sou · GLB3148 · 1998-01-01 00:00:00 — Denna skall ha till uppgift att vara länk mellan företaget och utbildningsanordnare runtom i landet och också att medverka vid tillkomsten av regionala och lokala sändningar. UR finansierar sin verksamhet med anslag ur rundradiokontot. DUKOM ser ingen anledning till att inte Utbildningskanalens verk- samhet skulle kunna finansieras på samma sätt. I sammanhanget förtjänar det emellertid erinras om att UR har finansierats med skattemedel och ur statsbudgeten. Finansieringssättet för utbildnings- programmen är alltså knappast en principiell fråga, som på ett ovillkorlig sätt är knutet till verksamhetens innehåll. Eftersom Utbild- ningskanalens uppdrag blir snävare än URs bör anslagstilldelningen kunna minskas och det frigjorda beloppet bör tillföras SR och SVT. UR producerar och sänder skolprogram. I klassrummen används sedan programmen nästan uteslutande i inspelat skick. Det är sannolikt mera rationellt att distribuera programmen i andra former till AV-centralerna eller direkt till skolorna. Om radio- och TV-sänd- ningarna upphör så upphör naturligtvis också Utbildningskanalens befattning med dem. Olika utbildningsanordnare bör tillförsäkras ett avgörande in- flytande över programverksamheten inom Utbildningskanalen. Hur detta skall åstadkommas – om det skall ske genom styrelserepresen- tation eller genom tillskapandet av någon typ av programråd – måste utredas vidare. Det ankommer inte på DUKOM att lämna förslag om den närmare organisationen av Utbildningskanalen, men kommittén räknar med att omfattningen av den kan göras begränsad. Det är emellertid viktigt att understryka, att Utbildningskanalen för att kunna vara en kompetent beställarorganisation för det samlade utbildningsväsendet och för folkbildningen måste innehålla god kunskap om hur radio- och TV- program produceras. Produktionsföretaget föreslås bli bildat som ett bolag för produktion av multimedieinslag för utbildningsändamål. Till företaget bör överföras huvuddelen av URs nuvarande produktionsresurser inklusive personal som är anställd för att producera program. Produktionsföretaget skall inte ägas av service-företagen utan vara fristående från denna. Verksamheten skall vara intäktsfinansierad och alltså inte bedrivas med anslag från vare sig statsbudgeten eller rundradiokontot. inte formellt begränsas till att producera läromedel utan hela multi- mediemarknaden bör stå öppen för det. Inledningsvis bör produk- tionsföretaget vara statligt. Till en början bör verksamheten i huvudsak bestå i att producera radio- och TV-program på beställning av Utbildningskanalen. Företaget bör också utnyttja sin från UR ärvda kompetens för att producera radio- och TV-program och olika typer av multimediekomponenter på beställning av utbildningsanordnare och det bör också kunna åta sig konsultuppdrag i samband med multimedial läromedelsframställning som utbildningsanordnarna själva vill bedriva. I princip bör således, i varje fall , inga statliga bidrag utgå till företaget utan det bör arbeta fritt på marknaden. DUKOM räknar emellertid med att produktion av läromedel inom smala områden eller avsedda för begränsade grupper av studerande inte heller kommer att vara lönsam på en helt fri marknad. För utvecklande och produktion av sådana läromedel kommer det därför att finnas behov av särskilt samhällsstöd. DUKOM räknar med att produktionsföretaget kommer att ha goda möjligheter att få beställningar av sådana läromedel. Om sändningar i radio och TV av skolprogram skulle upphöra bortfaller Utbildningskanalen som beställare. även i den situationen skall fortsätta att vara producent för skolprogram måste Utbildningskanalen ersättas med annan beställare. Denna fråga behandlas inte här, men i DUKOMs slutbetänkande kommer frågor rörande utbildningsanordnarnas möjligheter att fungera som beställare av multimediala läromedel att behandlas. Vid grundandet bör, som nämnts, Produktionsföretaget få överta huvuddelen av URs resurser för programproduktion. Det bör vidare få överta URs programbibliotek för att kunna använda det som underlag för framställning av alla slag av