDE SOCIALA F¶RM¥NER F¶R LIKV¤RDIGT ARBETE 0OTT "UTER ,EWIS /STNER ) DEN INTRESSANTA ARTIKELN OM %5 S J¤MST¤LLDHETSPOLITIK AV ,EWIS OCH /STNER FRAMG¥R ATT FRAMF¶RALLT P¥ TALET F¶RDE 3IV 3 'USTAFSSON %5 EN POLITIK SOM LIKNAR SVENSK J¤MST¤LLDHETSPOLITIK MEN ATT TIDEN D¤REFTER K¤NNETECKNAS AV F¥ INITIATIV ) SAMBAND MED TECKNANDET AV 2OMF¶RDRAGET UPPH¤VDE .EDERL¤NDERNA LAGEN OM F¶RBUD F¶R GIFT KVINNA ATT YRKESARBETA N¤R DET G¤LLDE STATSTJ¤NSTEM¤N ,AGEN F¶RBLEV G¤LLANDE F¶R L¤NGRE ELLER KORTARE TID I OLIKA KOMMUNER &¶RST FICK HOLL¤NDSKA KVINNOR ETT SKYDD MOTSVARANDE DET SOM SVENSKA KVINNOR FICK REDAN N¤MLIGEN F¶RBUD F¶R ARBETSGIVARE ATT AVSKEDA EN KVINNA P¥ HAVANDESKAP ELLER BARNAF¶DSEL 5NDER TALET BILDADES I .EDERL¤NDERNA EN STATLIG J¤MST¤LLDHETSKOMMIS OCH LAGAR OM LIKAL¶N OCH LIKA BEHANDLING INF¶RDES0OTT "UTER ) EN SKRIFT OM F¶RDELAR OCH NACKDELAR MED %5 F¶R .EDERL¤NDERNA D¤R CIRKA OLIKA POLITIKOMR¥DEN BEHANDLAS PO¤NGTERAR 4RAAG SOM BEHANDLAR J¤MST¤LLDHETSPOLITIKEN ATT %5 MEDLEMSKAPET ENBART HAR HAFT F¶RDELAR F¶R KVINNORS J¤MST¤LLDHET OCH ATT F¶RB¤TTRINGEN F¶R KVINNORNA KOMMIT SOM EN F¶LJD AV %5 INITIATIV OCH INTE AV INITIATIV FR¥N DEN HOLL¤NDSKA REGERINGEN %MELLERTID H¤RSKAR FORTFARANDE I .EDERL¤NDERNA EN NEGATIV ATTITYD MOT SM¥BARNSM¶DRAR SOM ¤R YRKESAKTIVA OCH DAGHEMSVERKSAMHETEN ¤R F¶GA UTBYGGD %NDAST PROCENT AV BARN ¥R HAR DAGHEMSPLATS OCH ENDAST PROCENT AV BARN ¥R !RACHNE DEC &¶RSKOLAN ¤R INBYGGD I OCH B¶RJAR N¤R BARNET FYLLER ¥R &¶R SM¥SKOLEBARN ¤R SKOLDAGEN KORT OCH AVBRUTEN AV LUNCHPAUS D¤R TRADITIONELLT MAMMAN H¤MTAR BARNET SERVERAR LUNCH OCH SEDAN G¥R TILLBAKA MED BARNET TILL SKOLAN %TT ¶KANDE ANTAL SKOLOR TAR ANSVAR F¶R BARNET OCKS¥ UNDER LUNCHRASTEN 9RKESDELTAGANDET BLAND SM¥ BARNSM¶DRAR I .EDERL¤NDERNA ¤R BLAND DE L¤GSTA I %UROPA R VAR SIFFRAN PROCENT F¶R KVINNOR MED BARN ¥R OCH PROCENT F¶R KVINNOR MED BARN ¥R &AGAN 2UBERY R VAR ARBETSKRAFTSDELTAGANDET PROCENT BLAND ALLA HOLL¤NDSKA KVINNOR ¥R OCH PROCENT BLAND ALLA GIFTA KVINNOR ¥R I .EDERL¤NDER NA 3AINSBURY *¤MF¶RELSEN MELLAN 3VERIGE OCH .EDERL¤NDERNA VISAR STORA OLIK HETER N¤R DET G¤LLER LAGSTIFTNINGEN KRING KVINNORS YRKESVERKSAMHET $ESSA OLIKHETER P¥VERKAR GIVETVIS DET EKONOMISKA UTFALLET AV ATT V¤LJA BARN I KOMBINATION MED YRKESARBETE $EN TRADITIONELLA EKONOMANSAT SEN ¤R ATT UTG¥ FR¥N DEN INSTITUTIONELLA UPPS¤TTNINGEN OCH STUDERA