sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — I områden med extremt låga in- komster kan andelen barn uppgå till av befolkningen. Be- sparingar på barn- och ungdomsverksamhet är större i storstäder och förorter än i andra kommuner. Barn i utsatta områden har i allmänhet sämre chanser till bra uppväxtvillkor, än barn som bor i andra områ - den.77 av samtliga barn och ungdomar (0–) i kom- munerna , , , , , och bor enligt , i utsatta stadsdelar. Ma- joriteten av barnen och ungdomarna i dessa stadsdelar har utländsk bakgrund. Både barn och föräldrar i familjer med invandrarbakgrund är ofta till följd av sina upplevelser och sin sociala situation i behov av särskilt stöd. Föräldrars arbetslöshet, sjuklighet och fattigdom gör att det kan vara svårare för föräldrar att behålla och vara en tydlig föräld- raauktoritet. Barn med invandrarbakgrund i utsatta områden är enligt flera under- sökningar överrepresenterade inom individ- och famil- jeomsorg . I förskolorna ökar antalet barn i behov av särskilt stöd och i skolan är antalet elever som går ut ur skolan med ofullständiga av- gångsbetyg överrepresenterade. I flera skolor upplevs klimatet som rått och hotfullt av eleverna. I stadsdelar där andelen elever med utländsk bakgrund var var andelen elever som hade ofullständiga betyg . Motsvarande andel för samtliga storstäder var . När det gäller ung- domar som är omhändertagna för samhällsvård visar de senaste beräk- ningarna från att i genomsnitt av de placerade barnen har invandrarbakgrund. I är andelen . har drivit ett projekt i samarbete med Dalhagsskolan i för att stödja och stärka föräld- 190 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND rar med invandrarbakgrund i föräldragrupper. Projektet har dokumente- rats i rapporten som förenar som gavs ut . Erfarenheter från detta projekt visar att barn till de föräldrar som deltog i föräldragrupper uppvisade bättre studieresultat och blev lugnare och mera harmoniska i klassituationen än de varit tidigare. Enligt en undersökning av barnhälsovårdsöverläkare är utvecklingsförseningar hos fyraåringar vanligare i utsatta stadsdelar än i övriga stadsdelar. Han fann i sin undersökning ett mycket starkt samband mellan utfallet vid fyraårs–kontrollerna och olika sociala indikationer. Enligt Bremberg skulle en allmän förskola och insatser som stödjer föräldrarna ha förutsättningar att utjämna skillnaderna mellan olika grupper. Enligt §16 socialtjänstlagen ska barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling anvisas plats i förskola, fritidshem, eller skolbarnsomsorg, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. skall därför genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöver anvisas plats. För många föräldrar ger en god barnomsorg stöd i föräldraskapet. Många barn med invandrarbakgrund i utsatta bostadsområden är BARN SOM BEH¶VER S¤RSKILT ST¶D I SIN UTVECKLING. Många utsatta bostadsområden erbjuder en öppen förskoleverksamhet som alternativ till en plats i ordinarie förskola. Utredningens uppfattning är att barnens situation är en spegling av föräldrarnas behov av stöd i sitt föräldraskap. För de föräldrar som anser att det är otänkbart att överlämna sina barn till svensk barnomsorg kan förslaget om en allmän språkförskola för barn från 3 – i utsatta områden vara ett alternativ. I utsatta bostadsområden finns det ett särskilt stort behov av stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund. Erfarenheterna från Rädda Barnens projekt pekar bl.a. på att barnen blir lugnare när föräldrarna involveras i barnens verksamheter. Utredningens bedömning är att stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund bör genomföras i nära samarbete med verksamheter som riktar sig till barnen. ·Föräldrar med invandrarbakgrund bör erbjudas gruppsamtal som bygger på familjens upplevelser och barnens reaktioner. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 191 De negativa konsekvenserna av segregationen och de psykologiska re- aktionerna till följd av invandringen förstärker varandra. För föräldrar kan det innebära en känsla av vanmakt. Barnen som känner sig hem- mastadda i både sin egen kultur och den svenska kan få större makt än vad de kan klara av att handskas med i förhållande till sina föräldrar. Barnen kan i många avseenden ta över föräldraauktoriteten. Anpassningen till ett nytt land är en dynamisk process med en bör- jan som kan ligga långt tillbaka i tiden, före utvandringen. In- tegrationsprocessen kan ses som ett antal faser som avlöser varandra och kan jämföras med de faser som människor i kris genomgår. 78 Denna process påverkas av en rad faktorer såsom motiv för vistelsen och framtidsplaner, bosättningstid i landet, kulturellt avstånd, socio- ekonomisk status, segregering och psykiska upplevelser av invand- ringen. Vid invandring till ett land vars familjemönster står i konflikt med invandrarfamiljens, kan invandrarfamiljen uppleva att den förlorat det stöd som den tidigare haft från samhället. Ekonomi, lagar, sociala in- stitutioner och vardagslivet är inrättade efter svenska familjers lev- nadsmönster. Invandrarfamiljens medlemmar får inte heller sina upp- fattningar vad gäller t.ex. makars och fäders auktoritet, lydnadsidealen i uppfostran eller kontrollen över sina döttrar bekräftade i umgänget med svenskar. I stället blir de ifrågasatta. 79 När familjen möter en modern kultur med stor individuell frihet kommer den vanligtvis att drabbas av stora spänningar och konflikter. Pappans beredskap att acceptera för- ändringar och barnens vilja att behålla en del av familjetraditionen är avgörande. Om familjen kan lösa konflikten genom att kompromissa kan familjen sannolikt behålla sin funktion och vara ett stöd i processen till att integreras i samhället. Hur en nyinvandrad familj anpassar sig i sin nya situation hänger samman med dess bakgrund, vilka konflikter anpassningsprocessen för med sig och hur konflikterna kan lösas. Anpassningsprocessen utlöser ofta stress som kan visa sig i ångest och depressioner, sömn- och kon- centrationssvårigheter, psykosomatiska symtom eller känsla av främ- lingsskap och utanförskap. Den leder ofta till sprickor mellan genera- tioner och mellan makar. Som ett exempel är skilsmässofrekvensen i familjer med invandrarbakgrund större än i svenska familjer. 78Cullberg, J., och utveckling. 79Liljeström, R., Invandrares hälsa och sociala förhållanden. Underlag till folkhälso- och social rapport . 80Invandrares hälsa och sociala förhållanden. Underlag till folkhälsorapport och social rapport . 192 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND Enligt en undersökning som gjorts bland turkiska invandrarfamiljer i Sverige81 finns tre generella konfliktmönster. I det ena fallet sköter mannen i familjen relationerna mellan hemmet och omvärlden och ori- enterar sig mot framtiden. blir kvinnan som sköter barnen och kontakten med hemlandet allt mer isolerad i , och hennes beroende av mannen ökar. I det andra fallet kan ett liknande förlopp uppstå mellan föräldrar och barn. Om föräldrarnas anpassning till den nya kulturen är långsam, medan barnen snabbt påverkas av det nya samhället, uppstår konflikter mellan generationerna. Den tredje typen av familjekonflikter har att göra med arbets- och ansvarsfördelning mellan könen, med uppfattningar om vad som anstår en man och en kvinna. Kvinnors fövärvsarbete stärker självförtroendet hos kvinnan som det undergräver mannens position, vilket förvärras om han dessutom är arbetslös. I en studie av några invandrarfamiljers första tid i beskrivs hur de i sitt hemland varit vana vid att leva med föräldrar, svärföräldrar, syskon och andra anhöriga inom räckhåll. 