sou · GLB3173 · 1998-01-01 00:00:00 — För att svenska aktörer i ökad utsträckning skall kunna verka för att miljöhänsyn integreras i allt standardiseringsarbete skall en särskild utredare ges i uppdrag att –definiera miljöaspekter och redovisa metoder som kan tillämpas i standardiseringsarbetet, –föreslå hur den svenska standardiseringsorganisationen och svenska tekniska experter på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till att miljö- mässiga hänsyn tas i allt standardiseringsarbete och –utarbeta en handlingsplan som dels omfattar allt standardiseringsar- bete, dels prioriterar områden där svenska aktörer bör kunna nå resultat på kort och medellång sikt. Förslagen skall ta hänsyn till resurshushållning och kretsloppstän- kande samt erfarenheter inom svenskt och internationellt standardise- ringsarbete. Om utredaren lämnar förslag med kostnadskonsekvenser skall för- slag till finansiering anges. Utredaren skall särskilt ta hänsyn till de generella direktiven att pröva offentliga åtaganden (dir.1994:23), krav på regelförenkling (Ds 1992:99 avsnitt 4.4. ), redovisa de regionalpolitiska konsekvenserna (dir. 1992:50), redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenserna (dir. 1994:124) och att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall samråda med SIS, standardiseringsorganen, Natur- vårdsverket, Kemikalieinspektionen och samt övriga berörda myndigheter, utredningar, näringslivs- och miljöorganisationer. Utredningsarbetet skall vara avslutat . (Närings- och ) Utbildning i att föra in miljöhänsyn i standarder. Det finns ett antal huvudtankar i utredningens förslag. *Miljöhänsyn måste komma in i standardiseringsarbetet från starten av projektet *Arbetet måste utföras av experterna i resp. teknisk kommitté. *Miljöhänsyn måste ingå som ett naturligt moment i varje steg i Med denna grundsyn blir uppgiften att föra in miljöhänsyn en uppgift för alla deltagare i ett standardiseringsprojekt. Idén "en uppgift för alla" är närmast en nödvändighet i det internationella arbetet där Sveri- ge företräds av ett mycket stort antal personer. Alla dessa personer, och det handlar om flera tusen kommittéledamöter, behöver en enhetlig kunskapsbas, gemensamma referensramar och stöd av fasta rutiner för att effektivt kunna arbeta för miljöhänsyn i standarder. Utbildning och tillgång till en handbok är de verktyg som främst behövs för att kunna leva upp till denna målsättning. Den satsning på information och utbildning som vi föreslår har föl- jande målsättning. *Initiera och driva på arbetet *Öka engagemang och kompetens *Skapa en gemensam kunskaps- och referensram, bl.a. med hand- böcker. Utbildningssatsningen syftar också till att b ygga upp ett nätverk, ett , inom SIS och standardiseringsorganen. Vi föreslår en två-stegsutbildning. I ett första steg, en tre-dagarsutbildning, deltar de föreslagna miljösam- ordnarna från SIS och standardiseringsorganen, nyckelpersoner från viktiga tekniska kommittéer, eventuellt personer från närings- och , kommerskollegium, SWEDAC, samordnings- gruppen för yttre miljö, m.fl. I gruppen bör ingå de tekniska sekreterar- na i de pilotprojekt som vi önskar föreslå inom resp. standardiserings- organ. Personerna i denna grupp bildar det nätverk och kompetenscent- rum som skall svara för att initiera och driva miljöhänsyn i standardise- ringsarbetet. De bör svara för att miljöarbetet redovisas i SIS och standardiseringsorganens årsredovisningar och de bör rapportera till den grupp SIS och standardiseringsorganen ger samordningsansvaret. Vi bedömer att gruppen kommer att omfatta som mest 25–30 personer. De bör erbjudas en återkommande dag för vidareutbildning, erfarenhetsutbyte och uppföljning. Gruppen bör svara för att "" hålls aktuell. I ett andra steg, en en-dagsutbildning, medverkar dessa personer i en bredare utbildning av TK-ledamöter och andra intressenter inom främst det egna standardiseringsorganet. Denna utbildning kan till en del få