BETEENDET %N EKONOM STUDERAR D¤RF¶R T EX FR¥GAN (UR M¥NGA SM¥BARNSM¶DRAR YRKESARBETAR N¤R DET FINNS SUBVENTIONERADE DAGHEM I J¤MF¶RELSE MED N¤R DET INTE FINNS F¶R ATT UTR¶NA EFFEKTEN AV DAGHEM SUBVENTIONER P¥ YRKESVERKSAMHETEN 'USTAFSSON 3TAFFORD ) STATSVETENSKAPLIGA STUDIER ¤R I ST¤LLET FRAMV¤XTEN AV EN VISS POLITIK ELLER INSTITUTIONELL UPPS¤TTNING F¶REM¥L F¶R STUDIUM %N STATSVETENSKAPLIG FR¥GA ¤R TILL EXEMPEL 6ARF¶R FINNS DET EN DAG &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET HEMSPOLITIK I 3VERIGE FR¥N TALETS B¶RJAN MEDAN I .EDERL¤NDERNA DEN F¶RSTA ANSATSEN TILL DAGHEMSPOLITIK DATERAR SIG TILL $ETTA ¥R KOM EN POLITIK F¶R ATT STIMULERA DAGHEM F¶R YRKESARBETANDE M¶DRAR F¶R F¶RSTA G¥NGEN 4IDIGARE BARNOMSORG HADE VARIT ANTINGEN DELTIDS LEKSKOLA ELLER FATTIGV¥RD 4IJDENS ,IEON $ENNA UPPSATS BYGGER P¥ F¶RFATTARENS FORSKNING KRING FAMILJEPOLITIK OCH ARBETSKRAFTS DELTAGANDE BLAND KVINNOR SOM F¶TT BARN I ETT ANTAL V¤STL¤NDER 4ILL STOR DEL HAR DENNA FORSKNING UTF¶RTS I SAMARBETE MED #ECILE 7ETZELS SOM DISPUTERAR I NATIONALEKONOMI VID !MSTERDAMS UNIVERSITET P¥ DETTA ¤MNE 3TATSVETENSKAPLIG FORSKNING HAR VARIT EN BETYDANDE K¤LLA TILL INSPIRATION SOM ETT KOMPLEMENT TILL DE MIKROEKONOMISKA OCH MIKROEKONOMETRISKA ANSATSER SOM ¤R F¶RFATTARENS HUVUDSAKLIGA ARBETSMETOD 6¥RT ARBETE UTNYTTJAR PANELDATAMATERIAL F¶R 3VERIGE 6¤STTYSKLAND OCH 3TORBRITANNIEN MEDAN ANALYSEN AV HOLL¤NDSKA MOTSVARANDE DATA ¤N S¥ L¤NGE V¤NTAR P¥ ATT UTF¶RAS 0ANELDATA GER M¶JLIGHET TILL F¶RE EFTER ANALYSER 0ANELDATA ERH¥LLES GENOM ATT SAMMA PERSONER BESVARAR LIKALYDANDE FR¥GOR VID ETT FLERTAL TILLF¤LLEN $ET MEST K¤NDA PANELDATAMATERIALET B¶RJADE INSAMLAS VID I -ICHIGAN I 53! REDAN OCH INNEH¥LLER KANSKE VARIABLER PER ¥R F¶R SAMTLIGA VUXNA I CIRKA HUSH¥LL 6ID B¶RJAN AV TALET B¶RJADE F¶RBEREDELSERNA F¶R INSAMLING AV LIKNANDE SVENSKA DATA P¥ INITIATIV AV !NDERS +LEVMAR KALLADE (53 DATAMATERIALET +LEVMARKEN /LOVSSON +LEVMARKEN M FL 3AMTIDIGT TOG EN GRUPP TYSKA FORSKARE INITIATIV TILL ATT SKAPA ETT TYSKT HUSH¥LLSPANELDATAMATERIAL DET S¥ KALLADE '3/%0 MATERIALET '3OCIO %CONOMIC 0ANEL SOM NUMERA INSAMLAS OCH ADMINISTRERAS VID $EUTSCHES )NSTITUT F¼R 7IRTSCHAFTSFORSCHUNG $)7 I "7AGNER 3CHUPP 2ENDTEL "¥DE DET TYSKA OCH DET SVENSKA PANELDATAMATERIALET HAR SOM F¶RSTA INSAMLINGS¥R ¥R R B¶RJADE LIKNANDE DATA SAMLAS IN OCKS¥ F¶R 