82 I den mån gifta kvinnor i hemlandet studerat eller yrkesarbetat har de kunnat räkna med praktisk hjälp med barn och hushållsarbete från den äldre generationen. Därför har varken mödrarna eller fäderna tidigare känt av det totala föräldraansvaret där föräldrar och barn är helt utlämnade till varandra. Kvinnor klagade över att de sedan de kommit till har förlorat sällskap och stöd i barnens uppfostran. För män har hemmet i blivit en plats att vistas på i stället för en utgångspunkt för det sociala livet. I och med att mannen och kvinnan har blivit hänvisade till varandra och det oftast saknas anhöriga som delar ansvar för barnen, uppstår det lätt konflikter om arbetsfördelning i hemmet. Bland invandrade medelklassmän har många haft förhoppningar om att kunna använda sig av sin kompetens och yrkeserfarenhet i , vilket sällan infrias. Kvinnorna har haft lättare att hitta okvalificerat arbete utanför hemmet vilket har inneburit att arbetslösheten blivit högre bland invandrade män än bland kvinnor. Männens arbetslöshet har medfört att hela familjen förlorat sin status och position. När kvinnorna får arbete undergrävs mannens ställning ytterligare eftersom han är den som förbinder familjen med samhället utanför familjen. Dessutom blir han ofta ifrågasatt i sin fadersroll av sina barn. Dessa förhållanden medför att många familjer i exil skiljer sig. 81Soydan, H., Har krisbegreppet blivit en jargong. Nordisk Sosialt Arbeid 1989. 82Nyberg, E., Ankomsttiden. , , 1986. &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 193 I en undersökning som omfattade fyra städer tillfrågades högstadie- ungdomar som deltog i hemspråksundervisning i spanska, om de bodde tillsammans med båda sina föräldrar. Motsvarande siffra för svenska högstadieungdomar var 83 Skilsmässofrekvensen för t.ex. latinamerikaner i är i genomsnitt fyra gånger högre än för totalbefolkningen. Även detta kan förklaras med förändrad ansvars- fördelning mellan kvinnor och män, besvikelse över lå gkvalificerade arbetsuppgifter, social degradering samt eventuella tidigare erfarenhe- ter av fängelsevistelser och tortyr i hemlandet. I rapporten yggande psykosociala arbetsmetoder riktade till invandrade barnfamiljer beskrivs insatser till invandrade barnfamiljer inom PBU, och flyktingbyrån i . 84 Utgångs- punkten för rapporten är att invandringsprocessen innebär en svår social och psykologisk omställning. Av rapporten framgår att primärt förebyggande arbete bland invandrade barnfamiljer i stort sett saknades inom ovan nämnda institutioner. Rapporten pekar på ett behov av att utforma förebyggande psykosociala program och erbjuda krisstöd i ett tidigt skede samt visar på en metod som kan användas i gruppsamtal för att hjälpa invandrar- och flyktingfamiljer i deras anpassning och integration i . Utredningen om föräldrautbildning anser att stöd i föräldraskapet till föräldrar med invandrarbakgrund bör erbjudas individuellt eller i grupp och att sådant stöd bör utgå från familjens upplevelser och barnens reaktioner. 8.8Föräldrar med invandrarbakgrund och barn/tonåringar ·Ett viktigt tema för grupper för invandrarföräldrar med tonåringar är normer och värderingar om t.ex. könsroller och synen på tonårsflickor och tonårspojkar i , i förhållande till i den egna kulturens synsätt. Familjen är barnens trygghet, men om föräldrarnas egen orientering i en ny omvärld brister, om de är i psykisk obalans och deras inbördes relationer präglas av konflikter och svårigheter, får barnen en tung 83Familj i förändring. 84Bravo, M., Förebyggande psykosociala arbetsmetoder riktade till invandrade barnfamiljer. , – FOU–byrån, 1994. 194 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND börda att bära och föräldrarna får svårt att vägleda sina barn. domskommittén skriver i sitt betänkande: I många fall lär sig barnen snabbt behärska det nya språket bättre än föräldrarna. Barnen får rollen som föräldrarnas guide in i det svenska samhället. får de också fungera som tolkar i kontak- ten med det offentliga livet och myndigheterna. Föräldrarna kom- mer därigenom i underläge. Detta kan naturligtvis orsaka svårighe- ter i familjerelationerna. Föräldrarnas ställning som fostrare och fö- rebilder försvagas. Barnen fattar tidigare än föräldrarna vad som är statusmässigt högtstående i det svenska samhället. De gör sina jäm- förelser och kan tycka att föräldrarna är