läromedel. SR, SVT och TV4 Enligt DUKOMs förslag skall Utbildningskanalen enbart beställa och inköpa program med tydlig inriktning på utbildning och avsedda att ingå i kurser. URs nuvarande programverksamhet är vidare än så, och den omfattar såväl allmänna folkbildningsprogram som allmänna program för minoriteter och funktionshindrade samt föreskoleprogram. Omfattningen av verksamheten med detta slag av program skiftar över åren, men genomsnittligen torde den motsvara någonstans mellan en fjärdedel och en tredjedel av URs budget. kanalens uppdrag får inte leda till att de nu nämnda programtyperna får minskat utrymme i de svenska public service-kanalerna. DUKOMs förslag om begränsning av Utbildningskanalens uppdrag förutsätter att sändningsvillkoren för och skärps så att de ännu tydligare än nu anger, att de två företagen har stora folkbildande uppgifter och att de inom ramen för sin programverksamhet i ökad utsträckning skall tillgodose barns och smala publikgruppers särskilda behov. För att kunna fullgöra sina utvidgade uppdrag bör de två programföretagen tillföras de medel som frigörs genom den förutsatta anslagsminskningen till Utbildningskanalen. TV4, som finansieras genom reklamintäkter, har i likhet med SR och SVT public service-uppgifter men betalar, till skillnad från de andra företagen, en koncessionsavgift för rätten att sända sina program i det rikstäckande marknätet. Ersättningsbeloppet har fastställts efter en bedömning av vad TV4 kan förväntas erhålla i intäkter från TV- reklamen. De faktiska intäkterna är beroende av programinnehållet och vad som i det avseendet är föreskrivet i sändningsvillkoren. Enligt DUKOMs uppfattning skulle det vara av stort värde om framtida sändningsvillkor tydligare framhävde också TV4s förpliktelser då det gäller folkbildning och ansvaret för att barns, funktionshindrades och minori-teters behov blir tillgodosedda. I det föregående har DUKOM föreslagit att de nya digitala utbildningskanalerna i radio och TV skall kunna innehålla program som producerats på initiativ och bekostnad av annan än Utbildnings- kanalen. Vidare har DUKOM räknat med att det skall komma att finnas utbildnings- anordnare som beställer andra typer av multimedieinslag till olika kurs-er hos Produktionsföretaget. saknas i stort en marknad som är beredd att betala för utvecklingen och produktionen av multimediekomponenter för utbildnings- ändamål. DUKOM räknar emellertid med att den situationen kommer att ändras. Tillkomsten av Utbildningskanalen och av möjligheten att nå en publik över hela landet via radio och TV innebär antagligen i sig ett viktigt incitament för utbildningsanordnarna att söka nå nya studerandegrupper, särskilt om möjligheten öppnar sig att genom bl.a. Produktionsföretaget få professionell och kompetent hjälp att producera programmen. Att utbildningsanordnarna skulle ta aktiv del i utformandet av läromedel är antagligen för många av dem en ny tanke som kommer att behöva tid för att slå igenom. Men allteftersom intresset växlar över från den utlärning som har präglat det svenska utbildningssystemet till den inlärning som egentligen borde vara all utbildnings syfte kommer troligen också intresset att växa för läromedel som stimulerar de studerande att arbeta självständigt. En sådan utveckling behöver emellertid stöd i förändrade regelsystem för hur utbildning skall organiseras och finansieras, förändringar som också behövs för att förbättra möjligheterna till distansutbildning. Eftersom kostnaderna för utveckling av nya läromedel är stora behövs också samarbete mellan utbildningsanordnarna. Till hithörande frågor återkommer DUKOM i sitt slutbetänkande. DUKOMs ovan presenterade förslag är av principiell karaktär. Kommitténs uppdrag är att lägga fram förslag om vilken roll UR, och därmed radio- och TV-program, skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. DUKOM har däremot inte haft uppdraget att presentera ett detaljförslag om hur verksamheten skall utformas eller vad den skall innehålla, inte heller om finansieringsbehov eller finansieringssätt. Det bör emellertid framhållas, att förslagen inte medför ökat