en branschspecifik inriktning. Utbildningen kan nå över 3000 tekniska experter. Uppföljning av denna utbildning kan genom miljö- samordnarna ske inom ramen för det vanliga standardiseringsarbetet. Regeringen bör anvisa särskilda medel och ge SIS i uppdrag att med standardiseringsorganen genomföra dessa utbildningsinsatser. Kurserna bör vara avgiftsfria och deltagarna bör medverka inom ramen för sitt standardiseringsarbete, dvs. på sin intressents bekostnad. I uppdraget bör ingå att ta fram en "kurspärm" som utvecklas till en . bör finnas i två versioner, en större för miljö- samordnarna och en kortversion för TK-ledamöter. Kortversionen kan med fördel göras branschspecifik. bör översättas till engelska för att kunna användas i det internationella arbetet. Det bör ankomma på SIS och standardiseringsorganen att närmare i detalj organisera nätverket och utbildningen. Tre-dagars kursen för miljösamordnare m.fl. Kursen planeras omfatta 3 block – yttre miljö, miljöstandardisering och miljöhänsyn – och . Kurspärmen som blir skall innefatta mo- menten nedan plus en litteraturlista och en förteckning över miljösam- ordnarna och ev. övriga kontaktpersoner. Miljöövervakning, miljödata och miljöstatistik Tekniskt miljöskydd, industri, processer, reningsanläggningar Miljöanpassade produkter, kretslopp, återvinning, avfall Kvalitetssäkring och miljöledning, ISO 9000 och ISO 14 000-serien, EMAS Miljöhänsyn i produktstandarder, ISO Guide 64 och IEC Guide 109 Arbete inom , PC7 Environment ECOFOR och Utredningen 1997:173 Miljöhänsyn i standarder Att bilda ett nätverk och Att vara miljösamordnare, arbetsbeskrivning Att göra och formulera en miljöbedömning Att organisera miljöarbetet i en teknisk kommitté, bl.a. remisser Tid för grupparbete, diskussion m.m. inom block C En-dagskurs för tekniska experter Denna kurs, som främst riktas mot tekniska kommittéer, koncentreras till punkten C Miljöhänsyn i standardiseringsarbetet och kan anpassas till den aktuella gruppens behov. Gruppen använder den kortare versio- nen av "", om möjligt en branschspecifik variant. Miljöstandardisering, spec. ISO Guide 64 och IEC Guide 109 att göra och formulera en miljöbedömning att organisera miljöarbetet i en teknisk kommitté Grupparbete, diskussion m.m. Observera att denna Checklista är avsedd att vara en enkel handledning för att starta arbetet med att föra in miljöhänsyn i standardiseringsar- betet. Checklistan skall användas stegvis. Den är omfattande, då i begreppet checklista också ligger en kontroll av att inget är glömt. Denna enkla miljöbedömning bör inte jämföras med de betydligt mer omfattande procedurer som krävs för en livscykelanalys eller inför en miljömärkning. Detta dokument är avsett att vara en hjälp för de experter som skall göra en miljöbedömning av ett standardförslag. Förslaget kan vara en standard under utarbetande, ett förslag som erhållits på remiss eller en fastställd standard under revidering. Miljöbedömningen betyder en genomgång av förslaget för att identifiera, utmärka och om möjligt åtgärda punkter som kan ge negativa miljöeffekter. I princip bör miljö- bedömningen helst göras parallellt med utarbetandet av standarden. Miljöbedömningen skall dokumenteras i ett protokoll som kan åtfölja förslaget i den fortsatta hanteringen och ingå i remissvaret. Målet är att miljöbedömningen skall framgå direkt i standarden exempelvis genom varnings- eller informationstexter på lämplig plats eller andra anvis- ningar. ISO Guide 64 och IEC Guide 109 bör alltid anges under Referenser" där så är tillämpligt. Mer omfattande kommentarer kan läggas i bindande eller informativa annex. Det är en viktig framtida princip att det måste framgå av en standard att den genomgått en miljö- bedömning. Standardiseringsorganisationerna bör verka för att en fast rubrik införes i redigeringsreglerna. Här kan också ingå information om arbetsmiljö, kemiska hälsorisker och säker- het (Occupational Health and Safety) och även annan