gammalmodiga. Att föräld- rarna inte upplevs som godtagbara förebilder påverkar båda parter på ett destruktivt sätt. Förhållandet kompliceras av att föräldrarna ofta tillhör lågstatusgrupperna, vilket barnen kan skämmas över. En studie av familj, uppväxt och brott visade att ungdomar med minst en utlandsfödd förälder har svårt att få hjälp med läxor och oftare har föräldrar som reagerar med vrede om ungdomarna missköter sig. 86 Ungdomarna har restriktivare tider att hålla än svenska ungdomar. Invandrarföräldrar har ett starkare sätt att reagera på antisocialt beteende hos sina barn än svenska föräldrar. De utövar en starkare känslostyrd yttre social kontroll över sina ungdomar och är mer restriktiva när det gäller ungdomarnas umgänge utanför hemmet om kvällarna. Enligt ungdomskommitténs betänkande införlivar invandrarungdom i stor utsträckning sina föräldrars etniska identitet, normer och värde- ringar som de utvecklar en känsla av samhörighet och identi- fikation med människor och förhållanden . Unga invandrare utvecklar en speciell kompetens i att hantera motstridiga budskap, för- virrande förhållningssätt och oklara etiska normer. Genom sina erfaren- heter i skolan, familjen och bland kamrater har ungdomarna lärt sig vad olika situationer förutsätter. De kan ställa om sig genom att använda olika umgängeskoder och spela olika roller, allt efter vad situationen kräver. Ungdomarna kan leda eller missleda föräldrarna efter egna syften och växla mellan tillhörighet och främlingsskap. Föräldrar med invandrarbakgrund kan behöva annat stöd i sin för- äldraroll än svenska föräldrar. Svenska normer och värderingar i upp- fostran ter sig ofta skrämmande. Många föräldrar tillåter t.ex. inte att deras döttrar träffar svenska kamrater, pojkvänner eller att de bär korta kjolar av rädsla för att de skall bli försvenskade, vilket för föräld- 85Olika men ändå lika. Om invandrarungdomar i det mångkulturella . 86Martens, PL., . &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND 195 rarna innebär något okänt och skrämmande. Osäkerheten över vad kon- sekvenserna blir om man ger efter för barnens krav gör att många för- äldrar förstärker och överdriver de uppfostringsideal som råder i hem- landet. Andra föräldrar har inte kunnat hålla fast vid sina gamla regler och saknar nya att ta till. Konsekvensen blir då att föräldrarna ger upp och att barnen gör som de vill. I föräldragrupper för invandrarföräldrar med tonåringar är det därför viktigt att föräldrar ges möjlighet att få jämföra svenska upp- fostringsideal, normer och värderingar med sina egna vad gäller såväl pojkar som flickor. 8.9De svenska institutionerna och det mångetniska samhället ·Institutioner som arbetar med barn och familjer i invandrartäta områden bör eftersträva att rekrytera personal med invand- rarbakgrund. I olika sammanhang beskrivs det svenska samhällets svårigheter att anpassa sig till den nya verklighet som ett mångkulturellt samhälle in- nebär. skriver i en rapport87 att ..denna omvandling har emellertid inte bearbetats mentalt eller institutionellt. Majoritetsbefolk- ningen tänker fortfarande som om landet vore etniskt homogent och institutionerna har inte anpassats till nya befolkningsmässiga sammansättning. I en kartläggning av förebyggande psykosociala arbetsmetoder för invandrade barnfamiljer i och motsva- rande PBU–mottagningar, kritiserade avsaknaden av en samlad strategi.88 Hon fann även en brist vad gäller medvetenhet om behovet av att anställa kulturkompetent personal. Inom och var andelen anställda med invandrarbakgrund mycket liten. Samma förhållande märktes inom andra institutioner som t ex bar- navårdscentral och skola. som de svenska institutionerna har svårigheter att möta den nya mångkulturella verkligheten har många invandrarföräldrar, på 87Bevelander, , . I krusbärslandets förorter. 88Bravo, M., Förebyggande psykosociala arbetsmetoder riktade till invandrade barnfamiljer. FOU–byrån, . 