3TORBRITANNIEN VID %SSEXUNIVERSITETET $ET BRITTISKA DATAMATERIALET G¥R UNDER BEN¤MNINGEN "(03 "RITISH (OUSEHOLD 0ANEL 3URVEY 0¥ BASIS AV DESSA TRE DATAMATERIAL P¥G¥R ETT FORSK NINGSPROJEKT OM FAMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET BLAND KVINNOR SOM F¶TT BARN 'USTAFSSON 7ETZELS 6LASBLOM $EX 'USTAFSSON 7ETZELS A B C $ET BRITTISKA DATAMATE RIALET SOM B¶RJADE INSAMLAS F¶RST INNEH¥LLER RETROSPEKTIVA FR¥GOR TILLBAKA TILL ¥R ) ALLA TRE DATAMATERIALEN HAR VI D¤RF¶R INFORMATION OM F¶DELSE¥R OCH M¥NAD KVINNANS YRKESSTATUS I ARBETE HELTID DELTID ARBETSS¶KANDE OBETALT ARBETE I HEMMET PER M¥NAD F¶RE OCH EFTER F¶DELSEN VILKEN PARITET F¶RSTA ANDRA ELLER TREDJE BARN SOM DEN 3IV 3 'USTAFSSON OBSERVERADE F¶DSELN UTG¶R 6I KAN ALLTS¥ F¶LJA ARBETSKRAFTSSTATUS M¥NAD F¶R M¥NAD TILLS BARNET F¶DS OCH D¤REFTER M¥NAD F¶R M¥NAD EFTER BARNETS F¶DELSE UNDER DEN PERIOD SOM DATAMATERIALET OMFATTAR $ET VI OBSERVERAR ¤R ETT ) DE SVENSKA OCH TYSKA MATERIALEN HAR VI F¶RUTOM DENNA S¥ KALLADE FEM ¥R SENARE OMBADS REKONSTRUERA SIN M¥NATLIGA ARBETSKRAFTSSTATUS OCH LYCKADES G¶RA DETTA MED STOR ¶VERENSST¤MMELSE $EX ) TABELL ¥TERGES ANTALET KVINNOR SOM F¶TT BARN EFTER PARITET OCH ANTAL F¶DSLAR I PANELDATAMATERIALET F¶R RESPEKTIVE 4YSKLAND 3TORBRI TANNIEN OCH 3VERIGE )NFORMATIONEN I 4ABELL ¤R ERH¥LLEN GENOM ATT S¶KA P¥ !LLA F¶DSLAR ¤R DATERADE MED M¥NAD OCH ¥R .¤STA PROGRAMME RINGSUPPGIFT I ANALYSEN VAR ATT FORMULERA VARIABLER F¶R ARBETSKRAFTS STATUS MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N F¶DELSEDATUMET S¥ ATT VI KAN UTTRYCKA DETTA SOM ARBETSKRAFTSSTATUS T EX M¥NADER F¶RE F¶DSELN M¥NADER F¶RE F¶DSELN M¥NADER EFTER F¶DSELN M¥NADER EFTER F¶DSELN ETC 0¥ DETTA S¤TT GER PANELDATAMATERIALET M¶JLIGHET TILL ANALYSER AV ARBETSKRAFTSSTATUS F¶RE OCH EFTER EN VISS H¤NDELSE I DETTA FALL F¶DSEL $ENNA M¶JLIGHET FINNS INTE VID S¥ KALLADE TV¤RSNITTANALYSER D¤R MAN I ST¤LLET F¶R ATT ANALYSERA ARBETSKRAFTSSTATUSEN F¶RE OCH EFTER ¤R H¤NVISAD TILL ATT J¤MF¶RA ARBETSKRAFTSSTATUSEN HOS KVINNOR SOM F¶TT BARN MED ANDRA KVINNOR SOM ¤NNU INTE F¶TT BARN %N TV¤RSNITTSANALYS UTESLUTER &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET D¤RF¶R OCKS¥ ANALYSER AV HUR M¥NGA M¥NADER EN VISS KVINNA SOM F¶TT BARN ¤GNAT ¥T BARNOMSORG P¥ HELTID INNAN HON ¥TERV¤NDER I YRKESLIVET 6¥R UPPFATTNING ¤R ATT TIDEN HEMMA P¥VERKAS AV FAMILJEPOLITIKEN