sou · GLB3186 · 1998-01-01 00:00:00 — Bättre och enklare regler Småföretagsdelegationens rapport 1 1997 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och Varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: SMÅFÖRETAGSDELEGATIONEN överlämnar härmed sin första rap- port Bättre och enklare regler. Rapporten innehåller förslag om förbättringar och förenklingar på områden där många småföretag upplever hinder eller överdriven byråkrati. Den base- rar sig på en bred inventering av problem och på en dialog med myndigheter, näringslivet och fackliga organisationer. Det finns i delegationen en bred samlad kompetens kring dessa frågor. Ledamöternas egna erfarenheter och nätverk har därför varit en viktig utgångspunkt. Gemensamt för de förslag som tagits fram och presenteras är att de av företagen själva upplevs som mycket angelägna och att vi inte ser några tunga hinder mot att de genom- förs. Förslagen innebär att onödigt krångel tas bort och att livet förenklas för småföretagen. Delegationen kommer att lägga fram fler förslag till konkreta regelförenklingar. Delegationen kommer även att lägga en delrapport om hur regelförenklingsarbetet bör organiseras i fram- tiden. kommer delegationen också att lämna del- rapporter om: Småföretags tillgång till information om bl.a. stödformer, forskning, regler Social ekonomi och system för nätverkssamverkan mellan småföretag Vår avsikt är att även inom dessa områden lämna konkreta för- slag baserade på företagens prioriteringar i dialog med dessa samt ledamöternas egna erfarenheter och nätverk. Inom många områ- den kommer delegationens viktigaste uppgift vara att lyfta fram problem och initiera lösningar eller föreslå processer som leder till ett mer positivt förhållningssätt gentemot småföretag. Viktigt är också att småföretagsperspektivet – till nytta för alla företag – är en prioriterad utgångspunkt för arbetet i hela stats- apparaten liksom inom kommuner och landsting. Även i denna del återkommer vi med förslag . I Småföretagsdelegationen ingår följande ledamöter: , , och . Delegationen har i arbetet med denna rap- port biträtts av experterna , samtliga från Närings- och . Inom delegationens sekretariat har och svarat för arbetet med rappor- ten. För redaktionell utformning och utskrift har svarat. Delegationen föreslår att regeringen förverkligar förslagen i denna rapport. Patentskydd för enklare uppfinningar Datalagstiftningen bör ges en mindre byråkratisk Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna i de Slopa onödigt uppgiftslämnande till Beskattning av tjänstebilar bör schabloniseras Enklare registrering av företag Förenklad självdeklaration för egenföretagare Slopa skattetilläggen för fel i momsredovisningen Lättnader i företagens uppgiftslämnande till myndigheter Storleksgräns för uppgiftslämnande till SCB Slopa avgifter och byråkrati kring den obligatoriska Slopa lagen om obligatorisk platsanmälan Prövning av kompetens att driva Avreglera förordnandet av ordningsvakter Slopa behovsprövning för tandläkare Fritt val i barn- och ungdomstandvården Serviceboende för funktionshindrade bör bli Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning Bilaga 1: Förslag i remissvaren Bilaga 2: Småföretagsdelegationens hearing den Bilaga 3: Småföretagsdelegationen Småföretagsdelegationen har i uppdrag att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i småföretag. Vi började arbetet /97 med att inledningsvis kartlägga och sammanställa kunskapen om mera betydande pro- blem för småföretagen. organiserade vi oss kring fem huvud- frågor: regelförenkling, social ekonomi – småföretag i samverkan, tillgänglighet till information, kompetensutveckling samt kapital- försörjning. Denna första rapport rör området regelförenkling. Vår syn på småföretagen Vi anser det nödvändigt att anlägga ett dynamiskt perspektiv på arbetet med regelförenkling, ett perspektiv som kopplar ihop regel- förenklingen med tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Småföretagen har i våra ögon en nyckelroll för att höja välfärden. Detta hänger samman med att de bidrar till att hålla konkurrens- trycket uppe på marknaden. Betydelsen av ett sådant tryck under- stryks i våra direktiv. Småföretagsdelegationen ser en mångfald av småföretag som en omistlig och starkt vitaliserande del av det marknadsekonomiska systemet. Vi ser att många nya och växande småföretag skapar ut- rymme för nya idéer och insatser. De motverkar de koncentrations- tendenser som finns i ekonomin. Vi anser därför att det är av största vikt att förhindra att regler i onödan skapar etablerings- och tillväxthinder för småföretagen. De småföretag som tillåts växa ger särskilda fördelar för vår eko- nomi i form av bl.a. stordriftsfördelar och exportkraft. Regler kan ses som statsmakternas sätt att skydda olika aktörer i marknads- ekonomin. Varje enskild regel kan säkert motiveras. Det är det totala regeltrycket som är skadligt för företagsamheten, speciellt som det oftast är små företag som kommer i kläm i regeldjungeln. Regler tar en orimligt och oproportionerligt stor del av små- företagets tid i anspråk. Det lilla företaget kan inte som det stora hålla sig med specialkompetens på olika områden. Att det dess- utom finns ett samband mellan problem med långsiktig tillväxt och effekterna av vissa offentliga regleringar har uppmärk- sammats av olika regeringar . har intresset för småföretagen ökat kraftigt, både i och i EU i övrigt. Vi ser behovet av nya arbetstillfäl- len, egentligen arbetsmarknadsläget, som huvudförklaringen till detta förändrade stämningsläge. Det finns en ökad förståelse för småföretagarens begränsade resurser att sätta sig in i alltför detal- jerade regelverk och möjlighet att ägna tid åt rapportering som inte ger något tillbaka till företaget. Det finns också en ökande förståelse för att regler, som inte åsamkar ett stort företag några större besvär, i ett mindre företag kan fordra uppbyggnad av kom- petens och system som dramatiskt höjer kostnaderna för företa- gets administration. är det viktigt att inte på regelområdet införa sådana undantag för småföretag som skapar tröskeleffekter och tillväxthinder. Lättnader för företag under viss storlek kan föra med sig att ett företag drar sig för att växa över gränsen. Vi föror- dar därför inte några särregler för småföretag. Med detta synsätt på småföretagens betydelse har det varit natur- ligt för oss att under vårt arbete göra utspel för kartläggning och kraftsamling i fråga om de små företagens problem på regelområdet. Småföretagsdelegationen har i ett upprop inbjudit departement, myndigheter och intresseorganisationer att lämna förslag till regelförenklingar. Uppropet hörsammades framför allt av företagarnas egna intresseorganisationer som ingav utförliga lis- tor med förslag till förändringar. Några statliga myndigheter har som huvuduppgift att bevaka olika aspekter av företagandets vill- kor. Till dem hör t.ex. och . Delega- tionen har också fått ett stort antal förslag från dessa myndigheter. Flera departement har redogjort för pågående utrednings- och be- redningsarbete, där småföretagens villkor särskilt uppmärksammas. Närings- och har på ett förtjänstfullt sätt löpande tillfört förslag och synpunkter, från experter i delegatio- nen och genom kontinuerliga informella kontakter. Några myn- digheter har valt att redovisa pågående översyner av sitt regelverk och har därvid framhållit hur man nu arbetar för ytterligare för- enklingar. Ett mindre antal myndigheter har strukit under att rättssäkerhetsaspekter och kvalitetskrav måste väga tyngre än hän- synen till småföretagens situation. I några fall har uppropet lett till krav på tydligare regler. Detta gäller inte minst i de fall där man upplever att reglerna hotar den enskilde företagarens rättssä- Här talar vi således inte om regelförenkling utan snarare om rättvisare regler. Vi har sänt ut en sammanställning av