sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Rapporten behandlar erfarenheter av föreningsliv och studier inom fyra svenska folkrörelseorganisationer. Dessa organisationer är: , , PRO samt Kommu- nal . Ett övergripande syfte med studien har bestått i att beskriva föreningarnas arbete och de till föreningarna anknutna studiecirklarna samt hur dessa uppfattas och värderas av medlemmarna. Problemområdet belyses utifrån frågeställningarna: *Vad karaktäriserar föreningarnas/organisationernas lokala mål och organisation? *Hur genomför man verksamhet och studier med avseende på medlemmarnas medinflytande och hur uppfattas och värderas detta av medlemmarna? *Vad kännetecknar medlemmarnas erfarenheter och upplevelser av förenings- och studieverksamhet sett ur deras livsperspektiv? Inflytande har använts som ett sökinstrument för att gestalta föreningarnas interna demokrati. Empiriska data utgörs dels av skriftlig dokumentation för bakgrundsteckningar och beskrivning av verksam- heterna, dels har data insamlats genom att författaren deltagit i föreningsaktiviteterna (deltagande observation). SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 101 Studien visar att medlemmarnas benägenhet att utnyttja sitt inflytande inom föreningarna var lågt. Medlemmarna hade dessutom ett begränsat inflytande över studiernas ämnes- och ledarval men hade möjligheter att påverka studiernas genomförande. , (1986) Pensionärer och studieverksamhet. Kategorisering: Rekrytering, bakgrundsfaktorer Denna avhandling handlar om pensionärers deltagande i vuxenut- bildning. Pensionärer har en lägre utbildningsnivå än yngre grupper, vilket förklaras av den expansion utbildningssystemet genomgått sedan denna grupp fick sin ungdomsutbildning. Dessutom deltar pensionärer i utbildning i lägre grad än andra. När de deltar sker detta nästan uteslutande inom studieförbunden, där pensionärsverksamhet är en betydande del av verksamheten i flera förbund. undersökning innehåller två enkäter till administratörer i studieförbund respektive pensionärer som deltar i studieverksamhet. Administratörer och pensionärer är överens om att allmänt kunskaps- sökande och sociala kontakter är de viktigaste studiemotiven i denna grupp. Administratörerna ser knappast några speciella pedagogiska problem relaterade till gruppen pensionärer, möjligen då när det gäller problem relaterade till nedsatt syn och hörsel. När det gäller gruppindel- ning – enbart pensionärer eller blandade med andra åldrar – menar administratörerna att detta är ett val som den individuella deltagaren ska få göra. Pensionärerna själva föredrar grupper med enbart deras åldersgrupp, och detta gäller speciellt bland äldre pensionärer (). , (1994) Vad är idrottandets mening? En kunskapssociologisk granskning av idrottens utveckling och läromedel samt en organisationsdidaktisk kompetensanalys. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 55. Kategorisering: Institution och organisation, textanalys 102 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter analyserar i sin avhandling läromedel och andra styrdoku- ment från idrottsrörelsen. Som en del ingår där (). visar på förekomsten av värde- rationalitet, instrumentell rationalitet och kommunikativ rationalitet. Den tidiga idrotten hade främst en värderationell grund. har den instrumentella rationaliteten med inriktning på prestation och mätbara resultat dominerat. Den kommunikativa rationaliteten har här kommit in som ett alternativ med samtal, diskussion och idéutbyte som väsentliga inslag i ledarskapet. befinner sig här i ett spänningsfält mellan folkbildningens ideal med kommunikativ rationalitet och idrottens dominerande instrumentella rationalitet. GINNER, (1988) Den bildade arbetaren. Debatten om teknik, samhälle och bildning inom 1945–1970. , Tema Teknik och social förändring, Studies in Arts and Science No 17. Kategorisering: ABF, studieförbund, bildningsideal Avhandlingen är en undersökning av hur