196 &¶R¤LDRAR MED INVANDRARBAKGRUND grund av segregation och isolering, ingen annan kontaktyta med det svenska samhället än just dessa institutioner. En tjänsteman, inte sällan barnsjuksköterskan på barnavårdscentralen, personalen på daghemmet eller en socialsekreterare kan vara de enda svenska personer som för- äldrarna har kontakt med. Personal med egna erfarenheter av integrationsprocessen och dess olika faser är en viktig tillgång i arbetet med människor med flykting- eller invandrarbakgrund. Genom aktiv medverkan från tjänstemän med egen invandrarbakgrund är det lättare att erbjuda trovärdiga program för invandrade föräldrar. Utredningen anser därför att alla institutioner som arbetar med barn och familjer i invandrartäta områden medvetet bör rekrytera personal med invandrarbakgrund. 9Föräldrar till barn med funktionshinder ·Föräldrar till barn med funktionshinder, bör utöver erbjudande om generellt föräldrastöd också erbjudas ett kompletterande föräldrastöd avpassat efter deras och barnens behov och önskemål. ·Informationen till föräldrarna om barnets funktionshinder bör ut- formas efter i vilket skede funktionshindret upptäcks. ·Det är angeläget att projekt och försöksverksamheter med inriktning på föräldrar till barn med funktionshinder kommer till stånd och att särskilda stimulansmedel avsätts för detta. Projekt som berör frågor om parrelationen bör prioriteras. ·Högskolorna bör uppmärksammas på att utbildning till distrikts- sköterska, barnsjuksköterska, barnmorska, läkare, socionom, psykolog, familjerådgivare, lärare, förskollärare och fritidspedagog även bör innehålla kursmoment som gäller kunskap i mötet och arbetet med familjer med barn som har funktionshinder. ·Fortbildning bör anordnas för distriktssköterskor, barnsjukskö- terskor, barnmorskor, läkare, kuratorer, –psykologer, familjerådgivare, socialsekreterare, lärare, förskollärare, fritids- pedagoger och andra som arbetar med familjer som har barn med funktionshinder. ·Det finns behov av ett centralt utarbetat informationsmaterial som kan användas i studiecirklar som anordnas via studieförbund eller handikapporganisationer. ·En handbok till föräldrar bör framställas med syfte att stärka och stödja föräldrar som har barn med funktionshinder. ·Handikapporganisationer i samarbete med andra frivilligorganisationer, landsting och kommuner bör stimuleras till metodutveckling, utvärdering och spridning av information om erfarenheter när det gäller föräldrastöd till familjer som har barn med funktionshinder 198 &¶R¤LDRAR TILL BARN MED FUNKTIONSHINDER ·Att regeringen låter utreda frågan om förutsättningar för tillfällig föräldrapenning för föräldrar till barn med funktionshinder. ·Att får i uppdrag att i samråd med kommuner och landsting följa och stödja utvecklingen av modeller för föräldra- stöd för föräldrar med barn med funktionshinder samt att ut- värdera olika former av föräldrastöd. 9.1Motiv för utredningens bedömning Föräldrar till barn med funktionshinder har samma behov som andra föräldrar av att bli sedda och bekräftade och känna att de duger som föräldrar. Föräldraskapet är mer krävande såväl praktiskt som psykologiskt. Förutom att det rent praktiska vårdansvaret kan vara be- tungande, ligger ofta ett stort ansvar på föräldrarna att engagera sig i barnets träning och behandling, t. ex. sjukgymnastik, praktisk anp ass- ning av hemmet, språkträning och olika utvecklingsbefrämjande akti- viteter. Föräldrar kan känna sig osäkra på om de gör rätt och om de gör tillräckligt mycket för sina barn. Sådant som andra barn lär sig mer eller mindre av sig själva är oftast inte alls lika självklart för barnet med funktionshinder. Frågan om vad som är rimliga krav att ställa på barnet kan väckas och föräldrarna kan behöva stöd i att se både barnets möjligheter och begränsningar. Att inte alltid skydda barnet från besvikelser kan vara smärtsamt men nödvändigt för att barnet skall kunna utvecklas, mogna och frigöra sig. Samhället bör ha ett utbud av olika typer av stöd. Föräldrar efterfrå- gar information och kunskap om barnets funktionshinder och