förslagen på en informell remiss (se bilaga 1). Denna skickades till dels samma instanser som fick uppropet, dels fackliga organisationer. På så sätt har möjlighe- ter getts att kommentera de förslag som kommit in från andra. Delegationen har därmed stimulerat en diskussion hos t.ex. lönta- garnas organisationer kring de förslag som väckts från arbets- givarsidan. Det är därför inte förvånande att delegationen i detta skede fått tämligen utförliga synpunkter från t.ex. LO. Det är också viktigt att understryka att den större delen av de förslag som in- kommit inte är renodlade regelförenklingar, där en enklare regel ändå skulle leda till samma mål. Tvärtom, en god del av förslagen har en laddning av ideologisk och intressepolitisk natur. Kring en ambition att förenkla onödigt komplicerade regler är det inte svårt att skapa politisk uppslutning. Men när det handlar om att göra en rimlig avvägning mellan olika politiska mål och intressen ska- par detta en situation där varje förskjutning åt något håll riskerar att leda till en debatt om vinnare och förlorare. Småföretagsdelegationen anser emellertid att det vore olyckligt om ett sådant förenklat perspektiv skulle användas när våra förslag utvärderas. Vi vill anlägga ett såväl historiskt som dynamiskt per- spektiv för att driva denna diskussion mot nya insikter och slutsat- ser. Dagens regelverk är ett arv från historiska ställningstaganden till olika problem och intressen. Vissa av de problem som föranlett reglerna har minskat i förekomst och betydelse. I några fall kan orsakerna bakom problemen ha reducerats i betydelse och kanske till och med undanröjts. Inte minst har en höjd utbildningsnivå, och därmed en större förmåga att självständigt ta ansvar, ökat för- utsättningarna för regelverk som ser mer till att avsett resultat upp- nås, än att det sker i detalj enligt en ordning som stipuleras i of- fentliga regler. Så har t.ex. förståelsen för miljö- och säkerhetskrav gjort det möjligt att starkare betona vem som är ansvarig, mer än hur arbetet skall utföras. I avvägningarna mellan olika mål och intressen är det ofta både konstruktivt och riktigt att hävda en kritisk rationalism; att olika alternativ bör värderas efter en samhällsekonomisk kalkyl. Det finns inom delegationen emellertid en förståelse för att vissa ställnings- taganden baserar sig på absoluta värden; att vissa värden inte kan tillåtas bli adderade och relativiserade. Till dem hör givetvis om- sorgen om människors liv och hälsa, men inte bara i dessa fall; absoluta värden, inte minst uttryckta i termer av rättigheter och skyldigheter, återkommer ofta i lagstiftningen. En diskussion om möjligheterna att göra en rationell kalkyl inrymmer därmed ofta en etisk bedömning. Det är därför inte alltid lätt att entydigt ut- tala sig om ett förslag skulle leda till ökad välfärd. Slutligen kan motsatta intressen ta sig uttryck i en diskussion med olika bedöm- ningar av betydelsen av skilda reglers hinder för tillväxt. Den part som upplever sig som vinnare tenderar att överdriva betydelsen, och den part som upplever sig vara förlorare försöker hitta stöd för att den aktuella regeln mycket väl går att förena med fram- gångsrik näringsverksamhet. Debatten fokuserar därför ofta mer på tillförlitligheten i bedömningarna av regelns betydelse, än på den mer grundläggande frågan om regeln ger ett positivt eller ne- gativt incitament för småföretagen. Det dynamiska perspektivet kopplar ihop avreglering med till- växt i ekonomin samt ökad sysselsättning. Det dynamiska per- spektivet är också det som vägleder delegationen i synen på regler som inte är konkurrensneutrala eller som skyddar monopol. Un- der har kunskaperna om den offentliga sek- torns funktionssätt ökat dramatiskt. Forskningen har gjort fram- steg och analysen har förfinats. Inte minst gäller detta synen på den offentliga sektorns olika roller: reglerande, finansierande, pro- ducerande, fördelande och utövande