relevant infor- mation. arbetsmiljöfrågor och hälsofrågor tas inte upp i checklis- tan, då vi anser att dessa frågor inte ingår i utredningens uppdrag. Det finns och kommer alltid att finnas ett stort antal standarder där en miljöbedömning inte ger några kommentarer eller förslag till åtgär- Men även i dessa standarder bör framgå att de genomgått en miljö- bedömning. Miljöbedömningen bör göras av experter på för standarden aktuella områden. Experterna bör ha goda miljökunskaper. Endast en person med kompetens och erfarenhet har goda möjligheter att identifiera risker och svagheter ur miljösynpunkt i ett ofta teknisk komplicerat standardförslag. Att genomföra en fullständig miljöbedömning av en större teknisk standard är ett kompetenskrävande, tidskrävande och ansvarsfullt arbete. Denna generella checklista kan lämpligen komp- letteras med särskilda och utvidgade checklistor för olika branscher/ fackområden. Denna checklista skall ses som ett förslag som bör bear- betas vidare av olika expertgrupper. Detta dokument ger riktlinjer för en stegvis och en så långt möjligt fullständig miljöbedömning av ett standardförslag. Experten/bedömaren måste ha stor frihet under ansvar i detta arbete. Många punkter nedan kommer oftast få beteckningen "inte tillämplig". ISO Guide 64 Guide for the inclusion of environmental aspects in product standards IEC Guide 109:1995 Environmental aspects – Inclusion in electrotech- nical product standards ISO 14001 Environmental management systems – Specification with guidance for use ISO 14031 Guidelines on environmental performance evaluation (in preparation) ISO 14040 Life cycle assessment – Principles and guidelines (in prepa- ration) ISO 14050 Environmental management – Vocabulary (in preparation) Gör en första bedömning av standarden ur miljösynpunkt utifrån främst "Innehåll", "Orientering" och "Omfattning och tillämpning". Gör en första preliminär miljöbedömning av standarden och den mil- jöpåverkan som kan uppstå vid tillämpning av standarden. ¤Bedöm standardens miljöpåverkan enligt 4.1 ¤Bedöm standardens allmänna inriktning och användning enligt Gör om möjligt nu en sammanfattande bedömning enligt följande ¤Bedömningen bör fortsätta enligt avsnitten 5, 6 och 7 eller ¤Standarden bedöms inte ge någon miljöpåverkan och bedöm- ningen kan avslutas enligt 7. Exempel: Standarder avseende nomenklatur, enheter, tecken, m.m., innebär vanligen ingen miljöpåverkan. 4.1Kortfattad bedömning av miljöpåverkan Gör en första bedömning av vilken relevant miljöpåverkan som kan finnas i standarden. Vilka frågor nedan kan uppstå vid tillämpningen. ¤Energianvändning, se vidare 5.1 ¤Resursanvändning, se 5.2 ¤Materialval, se 5.3 ¤Miljöpåverkan, se 5.4 ¤Förbjudna eller farliga ämnen, Se 5.5 ¤Återanvändning och återvinning, se 5.6 ¤Avfall, se 5.7 ¤Säkerhet, kulturmiljö, konsumentintressen, m.m., se 5.8 4.2Kortfattad bedömning av standardens allmänna inriktning och användning ¤Mjuka varor (exempelvis enheter, storheter, nomenklatur, sys- tem, program etc,) Gör en bedömning av standardens användning (produkten, tjänsten) ¤Inför standarden stora förändringar ¤Mycket begränsad användning, av experter under definierade Bedöm också om standarden särskilt berör eller innehåller ¤Områden där olyckor kan ge stora miljöskador (oljor, gaser, tankar, tryckkärl m.m.) ¤Känsliga eller utsatta grupper som barn, äldre och sjuka 4.3Kontrollera om något dokument enligt nedan finns för likartad produkt/process ¤Miljöbedömning enligt denna checklista Gör denna första sammanfattande, preliminära bedömning för att först urskilja oproblematiska standarder och i övrigt för att peka ut områden som bör prioriteras vid den fortsatta genomgången. Gör också en första riskbedömning för att identifiera de miljörisker användningen av stan- darden kan medföra. Avgränsa tydligt bedömningen till standarden, och lägg ev. övriga kommentarer i en bilaga. Exempel: Standarder är i många fall mycket begränsade. De kan