EFTERSOM FAMILJEPOLITIKEN P¥VERKAR HUSH¥LLETS EKONOMI P¥ OLIKA S¤TT I DE TRE L¤NDERNA F¶R EN GIVEN TID AV HELTIDS BARNOMSORG I HEMMET $ETTA ¤R INTE N¥GON ORIGINELL UPPFATTNING 3AMTLIGA L¤NDER SOM BEDRIVER N¥GON FORM AV FAMILJEPOLITIK G¶R DETTA MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N EN UPPFATTNING ATT POLITIKEN HAR EFFEKTER P¥ FOLKS BETEENDE ) DET F¶LJANDE J¤MF¶RS FAMILJEPOLITIKEN I DE TRE L¤NDERNA &AMILJEPOLITIK OCH TYP AV V¤LF¤RDSSTAT &AMILJEPOLITIKEN I 4YSKLAND 3TORBRITANNIEN OCH 3VERIGE SKILJER SIG ¥T P¥ VIKTIGA PUNKTER DELS I FR¥GA OM STORLEKEN P¥ DE MEDEL SOM ANSL¥S TILL FAMILJEPOLITIKEN OCH DELS I FR¥GA OM SYFTET MED ¥TG¤RDERNA ) 4ABELL HAR VI KLASSIFICERAT FAMILJEPOLITIKEN SOM DEN SKULLE BLI ENLIGT DEN INDELNING I TYP AV V¤LF¤RDSSTAT SOM F¶RESLAGITS AV %SPING !NDERSEN 3UBVENTIONER OCH POLITISKA INSATSER F¶R FAMILJEN ¤R OMFATTANDE B¥DE I 3VERIGE OCH 4YSKLAND MEDAN I 3TORBRITANNIEN FAMILJEN BETRAKTAS SOM EN PRIVAT DOM¤N SOM POLITIKERNA INTE B¶R BEM¶DA SIG MED %MELLERTID ANSL¥S BETYDANDE MEDEL TILL FAMILJESUB VENTIONER AV OLIKA SLAG I B¥DE 4YSKLAND OCH 3VERIGE %SPING !NDERSEN KARAKTERISERAR 53! SOM DET TYPISKA EXEMPLET P¥ EN RESIDUAL V¤LF¤RDSSTAT D¤R DET OFFENTLIGA ENDAST INGRIPER N¤R MARKNADEN S¥V¤L SOM FAMILJEN ¤R OTILLR¤CKLIGA 3TORBRITANNIEN HAR EN ¤LDRE TRADITION AV MER SOCIALDEMOKRATISKT SNITT D¤R EN GRUNDL¤GGANDE FOLKPENSION LIKA F¶R ALLA UTG¶R ETT AV INSLAGEN ENLIGT ID©ER AV 3 "EVERIDGE %SPING !NDERSEN 3AINSBURY %MELLERTID HAR 3TORBRITANNIEN SEDAN TALETS B¶RJAN FJ¤RMAT SIG ALLTMER FR¥N DENNA TRADITION OCH UTVECKLATS I RIKTNING MOT EN MER MARKNADSSTYRD EKONOMI /LIKA TORYREGERINGAR HADE HAFT MAKTEN I 3TORBRITANNIEN I ¥R .¤R DET G¤LLER FAMILJEPOLITIKEN KAN MAN UTAN VIDARE P¥ST¥ ATT 3TORBRITANNIEN B¶R KLASSAS SOM EN LIBERAL ELLER RESIDUAL V¤LF¤RDSSTAT $ET OFFENTLIGA HAR INTE BEM¶DAT SIG OM BARNOMSORG UTAN LEKSKOLOR OCH DAGHEM HAR PRAKTISKT TAGET HELT OCH H¥LLET ¶VERL¥TITS TILL PRIVATA INITIATIV OCH MARKNADSL¶SNINGAR -AN F¥R DEN KVALITET P¥ BARNOMSORG SOM MAN BETALAR F¶R ) 4YSKLAND D¤REMOT ¤R FAMILJEN OMHULDAD DE TYSKA 3IV 3 'USTAFSSON TID SOM ANST¤LLNINGSSKYDDET I SAMBAND MED F¶R¤LDRALEDIGHET BER¤TTIGAR TILL I S¥V¤L 4YSKLAND SOM 3VERIGE $EN BRITTISKA REGERINGENS INST¤LLNING HAR VARIT ATT FR¥GAN OM F¶R¤LDRALEDIGHET H¶R TILL DE INDIVIDUELLA ANST¤LLNINGSKONTRAKTEN