efterkrigstidens samhälls- förändringar speglas i debatten om arbetarrörelsens bildningsarbete . Författaren presenterar tre bildningsideal: medborgarbildningsidealet, nyhumanismens personlighetsbildningsideal och det polytekniska bildningsidealet. Dessa bildningsideal används i analysen som sorteringsinstrument. Analysen sker också med hjälp av perspektiv på tvären: Förändring eller anpassning? Bildning och demokrati. Undersökningen pekar mot en förskjutning av bildningsidealet mot ett ideal där anpassning och information blev nyckelbegrepp. Det finns ett viktigt inslag i materialet. Det är den grupp debattörer som i den ena eller andra frågan gått emot den etablerade uppfattningen. Dessa har ofta blivit viktiga när samhälls- och folkrörelsedebatten hunnit i kapp dem. Ett av de mer noterbara resultaten är den nära nog absoluta av- saknaden av det polytekniska bildningsidealet inom ABF. De två andra bildningsidealen har funnits med från och till under den aktuella SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 103 Ett dualistiskt förhållande mellan teknologi och social förändring kan spåras. , (1994) Den bildade borgaren; Bildningssträvanden och folkbildning i en norrländsk småstad. Acta Regiae Societatis Skytteanae, Nr 42. Kategorisering: Folkbildning, medelklass etablerades nya regler för det intellektuella livet i ersättande en centraliserad kultur styrd av kyrka och stat. Nya fria former för intellektuell samvaro började utvecklas. I frontlinjen för denna förändring gick medelklassen, vilken från började få en allt större roll i samhället. Den går att identifiera genom val av yrke och dess former för social samvaro som baserades på innehavet av någon form av utbildning. Inom denna klass sågs utbildning som ett sätt att stärka gruppidentiteten, och möjligen också i meningen att hålla samman en allt mer splittrad nation, allt enligt författaren. Avhandlingen exemplifierar förhållandet mellan medelklassen och dessa nya impulser genom att beskriva tidiga samhällen knutna till och finner att utbildning som en karaktärsdanande verksamhet var en central del i deras verksamhet, och att dessa samhällen alla inne- fattade viktiga mötesplatser för medelklassen, vilken annars saknade sådana naturliga centra. Tillsammans bidrog dessa sammanslutningar till berikandet av stadsinvånarnas idévärld, vilket bidrog till att underlätta för idéer om folkbildning att göra sig gällande. Folkbildnings- strävanden har enligt författaren sin grund i folkrörelserna och fick sitt ideologiska stöd från den rådande kulturradikalismen som började göra sig gällande i . Avhandlingen analyserar föreläsningsföreningen , grun- dad i . Många av de ideal som företrädde har blivit signifikanta komponenter i dagens svenska samhälle. Föreningen bildades av hantverkare och lägre tjänstemän och riktade sina bildnings- strävanden mot arbetarklassen. Arbetet bedrevs i två former, genom ett bibliotek och genom allmänna föreläsningar. Tanken var att före- läsningarna skulle inspirera åhörarna att studera vidare med hjälp av böckerna i . Genom sin framsynthet spelade folkbildnings- rörelsen en viktig rol1 i nedbrytandet av de traditionella hierarkierna i 104 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter innehöll den vissa konservativa, patriarkaliska element, menade att motverka allmänna antisociala tendenser. I denna paradox, den progressiva-konservativa alliansen, fann rörelsen sin styrka genom att kunna få stöd i breda lager av opinionen, i samhället som helhet. föreläsare rekryterades såväl lokalt som nationellt. Föreläsningarna var mest inriktade mot populärvetenskap, särskilt mot relativt nya forskningsområden som sociologi, pedagogik, statistik, hygien och psykologi. tog också upp tidens brännande frågor och medverkade till att nya ämnen introducerades i den lokala idédebat- ten. , (1991) Bildningens väg. Tre bildningsideal i svensk arbetarrörelse 1880–1930. Kategorisering: Folkbildning, bildningsideal, idéhistoria