t.ex. avse en provningsmetod för en produkt. Miljöbedömningen avser då provningsmetoden. Miljösynpunkter på produkten, med kanske både fler och allvarligare synpunkter, kan då redovisas för sig. ¤Energiförbrukning vid standardens användning ¤ bedöm energislag, elenergi ¤laddningsbar, exempelvis batterier etc. ¤Energiförbrukning, kringliggande behov ¤vid ev. återvinning och destruktion ¤Särskilda miljöeffekter p.g.a. energianvändning Gör en sammanfattande bedömning av standardens energianvändning. ¤exklusiva naturresurser (exempelvis vissa metaller) Är standarden allmänt resurssnål och även vad gäller samhällets all- männa nyttigheter, som luft, vatten, markanvändning, kommunikatio- ner, etc? Gör en sammanfattande bedömning av standardens resursförbrukning. ¤kan ändliga material utbytas mot förnybara ¤kan nytt material bytas mot återanvändbart ¤kan tunga material utbytas mot lättare ¤kan kortlivade material utbytas mot de med längre livslängd ¤kan material skyddas så de får längre livslängd (t.ex. ytbehandling) ¤ingår förbjudna eller farliga ämnen ¤krävs tilläggsresurser som förpackningar Gör en sammanfattning av standardens materialval. Ger användning av standarden ¤Utsläpp till luft, vatten och mark ¤identifiera vad som släpps ut ¤punktutsläpp eller diffusa utsläpp ¤kan utsläppen renas eller omhändertas ¤är utsläppen av lång varaktighet eller stor omfattning ¤Buller eller strålning, inkl värme Exempel på miljöeffekter som utsläpp kan ge ¤Kan utsläppen ge miljöeffekter inom nedan redovisade kategorier ¤allmän påverkan/nedsmutsning (stoft, sot, syretärande ämnen) ¤allmän påverkan på fauna och flora ¤fotokemiska oxidanter och marknära ozon ¤försurning av mark och vatten ¤övergödning av hav, sjöar och vattendrag ¤påverkan av andra oorganiska ämnen ¤påverkan av organiska miljögifter ¤påverkan av andra, specifika organiska ämnen, tensi- der m.m. ¤övrigt, ange vad Medför användning av standarden risk för införande och spridning av främmande organismer ¤parasiter, bakterier, virus Gör en sammanfattande bedömning av standardens miljöpåverkan. 5.5Bedöm förbjudna eller farliga ämnen Kontrollera om standarden innebär användning av förbjudna eller farliga ämnen ¤identifiera förbjudna eller farliga ämnen, jfr. som material ovan under 5.3 ¤kan förbjudna eller farliga ämnen ingå indirekt, i små mängder m.m. ¤observera att särskilt kemiska ämen kan ha många olika namn. Gör en sammanfattande bedömning av användningen av för- bjudna eller farliga ämnen. 5.6Bedöm återanvändning och återvinning (gäller främst produktstandarder) ¤främjar standarden ett kretsloppstänkande ¤kan produkter genom reparation/renovering ges längre livslängd ¤kan komponenter lätt bytas ¤kan processelement som smörj- och lösningsmedel återanvändas ¤kan den uttjänta produkten lätt återinsamlas ¤kan den uttjänta produkten demonteras och material- sorteras Gör en sammanfattande bedömning av återanvändning och återvinning. ¤vilka avfall ger standarden ¤vilka avfallsvolymer ger standarden ¤kan nuvarande avfall återanvändas eller återvinnas ¤ger standarden upphov till materialblandade avfall ¤ger avfallshanteringen stora transportvolymer ¤ ger en ev. process löpande farligt avfall ¤kan detta avfall fortlöpande samlas in och destrueras ¤blir produkten eller delar av denna farligt avfall ¤kan avfall brännas för energiåtervinning ¤är avfall nedbrytbara/komposterbara ¤förekommer avfall som inte kan hanteras på annat sätt ¤kan detaljkrav ersättas med funktionskrav och större valfrihet Gör en sammanfattande bedömning av avfallsfrågorna. 5.8Bedöm säkerhet, kulturmiljö, konsumentintressen, m.m. ¤bedöm säkerheten, kan olyckor/haverier ge miljöef- fekter ¤kan standarden påverka vår kulturmiljö ¤kan standarden påverka historiska byggnader och mo- nument ¤finns konsumentintressen att beakta Gör en sammanfattande bedömning av området. 