OCH D¤RF¶R HAR EN DEL ARBETSTAGARE B¤TTRE VILLKOR F¶R F¶R¤LDRALEDIGHET ¤N VAD SOM G¤LLER F¶R FLERTALET 4ABELL !NTALET KVINNOR SOM F¶TT BARN F¶RDELADE EFTER PARITET OCH ANTAL F¶DSLAR I PANELDATAMATERIALET F¶RSTA OCH ANDRA BARN ANDRA OCH TREDJE BARN F¶RSTA ANDRA OCH TREDJE BARN 4OTALT ANTAL KVINNOR SOM F¶TT +¤LLA 'USTAFSSON 7ETZELS B %NLIGT INDELNINGEN I 4ABELL SER DET UT SOM OM 3VERIGE OCH 4YSKLAND SKULLE F¶RA UNGEF¤R SAMMA FAMILJEPOLITIK MEN DETTA ¤R ETT SKEN SOM BEDRAR 3YFTET MED DEN TYSKA FAMILJEPOLITIKEN ¤R N¤MLIGEN ETT HELT ANNAT ¤N SYFTET MED DEN SVENSKA FAMILJEPOLITIKEN %SPING !NDERSENS V¤LF¤RDSSTATSTYPOLOGI HAR KRITISERATS F¶R ATT INTE BEAKTA OLIKA UTFALL F¶R M¤N OCH KVINNOR AV 3AINSBURY OCH AV ANDRA F¶RFATTARE I ANTOLOGIN OM GENDERASPEKTER P¥ V¤LF¤RDSSTATEN SOM HON REDIGERAT 3AINSBURY RED 3AINSBURY BETECKNAR %SPING !NDERSENS TYPOLOGI SOM "RISTEN P¥ SAMH¤LLELIGA TJ¤NSTER MOTVERKAR KVINNORS ¶KANDE ¶NS KAN ATT YRKESARBETA OCH HJ¤LPER TILL ATT F¶RKLARA %UROPAS SYSSEL S¤TTNINGSSTAGNATION .¤R KVINNOR ¤ND¥ ¶NSKAR YRKESARBETA OCH EFTERSOM H¶GA L¶NEKOSTNADER G¶R PRIVATA MARKNADSALTERNATIV OBETALBARA MEDF¶R SYSTEMET EN ALLVARLIG VALSITUATION MELLAN AN TINGEN YRKESKARRI¤R F¶R KVINNAN ELLER BARN $ET ¤R I DESSA TERMER VI &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET M¥STE F¶RST¥ VARF¶R )TALIEN OCH 3PANIEN HAR V¤RLDSREKORDL¥GA F¶DELSETAL &¶RFATTARENS ¶VERS¤TTNING %SPING !NDERSEN -AN F¥R V¤L TOLKA DETTA CITAT S¥ ATT GENDERANALYSEN AV V¤LF¤RDSSTATEN HAR TR¤NGT IGENOM TILL HUVUDF¥RAN &AMILISM K¤NNETECKNAR DEN TYSKA FAMILJEPOLITIKEN OCH GENOMSYRAR OCKS¥ SKATTEPOLITIK OCH SOCIALPOLITIK I ¶VRIGT ,EWIS OCH 3AINSBURY SKILJER MELLAN DEN MANLIGA F¶RS¶RJARMODELLEN OCH DEN INDIVIDUELLA MODELLEN F¶R UTFORMNING AV SOCIALPOLITIKEN 3AINSBURYS KLASSIFICERING AV OLIKA DIMENSIONER AV SOCIALPOLITIK ENLIGT DE TV¥ MODELLERNA ¥TERGES I MIN ¶VERS¤TTNING I 4ABELL 6I KAN KLASSA SOCIALPOLITIKEN I ENLIGHET MED I VILKEN GRAD DEN ¤R UTFORMAD ENLIGT ID©N ATT MANNEN ¤R F¶RS¶RJARE OCH KVINNAN V¥RDARE OCH F¶RS¶RJD ELLER OM DEN ¤R UTF¶RD ENLIGT ID©N ATT M¤N OCH KVINNOR HAR LIKA ROLLER OCH ¤R B¥DE F¶RS¶RJARE OCH V¥RDARE 3OM N¤MNTS I INLEDNINGEN TILL DETTA KAPITEL TOG 3VERIGE REDAN P¥ TALET VIKTIGA STEG I RIKTNING MOT INDIVIDMODELLEN VILKA SEDAN F¶LJTS AV ANDRA VIKTIGA REFORMER I RIKTNING MOT INDIVIDMODELLEN S¥SOM S¤RBESKATTNING