Avhandlingens syfte är att undersöka bildningsidealet hos ledande gestalter i den svenska arbetarbildningens tradition –1930. Författaren har försökt urskilja de olika bildningsideal som skapats i folkbildningens uppbyggnadsskede och de samband dessa har med begreppet bildning. I arbetet beskrivs de bildningsideal som var viktiga inslag i den tidiga svenska arbetarrörelsens ideologi. Tre ledande gestalter får representera de tre ledande bildningsidealen: – medborgarbildningen, (studiecirkelns fader) – själv- bildningen och slutligen – ett nyhumanistiskt personlig- hetsideal. Det ideologiska ursprunget beskrivs också. Materialet består uteslutande av texter ur vilka författaren sökt det idéhistoriska sammanhanget. En hermeneutisk metod har begagnats. visar på de motsättningar som finns i begreppet bildning, att dessa motsättningar är gemensamma för de tre bildningsidealen och på vilket sätt de tar sig uttryck i de skilda traditionerna. En tes som presenteras är att det är sammanhållningen av bildningsbegreppets två huvudsidor, den fria processen och målet som ger bildningen dess styrka före varefter både medborgarbildningen och personlighetsbildningen förändras och framgent. Den fria processen får i den fortsatta utvecklingen en underordnad ställning, nyttan och målet är överordnat. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 105 , (1985) Folkbildning i rörelse. Pedagogisk syn i folkbildning inom svensk arbetarrörelse och frikyrkorörelse under 1900- talet – en jämförelse. Högskolan för lärarutbildning i , , Studies in Education and Psychology 16. Kategorisering: Folkbildning, studiecirkel, rörelser, pedagogiksyn Syftet med undersökningen är att beskriva och analysera den pedago- giska synen i rörelseförankrad folkbildning i samt att göra jämförelser mellan olika slag av rörelser. Undersökningen är avgränsad till att gälla verksamhet av studiecirkelkaraktär. Det grund- läggande problem som belyses är: På vilka grunder utväljs kunskap och hur utvecklas metoder för organiserad undervisning och självstudier inom rörelserna? Det empiriska materialet består av böcker, tidningsartiklar, offentliga utredningar och vetenskapliga studier avseende studiecirklar. Resultaten indikerar att folkbildningen startade som en integrerad del av rörelsernas aktivitet. erhöll denna en mer oberoende status med vilket följde mer övergripande, generella mål för verksamheten. En allt större del av cirkelverksamheten har inriktats mot fritidsaktiviteter och rekreation. Vad avser arbetsmetoderna förändras utvecklingen från en stor variation anpassad till rörelsens eget bibliotek mot en allt större konformitet. De ökade statsbidragen medförde också ett ökat antal regleringar av verksamheten, vilka i sig har haft stor betydelse för hur utvecklingen kom att se ut. En majoritet av studiecirkeldeltagarna upplevde att deras inflytande över arbetsmetoderna var begränsade. I inledningsskedet bestod deltagarna företrädesvis av de yngre åldersgrupperna. har detta ändrats till att de flesta deltagarna är medelålders och allt fler rekryteras utanför rörelser- na. Olika ansatser har begagnats för att lösa problemet med ledarskapet i studiecirklar. Utbildning av cirkelledare har setts som en viktig fråga. , (1988) Den skötsamme arbetaren. Idéer och ideal i ett norrländskt sågverkssamhälle 1880–1930. 106 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Kategorisering: Folkbildning, idéer, mentalitet Boken som har en självbiografisk bakgrund ger ett utsnitt ur bildningshistoria. Boken beskriver inledningsvis utveckling från fäbodvallar till industrisamhälle. Författaren går sedan över till att beskriva den Skötsamme arbetaren och skötsamhetens kultur genom och dess strategi för en ny livsstil. Den skötsamme arbetaren är dock enligt författaren ett motsägelsefullt begrepp. Skötsam- heten och klassmedvetandet beskrivs utifrån stuveriarbetarnas och såg- verksarbetarnas horisont. Bokens tredje del behandlar den läsande