tillsyn. Mål–medel analys har ofta lett fram till slutsatser där den offentliga sektorn har avträtt produktionsmonopol, men ändå upprätthållit viktiga mål genom att formulera regler, ge styrande subventioner och utöva tillsyn. pågår diskussionen om den offentliga sektorn inte bara skall avträda monopol, utan helt lämna producerande upp- gifter. Många av de förslag som inkommit till oss har handlat om just detta: offentlig anbudsupphandling av tjänster som traditio- nellt utförts i egen regi. Småföretagsdelegationen genomförde en hearing med representanter för departement, myndigheter och in- tresseorganisationer (se bilaga 2). Denna hearing har fått stor upp- märksamhet i massmedia och delegationen har lyckats föra upp flera av de frågor som kommit fram genom uppropet på det of- fentliga samtalets dagordning. Denna rapport är således ett av flera uttryck för resultatet av delegationens arbete med regelförenkling. När delegationen ge- nom rapporten nu sammanfattar diskussionen kring ett antal av de förslag om regelförenkling som kommit fram bör det framhål- las följande. Delegationens uppdrag är inte att framlägga helt färdiga förslag till nya och förenklade regler. Flera av delegationens förslag behö- ver därför beredas ytterligare. Det får inte tolkas som ett uttryck för försiktighet, utan skall ses för vad det är – en medveten och självklar begränsning i delegationens arbete. Det hade inte varit möjligt att täcka in alla de områden som tas upp i rapporten, om delegationen skulle ha lämnat förslag till ny lagtext. Detaljerade ändringsförslag kräver i regel stora arbetsinsatser och resurser samt tar i fråga om varje enskilt område. Att söka arbeta fram sådana förslag skulle förlama vår möjlighet att verk- samt arbeta för en nyordning som kan skapa praktiska resultat av betydelse. Med våra förslag vill vi starta förändringsprocesser. I dessa är det möjligt att låta olika intressen komma till tals och ta till vara nya insikter och erfarenheter som bör påverka de enskilda regelsystemens utformning eller tillämpning. Vi har i enlighet med vårt uppdrag identifierat ett betydande antal regelområden där det finns stora problem för småföretagen. På vissa av dessa områden är det möjligt att relativt snabbt komma fram till ett ställningstagande. Dessa presenteras i denna rapport. Andra regelproblem som kommit fram är mer komplexa. Till dessa återkommer vi . Våra generella iakttagelser på detta stadium av arbetet är föl- jande. Vi bedömer att problemen för småföretagsutvecklingen sanno- likt är alltför komplexa för att kunna lösas genom att man begrän- sar sig till att identifiera ett antal problemområden när det gäller regelsystem samt vidta åtgärder kopplade till dessa. Detta sam- manhänger med att den regelmassa som berör företagen är oer- Även sektorsåtgärder på ganska bred front blir därmed något av punktinsatser i förhållande till regelområdets storlek. Vi bedömer vidare att hittillsvarande skilda insatser för regel- reformering inte förslår när man vill få till stånd betydande för- ändringar och en snabbare takt i arbetet. I dagens läge behövs det mer än någonsin nya kraftfulla åtgärder också för regelreformering för att främja tillväxten och öka arbetstillfällena. Mot denna bakgrund har vi i vår analys kommit fram till att det krävs både sektorsvisa förändringar i ett kortare perspektiv och – därutöver – en långsiktig strategi för arbetet med regelförenkling. Denna rapport innebär inte att Småföretagsdelegationen läm- nar dessa frågor bakom sig. Vi avser att lämna fler regelförenklingsförslag. Vi tror dock att , för att komma tillrätta med den ständigt ökande regelmassan, behöver en lång- siktig strategi för att systematiskt och varaktigt minska regelmassan. Det är vår avsikt att presentera ett förslag till en sådan strategi i en kommande rapport . I detta arbete avser vi bl.a. att uppmärksamma institutionella förhållanden, regelproduk- tionens organisation samt frågor om