R¤TT TILL F¶R¤LDRALEDIGHET F¶R B¥DE MAMMAN OCH PAPPAN FULL SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSMARKNADSPOLITIK OMFATTAN DE S¥V¤L KVINNOR SOM M¤N FR¥N OCH MED 'USTAFSSON 4ABELL &AMILJEPOLITIK OCH TYP AV V¤LF¤RDSSTAT I 3TORBRITANNIEN 4YSKLAND OCH 3VERIGE ENLIGT %SPING !NDERSENS TYPOLOGI 3IV 3 'USTAFSSON 4ABELL 3KILLNADER I SOCIALPOLITIKEN MELLAN F¶RS¶RJARMODELLEN OCH INDIVIDMODELLEN ENLIGT 3AINSBURYS TYPOLOGI -ANNEN SOM F¶RS¶RJARE &¶RDELAR F¶R GIFTA /LIKA MELLAN MAKAR "AS F¶R R¤TT (USH¥LL ELLER FAMILJ 3IKTAR P¥ B¥DA K¶NEN )NSLAG AV BETALT ARBETE +¤LLA &¶RFATTARENS ¶VERS¤TTNING AV 4ABELL 3AINSBURY ) 4YSKLAND D¤REMOT ¤R FAMILJEPOLITIKEN INKOMSTSKATTEN OCH ANNAN SOCIALPOLITIK UTFORMAD ENLIGT F¶RS¶RJARMODELLEN 6AD G¤LLER INKOMST SKATTEN ¤R IDEALET ATT FAMILJER MED LIKA INKOMST OAVSETT OM INKOMSTEN INTJ¤NATS AV ENDAST MANNEN ELLER TILL LIKA DELAR AV MANNEN OCH KVINNAN SKALL BESKATTAS MED SAMMA SKATTESATS )D©N OM SKATT EFTER F¶RS¶RJ NINGSB¶RDA HAR UTFORMATS ENLIGT TUDELNINGSPRINCIPEN VILKEN INNEB¤R ATT MANNENS OCH KVINNANS INKOMST SAMMANR¤KNAS OCH BESKATTAS SOM OM VARDERA MAKEN TJ¤NAT H¤LFTEN +ONSEKVENSEN ¤R ATT DEN SEKUND¤RA INKOMSTEN VILKET I DE FLESTA FALL ¤R LIKTYDIGT MED KVINNANS INKOMST BLIR BESKATTAD MED DEN MARGINALSKATTESATS SOM G¤LLER F¶R HUSH¥LLET I DESS HELHET DET VILL S¤GA DE F¶RSTA $- SOM KVINNAN TJ¤NAR BLIR BESKATTADE MED SAMMA SKATTESATS SOM ¶KNINGEN FR¥N TILL $- F¶R MANNEN 'USTAFSSON &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET 2ESULTATET ¤R EN BETYDANDE TR¶SKEL F¶R KVINNOR ATT L¤MNA HEMMA FRUSTATUSEN EFTER EN F¶DSEL F¶R ATT KOMBINERA YRKESARBETE OCH BARN $ENNA TR¶SKEL F¶RST¤RKS AV ATT INKOMSTEN OCKS¥ M¥STE R¤CKA TILL F¶R ATT BETALA BARNOMSORG OCH SV¥RIGHETER ATT ¶VERHUVUDTAGET $EN TYSKA F¶RS¶RJNINGSMODELLEN VISAR INGA TECKEN P¥ ATT UTVECKLAS I EN RIKTNING MOT EN INDIVIDMODELL VILKET D¤REMOT ¤R FALLET I .EDERL¤NDERNA 4V¤RTOM HAR GRUNDAVDRAGEN OCH EXTRA GRUNDAVDRAG PER BARN NYLIGEN H¶JTS $E SOM F¶RESPR¥KAR FAMILISM I SKATTEPOLITIKEN KAN ST¶DJA SIG P¥ DEN TYSKA GRUNDLAGEN SOM INNEH¥LLER EN PARAGRAF SOM TOLKATS SOM ATT S¤RBESKATTNING STRIDER MOT GRUNDLAGEN OCH ATT SKATT INTE KAN UTG¥ P¥ ETT BELOPP SOM UTG¶R MINIMIINKOMST F¶R ATT UNDG¥ FATTIGDOM :IMMERMANN TYSKT 46 PROGRAM H¶STEN ) 4ABELL ¥TERGES N¥GRA VIKTIGA INSLAG I FAMILJEPOLITIKEN I DE TRE L¤NDERNA