arbe- taren och den skrivande arbetaren. Här nämns studiecirkeln inom nykter- hetslogen Skärgårdsblomman, den bildande samvaron i logen samt loge- . Även det politiska livets inflytande beskrivs under . I arbetets fjärde del presenteras intervjuer med fyra personer som ofta dykt upp i logeprotokollen samt en funde- ring kring dessa fyra som filosofer. Boken avslutas med en historisk skiss över folkrörelserna, skötsamheten och läsandet. Detta sker under rubriken: Det ordnade och det vilda, syftande på folkrörelsernas uttryckssätt, samt under rubriken: Civilisation, bildning och medborgar- tanke. Författaren konstaterar att den skötsamhet som arbetarrörelsen stod för hade en annan grund än den skötsamhet som uppstod i. skötsamhet tänktes ursprungligen leda till individuell . Arbetarrörelsens skötsamhet var ett medel att nå ett kollektivt mål. Man talade om den fackliga människan. Det är också uppenbart enligt författaren att fackföreningsrörelsen hade hegemoniska anspråk. De krav som ställdes på arbetarna gällde inte endast arbetsplat- sen. Den fackliga människan skulle uppträda korrekt även utanför arbe- tet, på den växande fritid som lönearbetet medförde. En kultur växte fram kring de tidiga fackföreningarna. I den snabbskiss av folkrörelserna och dess idéer som författaren ger finns likheter mellan det lokala () och det nationella. Mycket av det som förefaller spontant är dirigerat av centralt verksamma, inte sällan akademiskt utbildade ide- ologer. Påverkan är dock inte helt ensidig, vilket materialet påvisar. De ledande personerna synes vilja mer än vad de andra hinner klara av. Denna vilja manifesteras i en ny patriarkalism, om än med andra för- tecken än den gamla. , (1991) Vita mössor under röda fanor. Vänsterstudenter, kulturradikalism och bildningsideal i SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 107 1880–1940. Acta Universitatis Stockholmiensis, Studies in the History of ideas 2. Kategorisering: Bildningsideal, studentrörelser Arbetet avser att försöka ge en bild av hur bildningstanken vuxit fram, hur den uppfattades av sekelskiftets studenter och hur i sin tur mellan- krigstidens studenter förhöll sig till tidigare bildningsideal. En annan frågeställning är hur studenterna uppfattade sig själva. Varför skulle just studenter tycka till om samhället? Hur motiverade studenter som kom från borgerliga hem för sig själva och för andra att de sökt sig till arbetarrörelsen? Vilken roll tänkte de sig att de som akademiker skulle kunna spela inom arbetarrörelsen och hade de några specifika idéer om de in- tellektuellas roll och ansvar i samhället i stort? Arbetet som spänner har genom sitt upplägg krävt att de källor som begagnats varierar något över tidsperioden. Materialet består av tidskrifter, broschyrer, diskussionsprotokoll, mötesreferat etc. Även biografier, memoarer och självbiografiska skisser ingår när materialet i övrigt är magert. Författaren presenterar en diskussion i tre block. Det första beskriver studentidentiteter och utbildningsideal, bland annat nämns de två universitetsidealen: Traderingsidealet och folkbildningsidealet. Det andra blocket analyserar kulturradikalismens epok. I det tredje, benämnt Den fjärde vågen, behandlas mellankrigsströmningarna, Clarté, högerhotet, studieorganisationernas ställning gentemot partiet, tankar om sam- hällsingenjörerna samt ifrågasättandet av bildningstanken. , (1986) Livslångt lärande i den svenska kyrkoförsamlingen. Fleninge 1820–1890. : /bok&musik. Även utgiven som: Årsböcker i svensk under- visningshistoria, 158. Kategorisering: Folkbildning, livslångt lärande. 