medelsbehov. Förslagen medför relativt stora organisatoriska förändringar. De kan genomföras först efter ett fortsatt beredningsarbete. Innan ett sådant arbete påbörjas, lämpligen i en organisationskommitté, bör förslaget remissbehandlas och därefter bli föremål för ett principbeslut. (U 1995:07) Utredningen skall lägga fram förslag om vilken roll Utbildnings- radio skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Uppdraget skall redovisas före utgången av . är ett avgiftsfinansierat programföretag som producerar och sänder utbildningsprogram i TV och radio. Sänd- ningarna sker i de kanaler som i övrigt används av och . Utbildningsradion producerar och säljer även tryckta läromedel och annat material som komplement till programmen. Den totala sändningstiden för TV uppgick . Det mot- svarar av sändningstiden i . I delbetänkandet TV och utbildning (SOU 1995:120) redovisade sina överväganden med anledning av uppdraget att pröva om en eventuell framtida fjärde markbunden TV- kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bildningsverksamhet. I sammanfattning anförde kommittén att det i första hand behövs utökad sändningstid för utbildande och folkbildande program i de ka- naler som sänder för en allmän publik. Utbyggnad av ett fjärde analogt sändarnät för television borde inte prioriteras ur perspektivet av utbild- ning, bildning och folkbildning. Nya stora utbildningssatsningar på TV-området borde ha digital teknik som plattform. Kommittén angav som sin avsikt att återkomma med en bedömning av Utbildningsradions framtida roll på utbildnings- och folkbildningsområdet. Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten (U 1991:10) har avgett betänkan- det Från Massmedia till multimedia (SOU 1996:25). I betänkandet fö- reslår utredningen en övergång till digital marksänd TV i . En utbyggnad av digitala sändarnät bör inledas . Nätet bör ha kapacitet för 24 rikstäckande TV-kanaler. har enligt sina direktiv (dir. 1995:69) som huvuduppgift att föreslå en strategi som långsiktigt främjar ut- vecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder. Den tekniska utvecklingen inom distributions- och lagringstekniken aktualiserar frågan om Utbildningsradions framtida roll. Om en ut- byggnad av digital marksänd TV i enlighet med förslaget i SOU 1996:25 kommer till stånd ökar sändningsmöjligheterna avsevärt. Det innebär ökade möjligheter att sända utbildningsprogram i TV, liksom även andra program med inriktning på särskilda målgrupper. Det kan också leda till att flera TV-kanaler med en allmän inriktning kommer att tävla om publikens uppmärksamhet. Användningen av förproducerat ljud-, bild- och textmaterial till- sammans med interaktiv modern informationsteknik kommer sannolikt att få en ökad betydelse i framtidens utbildning. Materialet kommer att distribueras med hjälp av flera olika medier, däribland i form av eter- burna marksändningar. Men också radio- och TV-sändningar till all- mänheten med utbildande och folkbildande syfte kommer sannolikt att vara av fortsatt stor betydelse även om möjligheterna till interaktivitet saknas eller är begränsade. Utbildningsradion har en särställning genom att företaget har sänd- ningsrätt i allmänt tillgängliga radio- och TV-kanaler och genom att det är finansierat via mottagaravgifter. skall i perspektivet av de förändringar som är att vänta inom teknik- och medieområdena särskilt analysera vilken roll som Utbildningsradion med sin speciella ställning bör spela i en utveckling som medför en mera omfattande användning av modern informationsteknik i utbildande och folkbildande syfte. Därvid skall kommittén pröva om det är lämpligt att ett företag med en sådan ställ- ning får en utvidgad roll inom utbildning och folkbildning, bl.a. som producent av läromedel i huvudsak avsedda för distribution i andra former än genom rundradioteknik eller som anordnare av kurser som bygger på interaktiv anvä ndning av sådant material. Kommitténs förslag till verksamhetsinriktning skall åtföljas av kost- nadsuppskattningar och förslag till finansieringssätt. Kommittén skall redovisa dessa förslag före utgången av .