6.1Notera punkter i standarden som absolut måste åtgärdas på grund av ¤de strider mot gällande lag eller författning ¤de innebär stor miljörisk ¤de kan medföra stora miljörisker ¤kunskapsunderlaget är bristfälligt, försiktighetsprinci- pen gäller 6.2Notera punkter i standarden som bör åtgärdas genom att ¤förses med speciella anvisningar få utförligare kommentar i annex 6.3Peka på material, ämnen och processer som kan ändras eller bytas ut ¤lösningsmedel, kemikalier m.m. ¤exklusiva, icke förnybara ämnen 6.4Ange övriga synpunkter. ¤Notera punkter som inte explicit framgår av standarden men vilka vid standardens användning kan ge mil- jöproblem. ¤Gör en avvägd bedömning, ställ standardens miljö- risker mot dess betydelse för liv och säkerhet, samhäl- lets funktion och infrastruktur, ekonomi och handel och allmän välfärd. ¤Rapportera den sammanfattande miljöbedömningen till remiss- eller fastställandeorgan. ¤Föreslå kort text att ingå under rubriken i standarden. ¤Ge förslag på varningstexter och kommentarer som skall ingå i standarden, ev. annex m.m. , Nationalkommitén för , (1996), -En vägvisare till hållbar utveckling i . Miljöde- partementet, . , , Volym III, (1994), - en sammanfattning. Miljö- och naturresursdepartementet, . ANEC, (1997), Technical Report on Standardization Work in the Environmental Sector. ANEC97/ENV/38. ANEC is nation of consumer representation in standardization. Arvius C, (1989), Europastandardiseringens betydelse för och för integrationen i . , (1996), . , (1992), Consultation Document. Environmental standardization by . A proposal for a general outline of activities. , (1993), CEN´s future in environmental standards. Contributions received about the consultation document. , (1993), CEN´s future in environmental standards. CENELEC, (1997), CENELEC and Environmental Standardization. Ds 1991:9, (1991), Från vaggan till graven. Sex studier av varors miljöpåverkan. Ds 1991:86, (1991), Införande av EES-rätt inom området provning och kontroll. Ds 1992:58, (1992), Varor som faror. Ds 1997:17, (1997), Principer för kommersiell provnings- och certifie- ringsverksamhet hos myndigheter. , (1997), An Overview of International Conformity Assessment Systems.SWEDAC DOC 97:10. IEC, (1995), IEC Guide 109, Environmental aspects - inclusion in electrotechnical product standards. First edition 1995-08. IEC, Gene- ve. ISO, (1997), ISO 9000, 1997, Svenska standarder för kvalitetsledning. SIS Förlag, . ISO, (1996), ISO 14001, Miljöledningssystem - Kravspecifikation med vägledning för användning. (SS-EN ISO 14001). ISO, (1997), ISO Memento. ISO, (1997), ISO Guide 64, Guide to the inclusion of environmental aspects in product standards. First edition 1997. Kemikalieinspektionen, (1993), Konsekvenserna för kemikaliekontrol- len av den ökade standardiseringen. KEMI dnr 01- 759-93 , (1997), Offentlig upphandling med miljöhänsyn. 1996/97. Motion till 1996/97:Jo 727 av m.fl. (c) Miljöpolitiken . Se sid 5 Standardisering. , (1996),Introduktion till standard. SIS Förlag, . RRV, (1997), Effektivare stöd till standardiseringen . SIS, (1997), Standardkalendern 1997. SIS, (1997), Katalog över svensk standard 1997:2. SIS, (1997), Kvalitet och miljö i samverkan. ISO 9000 och ISO 14000 . SIS, (1997), Ett större antal kostnadsfria broschyrer och annat infor- mationsmaterial. SOU 1989:45, (1989), Standardiseringens roll i EFTA/EG-samarbetet. SOU 1990:59, (1990), Sätt värde på miljön. Miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel. SOU 1993:19, (1993), Kommunerna och miljöarbetet. SOU 1993:27, (1993), Miljöbalk. SOU 1993:79, (1993), Handel och miljö - mot en hållbar spelplan. SOU 1996:108, (1996), Konsumenterna och miljön. SOU 1996:112, (1996), Integrering av miljöhänsyn inom den statliga förvaltningen. SOU 1997:105, (1997), i . efter - resul- tat och framtid. , (1993), Konsekvenserna för svenskt miljöar- bete av den ökade, förändrade och internationaliserade standardise- ringen. SNV dnr 737-2818-93 Mm. Statskontoret, (1994), Standardiseringen och staten - Konsekvenser av standardiseringens nya organisation.