sou · GLB3119 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns inga studier som belyser hur kommunerna ser på sitt ansvar för vårdforskning efter Ädelreformen. Det samma gäller i fråga o m psykiskt långtidssjuka som kommunerna får ett lagstadgat ansvar för fr.o.m. . Kommittén skall i sitt fortsatta arbete ge en bred belysning av vårdforskningens läge, finansiering och organisation i den svenska hälso- och sjukvården. De ovan nämnda studierna torde begräns a behovet av egna kartläggningar. Kommittén bör däremot belysa Ädel- reformens och den senaste psykiatrireformens konsekvenser för utveck- lingen inom vårdforskningen och den kliniska medicinska forskningen och därvid särskilt uppmärksamma primärkommunernas engagemang på området. Kommittén skall vidare överväga ansvarsfördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen i fråga o m finansieringen av vårdforskning och i vilka former stöd kan ges till vårdforskningens utveckling. I det sammanhanget bör beaktas bl.a. behovet av att forskning och utveck- ling inom området får en starkare förankring i vård och vårdutbildning som dess samband med övrig forskning inom högskola n stärks. Behovet av regional och nationell samordning bör också över- vägas. För kommitténs arbete gäller kommittédirektiven till samtliga kom - mittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att beakta EG-aspekter i utredningsverksamheten (dir. 1988:43), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) samt att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Utredningens arbete skall redovisas etappvis i form av delbetänkan- den. Ett första betänkande i fråga om kostnadsansvaret för läkemedels- förm ånen, förmånssystemet för läkemedel och högkostnadsskydde t skall redovisas . Arbetet skall bedrivas så att det är slutfört i sin helhet . , folkhälsoråd, , professor, , hälsoplanerare, sjukhus , numera generaldirektör, , beställarkontoret, Sydöstra sjukvårdsområdet , professor, , , docent, och folkhälsove- tenskap, , distriktssköterska, mph, primärvården, Lunds sjuk- vårdsdistrikt Finn , direktör, nsk Institut for Klinisk Epidemio- logi, DIKE , hälsoekonom, och folk- hälsovetenskap, , numera folkhälsodirektör, , professor, , , professor, , Uni - versitetssjukhuset, , sektionschef samhällsmedicin, , samordnare, Folkhälsogruppen, Folkhälsans villkor, nr 9, 1991. , Kartläggning av kommunernas folkhälsoarbete, 1996:88. , Nationell handlingsplan för alkohol- och drogföre- byggande insatser, 1995:50. Förebyggande arbete i primärvården, Primärvårdsuppföljninge n 1996:5. , Baigi , Sjukhusens roll i folkhälsoarbetet. , Samverkan i folkhälsofrågor, 1996. , Socialmedicinsk nr 5 1996, ref till , , : Health Maximisation Rejected – The View of Swe- dish Politicians, Eur J Public Health, 1996. nr 132 (Längre liv och bättre hälsa). nr 134 (Att förebygga sjukdom i hjärta och kärl genom befolkningsinriktade program – en systematisk litteraturöversikt.) Socialmedicinsk nr 4-5 1995 och nr 2-3 1996. 1994:9 (Folkhälsorapport ). följer upp och utvärderar, 1994:6 (Landstingens folk- hälsoansvar). 1995:22 (Kvalitet i förebyggande och hälsofrämjand e arbete). 1996:1 (Miljömedicinsk verksamhet vid landstinge n 1995). 1996:6 (Samhällsmedicin och folkhälsoarbete i landsting- en 1995). 1997:18 (Folkhälsorapport ). , Läkare i folkhälsoarbetet. Ett preventions - politiskt program, 1996.