utveck- lingsmöjligheter. Vidare behöver de information om rättigheter och om samhällets olika stödinsatser samt hjälp med samordning och myndig- hetskontakter. Behovet av råd och stöd i praktiska vardagsangelägen- heter är ofta stort. Många föräldrar önskar också få stöd i sin föräldra- Detta kan ske genom att de träffar andra föräldrar, föräldrautbild- ning eller genom olika typer av professionell rådgivning. Vissa föräld- rar behöver också terapeutiskt stöd. Möjligheter till kontakt och erfa- renhetsutbyte med andra föräldrar är det som efterfrågas. "EHOVET AV F¶R¤LDRA OCH FAMILJEST¶D I OLIKA PERIODER upplever föräldrarna kanske inte så stora skillna- der mellan sitt eget föräldraskap och andra föräldrars. Funktionshindret kanske ännu inte är så påtagligt. Barnet utvecklas som andra barn, om än i långsammare takt och det kräver mer av tålamod hos föräldrarna. &¶R¤LDRAR TILL BARN MED FUNKTIONSHINDER 199 Under förskoleåldern kanske skillnaderna blir mer tydliga och bar- nets svårigheter mer uppenbara. Skolstarten blir för många en laddad situation; då om inte förr konfronteras föräldrarna med barnets funk- tionshinder och dess konsekvenser. Det blir allt tydligare att barnet är annorlunda. När barnet börjar skolan och senare under skolåren kan därför både barnet och föräldrarna behöva mycket stöd och hjälp. Bar- nets behov av frigörelse ökar och föräldrarna ställs alltmer inför avvägningen mellan att stödja barnets eller tonåringens självstän- dighetsutveckling och att acceptera hans/hennes beroende av föräldrarna och andra vuxna. Tonåringen ställer stora krav på att få klara sig själv, kanske till- sammans med kamrater. Vissa funktionshinder uppträder dessutom inte förrän i tonåren (skolios, epilepsi). Många föräldrar slits då mellan oro för hur barnet ska klara sig på egen hand och insikten om barnets behov av självständighet och ett eget liv. Detta dilemma har väl alla tonårsför- äldrar gemensamt, men för föräldrar till barn med funktionshinder blir dilemmat svårare. De ställs mer än andra föräldrar på prov inför valet att låta barnet misslyckas eller att ta över och hjälpa barnet till rätta. Ofta känner sig föräldrar ensamma i sin situation. Behovet av att sam- tala med andra föräldrar i liknande situation och utbyta erfarenheter är ofta stort. "FUNKTIONSHINDER OCH DERAS LIVS SITUATION Det finns ca 35 000 barn och ungdomar i landet i åldrarna 0–som har behov av samhällets stödinsatser på grund av funktionshinder. 89 Till barn med funktionshinder brukar räknas barn med psykiska utveck- lingsavvikelser, rörelsehindrade, hörselskadade och döva, synsvaga och blinda barn, barn med autism och autism-liknande tillstånd, barn med DAMP och andra så kallade neurologiska funktionsstörningar, t.ex. ADHD, dyslexi, språk- och talstörningar. Till funktionshinder brukar också räknas olika typer av medicinska handikapp, t.ex. svåra allergier och astma. Funktionshindrets svårighetsgrad kan variera betydligt. De allra flesta barn med funktionshinder växer numera upp i sina egna familjer och går i reguljära förskolor och skolor nära hemmet. De svårt funktionshindrade barnen som inte kan bo hemma bor i familje- hem eller i gruppboende i små enheter under hemlika förhållanden in- tegrerade i bostadsområden. Samhällets stöd har efterhand anpassats till denna utveckling och riktas till familjer och andra som finns nära barnet i vardagen i t.ex. förskolor och skolor. 89 Barn och ungdomar med handikapp. Allmänna råd 1985:9. 200 &¶R¤LDRAR TILL BARN MED FUNKTIONSHINDER Både inom förskolan och skolan finns ett lagreglerat ansvar för barn med funktionshinder och andra barn med behov av särskilt stöd. Landstingen svarar genom sin habiliteringsverksamhet för det kvalifi- cerade expertstödet för barn med olika funktionshinder och deras fa- miljer. För vissa grupper finns också ett ansvar från statens sida. Verksamhet som kan betecknas som föräldrastöd/utbildning för föräld- rar till barn med funktionshinder bedrivs framför allt inom habi- literingsverksamheten.