MED UNGEF¤RLIGEN G¤LLANDE BELOPP OCH REGLER F¶R ¥R $EN TYSKA SAMBESKATTNINGEN ENLIGT TUDELNINGSPRINCIPEN ¤R I KRAFT SEDAN 3VERIGE INF¶RDE OBLIGATORISK S¤RBESKATTNING SOM D¥ ERSATTE ETT SKATTESYSTEM SOM VAR ¤N MER OGYNNSAMT F¶R SEKUND¤RA INKOMSTER ¤N DET NUVARANDE TYSKA EFTERSOM DET INTE HADE N¥GON TUDELNINGSPRINCIP VARIGENOM PROGRESSIVITETEN I INKOMSTSKATTEN SLOG ¤N H¥RDARE F¶R GIFTA KVINNOR SOM VILLE L¤MNA HEMMAFRUSTATUSEN OCH B¶RJA YRKESARBETA %LVANDER 3TORBRITANNIEN INF¶RDE S¤RBE SKATTNING AV SVENSK MODELL MEN HAR SOM EN EFTERGIFT ¥T ENF¶RS¶RJARFAMILJEN BEH¥LLIT ETT GRUNDAVDRAG SOM KAN NYTTJAS AV ANDRA MAKEN $¤RTILL FINNS ETT GRUNDAVDRAG SOM EJ KAN ¶VERF¶RAS P¥ DEN ANDRA MAKEN OCH 3AINSBURY ANGER DETTA INDIVIDUELLA GRUNDAV DRAG SOM ETT SK¤L TILL ATT BRITTISKA KVINNOR F¶RV¤RVSARBETAT MER ¤N HOLL¤NDSKA KVINNOR SEDAN TALET 'RUNDAVDRAGEN ¤R V¤SENTLIGT ST¶RRE I S¥V¤L 4YSKLAND OCH 3TORBRITANNIEN ¤N VAD SOM G¤LLER I 3VERIGE VILKET RESULTERAR I FLER SKATTEBETALARE ¤VEN F¶R SM¥ INKOMSTER ) 4YSKLAND FINNS ETT STORT BARNAVDRAG I INKOMSTBESKATTNINGEN MEDAN VARKEN 3TORBRITANNIEN ELLER 3VERIGE HAR N¥GOT BARNAVDRAG 3IV 3 'USTAFSSON 4ABELL &AMILJEPOLITIK I 4YSKLAND 3TORBRITANNIEN OCH 3VERIGE ).+/-343+!44 &–2,!,%$) "ARNBIDRAG $- M¥NAD F¶RSTA ANDRA BARNET $- M¥NAD F¶R TREDJE OCH SENARE BARN "ARNOMSORG KINDERGARTEN T¤CKNINGSGRAD DELTIDSF¶RSKOLA HELDAGS DAGHEM F¶R BARN c VECKA q $- M¥NAD F¶RSTA BARNET q $- M¥NAD F¶R ANDRA OCH SENARE BARN +¤LLA 'USTAFSSON 7ETZELS 6LASBLOM $EX 3%+ M¥NAD q $- ALLA BARN HELTIDSOMSORG I KOMMUNALA DAGHEM CA ¥R CA ¥R !NST¤LLNINGSSKYDDET I SAMBAND MED BARNAF¶DANDE OCH F¶R¤LDRALEDIG HET OMFATTAR I 4YSKLAND M¥NADER I 3VERIGE M¥NADER OCH I 3TORBRITANNIEN INTE FULLT M¥NADER $EN L¥NGA F¶R¤LDRALEDIGHETEN I 4YSKLAND GER DOCK V¤SENTLIGT MINDRE INKOMSTKOMPENSATION ¤N I 3VERIGE -ODERN F¥R PROCENT AV INKOMSTEN UNDER VECKOR D¤REFTER &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET ETT M¥NATLIGT BELOPP P¥ $- UNDER M¥NADER OAVSETT HUR MYCKET HON TJ¤NADE F¶RE NEDKOMSTEN %FTER SEX M¥NADER ¤R F¶R¤LDRAPENNINGEN INKOMSTPR¶VAD MOT MAKENS INKOMST MEN DEN KAN UTG¥ MED $- PER M¥NAD UNDER HELA F¶R¤LDRALEDIGHETEN M¥NADER $¤RTILL F¥R DEN TYSKA FAMILJEN BARNBIDRAG SOM UTG¥R MED $- PER M¥NAD F¶R DET F¶RSTA OCH DET ANDRA BARNET OCH F¶R ATT YTTERLIGARE UNDERL¤TTA F¶R STORA BARNFAMILJER UTG¥R F¶RH¶JT