kommunikation och infor- Främjandet av innovationer är självfallet en viktig del av en poli- tik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ett be- gränsat antal unika innovationer. är av stor bety- delse för att skydda den unika innovationen som den utvecklas tekniskt och kommersiellt. För en stor del av patentärendena noteras emellertid mycket långa handläggningstider. Detta har kritiserats av , som bland annat pekar på de kostnader som väntetiden åsamkar den sökande. Det handlar inte minst om rän- tekostnader på nedlagda investeringar. Men det handlar självfallet också om likviditet. Om avståndet mellan nedlagd investering och intjänande är långt, riskerar företaget att hamna i likviditetsbrist. har understrukit att handläggningstiderna för patentärenden även har betydelse för de innovativa företagens konkurrensmöjligheter. Viktigt är också att kostnaderna för att ta och upprätthålla patent kan hållas så låga som möjligt. En av orsakerna till utsträckta handläggningstider är den kom- plexitet som präglar patentinstitutet. understryker att den svenska lagstiftningen är utformad och till- lämpas i harmoni med internationella konventioner. Långa handläggningstider är heller inte ovanliga i andra länder som an- slutit sig till dessa konventioner. Men det kan konstateras att handläggningstiderna varierar kraftigt och att de i många fall mins- kats dramatiskt med nya arbetsmetoder. har uttalat som sin ambition att verka för en förenklad hantering i hela . hanterar en lagstiftning som liknar patent- rätten. är internationellt ledande när det gäller korta handläggningstider. Genom tillämpning av flödesanalys har verket kunnat reducera handläggningstiden, utan att det krävt mer resurser eller äventyrat rättssäkerhet och kvalitetskrav. Småföretagsdelegationen föreslår att regeringen ger Riksrevisions- verket i uppdrag att granska handläggningstiderna hos samt se över kostnaderna för att erhålla och upprätthålla patent. I nästa regleringsbrev till PRV bör regeringen ställa krav på en redovisning av hur verket varaktigt kan sänka handläggningstiderna och hur man skaffat kompetens för att säkra detta mål. Patentskydd för enklare uppfinningar Livscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:s fem- ton medlemsländer har man valt att möta behovet av ett snab- bare, enklare och billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Det är, förutom , Storbritan- nien och som valt att avstå från denna lösning. menar att det framför allt är de små företagen som har behov av detta. hävdar rakt motsatt uppfattning, dvs. att ett sådant skydd främst skulle nytt- jas av stora företag, till men för de små och medelstora företagen. Frågan har behandlats i den statliga (dir. 1989:62) som lades ned eftersom det ansågs att det inte fanns något intresse för ett sådant skydd i . menar att det inte framkommit ytterligare behov sedan utredningen behandlade frågan. Företagarnas Riksorganistion har vidhållit sin uppfattning. har också förordat denna typ av skydd i en grönbok – Bruksmodellskydd (Com (95) 370 final, on the Protection of Utility Models in the Single Market). Detta är en viktig orsak till det breda genomslaget i EU-länderna. har i ett brev till Småföretagsdelegationen (dnr 97/55) uttalat en avvaktande hållning till bruksmodellskydd. Aspekter på konkur- rens mellan företag i olika EU-länder har ännu inte varit föremål för ingående analys av . Småföretagsdelegationen föreslår att ett enklare skydd för upp- finningar efter den modell som förordas i modellskydd införs i . Datalagstiftningen bör ges en mindre byråkratisk utformning Datalagen (SFS 1973:289, omtryck 1992:446) reglerar dataregis- ter som innehåller personuppgifter. Den som ansvarar för registret betalar en årlig licensavgift till Datainspektionen. I vissa fall krävs även ett särskilt tillstånd. Datalagen tillkom då de datorer som förekom vanligtvis användes för administrativa rutiner och statistik. Dato- rerna