108 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter I centrum för arbetet har organiseringen av det livslånga lärandet inom –1890 stått. Författaren gör ett försök att se undervisningsprocessen utifrån ett helhetsperspektiv. Genom att en församling har valts (Fleninge) beskrivs undervisningsprogrammets utveckling på djupet. Samspelet mellan de olika undervisningsinsatserna och prästens roll för att upprätthålla det kyrkliga undervisningspro- grammet beskrivs härigenom ingående. Analysen har vidare riktats mot informellaundervisningstillfällensomtidningsspridning,sockenbibliotek etc. är: Vad skedde med det kyrkliga helhetsprogrammet om undervisning och fostran? Huvudintresset är riktat , då författaren förväntar sig att nedbrytningsprocessen startar på allvar. Bearbetningen av materialet har grundats på en kombination av kvantitativt och kvalitativt material. Analysmodellen med utgångspunkt i begreppen funktion, ämbete och församlingssyn, har fungerat som tolkningsinstrument. Undersökningen visar att programmet om det livslånga lärandet bröts ned på allvar senare del. Huvudorsakerna till detta är den liberaliserade lagstiftningen samt skolans nya roll i första hand som ersättning för den kristna fostran i hemmet. Man kan, som författaren uttrycker det konstatera att: de farhågor som man hyste på vissa håll , var befogade. , (1993) Sockenbiblioteket – ett folkbildnings- instrument . En studie av folkskoleinspektionens bildningssyn i relation till sockenbiblioteken och den tillgängliga litteraturen. , Studies in Education and Psychology No 37. Kategorisering: Folkbildning, kunskapselement Studien avser att jämföra det folkbildningsideal som folkskoleinspektio- nen representerar genom sina boklistor för sockenbiblioteken med den folkbildning som de fakto gavs genom dessa bibliotek . Ett andra syfte var att studera maktrelationen i överförande av kunskaps- syn från överheten till den folkbildande praktiken samt att försöka kartlägga de taktiker som ger sig tillkänna i denna maktrelation. Till underlag för studien ligger en analys av den litteratur som folkskolein- SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 109 spektionen rekommenderade för sockenbiblioteken samt av den litteratur som ingick i ett typiskt sockenbibliotek. Undersökningen visar att innehållet i rekommendation och bibliotek vad avser bildningsinnehåll stämmer relativt väl överens, även om antalet gemensamma boktitlar är litet. Bibliotekslitteraturen speglar dessutom något av den nya tidens strömningar, som liberalismen och den sekulariserade vetenskapen. Samhällets förhållningssätt till folk- bildningen genom biblioteken är påfallande konservativt men dess inflytande över bibliotekens folkbildande innehåll har på det hela taget varit begränsat . Hegemonins taktiker för att motverka det nya bildningsinnehållet beskrivs i termer av neutralisering och modifiering. Dessutom uppmärksammas hegemonins kapitulation och anpassning till det nya bildningsinnehållet, vilket också synliggörs i materialet. , (1995) Nykter läsning. Den svenska godtemplarrörelsen och litteraturen 1886-1925. Skrifter utgivna av Litteraturveten- skapliga institutionen 32. Kategorisering: Folkbildning, godtemplarrörelsen Avhandlingen studerar de litterära aktiviteterna inom den svenska , sett inom ramen för den sociala transformationen vid årtiondena . Den teoretiska utgångspunkten är att måste ses som en folklig motpart till den liberala, högborgerliga offentliga sfären vilken hade vuxit sig stark . Inom rörelsen skapades en alternativ litterär institution. Avhandlingen analyserar den del som kan karaktäriseras som litterära etablissemang. Målet är att visa vilka litterära attityder som dominerade inom godtemplarrörelsen, att exemplifiera de funktioner den litteratur som producerades och lästes inom rörelsen tjänar och att integrerades in i det könsperspektiv finns också med genom hela arbetet. Studien består av tre delar. I den första, vilken behandlar central produktion och distribution, studeras publiceringsverksamhet och publikationer inom IOGT-rörelsen. Viktiga författare och genren 110 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Den andra delen är ägnad åt litterär verksamhet på det lokala planet. En vuxenloge, en för ungdomar , en stuga för barn mellan , en studiecirkel, och ett