BARNBIDRAG FR¥N OCH MED TREDJE BARNET "ARNBIDRAGEN I 4YSKLAND ¤R ST¶RRE ¤N DE SVENSKA 9TTERLIGARE ST¶D F¶R DE TYSKA BARNFAMILJERNA ¤R KINDERGARTENVERKSAMHETEN DIT MAJORITETEN AV TYSKA BARN I ¥LDERN ¥R G¥R F¶R LEKSKOLEVERKSAMHET ETT PAR TIMMAR OM DAGEN -ED ALL DENNA FAMILJEPOLITIK OCH BIDRAG TILL FAMILJERNA F¶RV¤NTAR SIG DE TYSKA ATT F¶DELSETALET SKALL ¶KA MEN DET G¶R DET INTE $EN KVINNA SOM VILL KOMBINERA YRKE OCH FAMILJ I 4YSKLAND ST¥R N¤MLIGEN INF¶R EN N¤STAN OM¶JLIG UPPGIFT /STNER $EN KRISTDEMOKRATISKA PROPAGANDAN ATT BARN BEH¶VER SINA M¶DRAR HEMMA SKAPAR ETT STIGMA MOT ARBETANDE M¶DRAR $¤R FINNS MYCKET F¥ HELDAGSDAGHEM UPPSKATTNINGSVIS NU F¶R PROCENT AV F¶RSKOLEBARNEN+ATARINA 3PIESS 3KOLDAGEN ¤R UTFORMAD F¶R BARN TILL DUKTIGA HEMMAMAMMOR $EN F¶RUTS¤TTER ATT BARNEN K¶RS TILL SKOLAN AV MAMMAN SOM SEDAN LAGAR HUVUDM¥LTIDEN VID ETT TIDEN P¥ DAGEN-ITTAGESSEN N¤R L¤RARNA HAR GJORT SITT $¤REFTER SKALL MAMMAN HJ¤LPA BARNEN MED L¤XORNA SOM ¤R UTFORMADE S¥ ATT DE F¶RUTS¤TTER EN VUXENS MEDVERKAN /M L¤RAREN ¤R SJUK SKAFFAS INTE N¥GON VIKARIE UTAN BARNEN SKICKAS HEM 3KOLDAGEN B¶RJAR OCH SLUTAR VID OLIKA TIDPUNKTER VARJE DAG OCH MAMMAN M¥STE H¥LLA REDA P¥ BARNETS SKOLSCHEMA 3KOLDA OLIKA EUROPEISKA L¤NDER HAR NOTERATS AV 2UBERY &AGAN -AIER +ONTRASTEN I F¶RH¥LLANDENA MELLAN EN TYSK MAMMA SOM VILL F¶RV¤RVSARBETA OCH EN SVENSK MAMMA SOM VILL G¶RA DET ¤R MYCKET STORA $EN SVENSKA MAMMAN KAN F¶RV¤NTA SIG VISST DELAT ANSVAR FR¥N PAPPAN N¤R DET G¤LLER F¶R¤LDRALEDIGHET TILLG¥NG TILL HELDAGSDAGHEM IBLAND EFTER N¥GON V¤NTETID PROCENT AV INKOMSTEN UNDER M¥NADER OAVSETT OM PAPPAN ELLER MAMMAN ¤R F¶R¤LDRALEDIG FLEXIBELT UTTAG AV F¶R¤LDRALEDIGHET OCH SAMMANH¥LLEN SKOLDAG $EN SAMMAN H¥LLNA SKOLDAGEN VILKEN INNEB¤R ATT SKOLAN B¶RJAR VID SAMMA TID VARJE DAG ATT EN VARM M¥LTID SERVERAS VID LUNCH ATT DET ¤R SKOLANS ANSVAR ATT N¤R DETTA KR¤VS ATT H¥LTIMMAR UNDVIKES OCH ATT L¤XL¤SNING I PRINCIP SKALL SKE P¥ SKOLAN F¶R YNGRE SKOLBARN UTG¶R EN V¤RDEFULL TILLG¥NG F¶R F¶R¤LDRAR SOM VILL KOMBINERA YRKE OCH FAMILJ 3IV 3 'USTAFSSON %KONOMISK TEORI OM KVINNORS ARBETSKRAFTSDELTA GANDE OCH BARNAF¶DANDE $EN EKONOMISKA TEORIN OM BARNAF¶DANDE OCH KVINNORS ARBETSKRAFTS DELTAGANDE 7ILLIS "ECKER #IGNO PO¤NGTERAR ATT BESLUT OM BARNAF¶DANDE OCH ARBETSKRAFTSDELTAGANDE ¤R SIMULTANA BESLUT $EN F¶RSTA MODELLEN AV DETTA SLAG UTFORMADES AV 7ILLIS