hanterade ofta stora personregister och många människor var oroliga för att data i olika register skulle samköras så att myn- digheter och företag skulle kunna ha näst intill alla fakta samlade om en person. Lagen tillkom för att värna den personliga integriteten. Sedan lagens tillkomst har datorernas användningsområde vid- gats väsentligt och antalet datorer mångdubblats i och med persondatorernas intåg. I stort sett varje persondator har filer som skulle kunna klassas som personregister. Tiotusentals register- program har installerats på persondatorerna utan att användarna ens haft en tanke på att personregister kräver licens. Varje normalt företag har register över kunder, anställda och leverantörer. Långt ifrån alla företag följer lagen och ansöker om licens hos Datain- spektionen. Tillsynen av de företag som anmält register är mini- mal. Risken är liten att de som bryter mot lagen skall upptäckas och än mindre riskerar de att lagföras. Mot bakgrund av dessa problem är det därför glädjande att en ny lagstiftning om personuppgifter förbereds. Det förslag till lag som bearbetas för en proposition till är huvudsakli- gen att betrakta som ett försök att snabbt uppfylla kraven i ett EG- direktiv. Ambitionen är enligt Småföretagsdelegationens mening inte tillräckligt stark när det gäller att direkt genom skrivningar i lagtexten tillvarata möjligheterna till förenklingar. Vidare är Småföretagsdelegationen förvånad över att inte några beräkningar redovisats av de kostnader som de föreslagna reglerna kommer att medföra för de 100 000-tals företag som berörs. Småföretagsdelegationen föreslår att regeringen i det fortsatta ar- betet med den nya personuppgiftslagstiftningen ser till att den svenska hanteringen av EG-direktiven inte blir mer byråkratisk än absolut nödvändigt. Den bör dessutom aktivt påverka EU till en mer tidsenlig och företagarvänlig lagstiftning på området. Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna i de allmänna försäkringarna Det finns ett beräkningsunderlag för sjukförsäkringen och ett an- nat för arbetskadeförsäkringen. Om ett sjukfall klassas om till ar- betsskada måste göra om beräkningen, vilket ofta medför att företagen belastas med frågor om t.ex. vilka kostnadsersättningar som utgivits. Det vore onekligen en förenk- ling om ersättningen i båda fallen baserades på den verkliga in- komsten . Reglerna för sjukförsäkringen har ändrats medan reglerna har behållits i arbetsskadeförsäkringen, detta i av- vaktan på den översyn som sker av arbetsskade- försäkringen (dir. 1997:91). Den särskilde utredaren skall redo- visa sitt uppdrag . Småföretagsdelegationen föreslår att samma beräkningsunderlag används i båda försäkringarna. Delegationen tar inte ställning till hur samordningen bör ske. Regeringen bör klargöra att arbetsskade- utredningen är oförhindrad att föreslå förändringar även i sjukförsäkringslagen om detta gagnar samordningen. Slopa onödigt uppgiftslämnande till Sjuklöneperioden omfattar av ett sjukfall. betalar arbetsgivaren sjuklön till den anställde. Först därefter utbetalas sjukpenning från försäkringskassa. För personer som omfattas av det särskilda högriskskyddet gäller sär- skilda regler. Det finns en önskan från många företagare att sjukfrånvaro som täcks av arbetsgivaren inte skall behöva rapporteras till . Värdet för arbetsgivaren av denna inrapportering är minimalt. Däremot har samhället ett välgrun- dat intresse av en tillförlitlig statistik över sjukskrivningar och hälsoläge. Intresset är självfallet extra stort när ersättningsnivåer och incitamentssystem undergår så kraftiga förändringar som . Statistiken har inget egenvärde, utan utgör underlag för slutsatser om behovet av ytterligare förändringar i regelsystemet. Det är dock viktigt att påpeka skillnaden mellan rapportering som underlag för enskilda utbetalningar och rapportering som underlag för statistik. För statistiken kan urvalsundersökningar vara helt tillräckliga.