oberoende lånebibliotek har undersökts. Deltagarna presenteras också i termer av bakgrundsvariabler som ålder, klass och kön. Den tredje delen består av en analys av teman och motiv i de texter som används vid de lokala mötena. Analysen vidgas till en diskussionen om ideologi och sociala attityder i den litteratur som nådde medlemmarna. , (1996) . I synnerhet hans tankar om roll i folkbildningsarbetet. , Studies in Education and Psychology No 46. Kategorisering: Folkbildning, , universitetens roll Avhandlingen följer (ofta benämnd studiecirkelns fader) idéprocess från starten av den första studiecirkeln fram till riksdagsbeslutet om statsbidrag till cirkelledare. Avhandlingens fokus ligger och intresse för att få med universiteten i folkbildningsarbetet. liv som folkbildare delas in i två perioder, före och efter 1920. Den första perioden beskrivs som framgångsrik. Den nya studieformen, studiecirkeln hade introdu- cerats och fått spridning inte bara inom utan också inom övriga nykterhetsorganisationer och inom arbetarrörelsen. Genom reform legitimerades dessutom denna studieform av staten. Den andra perioden (efter 1920) är betydligt mer komplicerad. Kretsen av aktörer är större och mer heterogen och idéerna berör nu inte bara cirkelrörelse utan hela folkbildningsvärlden. beskriver vidare hur idéerna konfronteras med verkligheten och hur roll som sekreterare i påverkar dess arbete. opinionsbildande skedde främst inom studiecirkelrörelsen. Detta gäller också frågan om universitetens roll i folkbildningsarbetet. Gentemot föreläsningsrörelsen och universite- ten hade han däremot ingen särskild opinionsverksamhet. De som skulle övertygas om idéernas bärkraft var följaktligen föreläsningsrörelsen och universiteten. Hans perspektiv upplevs dock som ett hot mot före- läsningsrörelsen och förhållandet mellan denna och beskrivs av som spänt. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 111 intresserad av att ha ett gott förhållande till universiteten. Han lägger ner mycket energi på att få de svenska universiteten att gå med i folk- bildningsarbetet. Detta förslag från de sakkunniga inom 1920 års Folkbildningsutredning går ut på remiss till universiteten som 1924 av- ger ett negativt utlåtande. noterar att först , efter , kom folkbildningsfrågorna upp på den politiska dagordningen. Universitetscirklar gavs i begränsad omfattning och utan den demokratiska organisation som han och utredningen föreslagit. riksdagsbeslut innebar ett förverkli- gande av tankegångar gällande universitetscirklar, med undantag för hur cirklarna skulle ledas. Två av grund- läggande idéer som har med verksamhetens styrformer att göra, kom inte till förverkligande genom denna reform, och inte heller . 112 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 113 Studiesituation och undervisning i vuxenutbildning , (1980) Vuxenstuderandes studiesituation. En undersökning utförd inom vuxenutbildning. , , Studies in Education No 12. Denna studie var en delstudie i det SÖ-finansierade STUVA- projektet, Studieval inom vuxenutbildningen. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer (studiemotiv, ängslan, förvänt- ningar), erfarenheter av undervisningsprocessen, studieavbrott Hults resultat bygger på en enkätstudie med nybörjare i vuxenutbildning på en nivå motsvarande årskurs sju. Dessa besvarade en enkät före och en efter den första terminens studier. De som avbrutit besvarade också en andra enkät, men där var svarsfrekvensen låg. Fokus ligger på motiv, ängslan, förväntningar och avbrott. skiljer på expressiva och instrumentella studiemotiv. Resultaten visar att expressiva studiemotiv tillfredsställs under den första terminen, medan de instrumentella motiven ännu inte har blivit tillfredsställda. Expressiva studiemotiv är mycket vanligare hos kvinnor, äldre och deltidsstuderande. Nio av tio studerande uppgav att de trivdes med studierna efter en termin. Förväntningar och erfarenheter skiljer sig åt i några avseenden