sou · GLB347 · 1998-01-01 00:00:00 — · stift svarade att det inte fanns någon uppgift om försäkrings- värden i registret. *ingår i byggnad **av totalsumman utgör 34 500 småhus, hyreshus och tomter ***inklusive byggnader Den kyrkliga egendomens omfattning ·Lunds stift svarade att prästlönefastigheterna rent allmänt var försäkrade för fullvärde. ·Göteborgs stift svarade att 80 byggnader (gårdar) var fullvärdesför- säkrade. Ett trettiotal ekonomibyggnader var första-riskförsäkrade till relativt låga belopp. Skogen var brandförsäkrad. ·Karlstads stift svarade att byggnaderna var fullvärdesförsäkrade och att skogen endast var brandförsäkrad. ·Härnösands stift svarade att alla skogar i princip var försäkrade mot brand med full ersättning. Byggnaderna var fullvärdesförsäkrade eller hade en första-riskförsäkring. Inventarierna var delvis stöldförsäkrade. ·Luleå stift lämnade exempel som visade att byggnaderna antingen var försäkrade för fullvärde eller med första-riskförsäkring. ·Visby stift svarade att försäkringar var tecknade för samtliga byggnader på prästlönefastigheterna. De flesta byggnaderna var fullvärdesför- säkrade. Skogen var försäkrad separat. ·Stockholms stift svarade att det fanns lantbruksförsäkringar för samtliga fastigheter. Försäkringen var utformad så att t.ex. arrendatorsbostad och vissa mindre byggnader hade ett bestämt försäkringsvärde, i övrigt saknades försäkringsvärden på i fastigheterna ingående byggnader. Fasta inventarier ingick i fullvärdesförsäkringen. Lösa inventarier försäkrades ej av egendomsnämnden. Enkätsvaren i försäkringsvärdesdelen har i de flesta fall lämnats mer generellt. Svaren kan därför, utom när det särskilt anges att det är fråga om prästlönefastigheter, ses som mer generellt angivna för alla egendomskate- goriernas försäkringsvärden. Någon säker slutsats om prästlönefastigheter- nas försäkringsvärden, eller om de övriga egendomskategorierna som definieras som kyrklig jord i 41 kap. 1 § kyrkolagen kan inte göras med ledning av de lämnade uppgifterna. De svar som Kammarkollegiet fick på sin enkät beträffande prästgårdarna, deras antal och arealer redovisas i nästa tabell. Den kyrkliga egendomens omfattning Areal (ha) **** km 23, ** 17 ha = km, 10,8 ha = kh 27, kh 46 36, kh 51 59, kh 91 km 38, kh 90 *** ** km 34, kh 55 *** *** 33, kh 51 km 13, kh 20, ej *** *** ** ** 33,9 X ingen uppgift *** *** * 19,13********* *I STIFAST finns bara 45 prästgårdar införda. De är sådana prästgårdar som är av- styckade egna fastigheter. Det totala antalet prästgårdar är 110. De resterande (110 - 45) prästgårdarna är redovisade i tabellen för prästlönefastigheter. **Avser avstyckade prästgårdar. ***Det finns 88 prästgårdar som är tjänstebostäder. Egendomsnämnderna överlät samtliga prästgårdar till pastoraten för /st. Det finns endast fem prästgårdar som det ännu inte tecknats överl åtelsehandling på. ****Ett antal prästgårdar ligger fortfarande kvar inom prästlönefastighet och ingår i den arealredovisningen. Av de 108 fastigheterna är 45 avstyckade som prästgårdar. Antalet komminister (km) – respektive kyrkoherdebostäder (kh) redovisas i tabellen. ***** Det finns 147 tjänstebostäder. Dessa är belägna på prästlönefastigheter om de inte är egna fastigheter. 68 prästgårdar är egna fastigheter. ****** 110 fortfarande registrerade som prästgård, 104 i bruk. ****** * Vissa arealer synes vara redovisade under kategorien prästlönefastigheter. ****** ** Av dessa 35 är 10 prästlönefastigheter där det finns prästgård (tjänstebostad) som inte är avstyckad. ********* I arealen är inte inräknad den areal om 3–som gäller för de ej avstyckade prästgårdarna. Den arealen finns under prästlönefastigheter. Den kyrkliga egendomens omfattning Kammarkollegiet har utöver detta inhämtat uppgifter om tjänstebostäder för präster, fördelade efter stift och län inom varje stift. Efter länsbokstav anges inom parentes antalet kyrkoherde- respektive komministerbostäder. Resultatet av sammanställningen om prästernas tjänstebostäder redo- visas i nästa tabell. Tabell 4.7 Tjänstebostäder enligt Kammarkollegiets kompletterande undersökning AB (10/5) C (29/15) U (3/2) X (28/17) E (33/21) F (9/4) H (14/8) F (2/1) P (10/13) R (47/34) T (1/-) AB (9/1) D (24/15) T (14/11) T (8/1) U (15/12) W (29/20) F (36/18) G (33/21) H (28/20) N (2/1) K (19/6) L (38/18) M (29/13) N (35/14) O (30/19) P (25/19) P (12/5) S (40/28) T (2/1) Y (34/18) Z (32/20) AC (27/26) BD (24/7) I (19/14) AB (38/33) *varav en domprostbostad **varav 36 stycken hyresrätter Den kyrkliga egendomens omfattning SCB har i den ekonomiska statistiken för redogjort för bl.a. prästgårdstillgångarna. I en sammanställning om förvalt- ningsuppdrag utanför kyr kokommunens balansräkning har prästgårdarna redovisats som anläggningstillgångar med ett bokfört värde om 269 Enligt de uppgifter som SCB har samlat in går det att få viss ledning i fråga om värdet på prästgårdarna. Landets prästgårdsbestånd är stort. Skulle man ta det bokförda värdet kyr som värdemätare motsvarar det ett genomsnittligt värde för varje prästgård om . De svar som Kammarkollegiet fick på sin enkät beträffande försam- lingskyrkas fastighet, deras antal och arealer redovisas i följande tabell. Tabell 4.8 Församlingskyrkas fastighet antal, arealer, slag av jord Areal (ha) Det skall noteras att stift påpekat att uppgifterna om försam- lingskyrkas fastighet är något osäkra då fullständig utredning ännu ej skett beträffande vissa fastigheter. stift har också upplyst om att det bara finns totalarealer registrerade. stift har uttalat att det saknas goda uppgifter för församlingskyrkas fastighet. Antal fastigheter och hektar är uppskattade värden. Det har fattats beslut om att projektanställa Den kyrkliga egendomens omfattning en lantmätare för att ordentligt utreda förekomsten av församlingskyrkas fastigheter för stift, men ännu föreligger inga resultat. Taxeringsvärdena för församlingskyrkas fastighet redovisas i nästa tabell. Tabell 4.9 Församlingskyrkas fastighet, taxeringsvärden Församlingskyrkas fastighet – Taxeringsvärden stift, och har inte redovisat några uppgifter om församlingskyrkas fastighets taxeringsvärden. stift har förklarat att fullständig utredning ännu ej skett för församlingskyrkas fastighet och att taxeringsvärden ännu inte hunnit bli införda i fastig- hetsregistret. SCB har i den ekonomiska statistiken 1995 i en tabell om förvaltningsuppdrag utanför kyr kokommunernas balansräkning redovisat ett bokfört värde av anläggningstillgångarna församlingskyrkas fastighet (skog och övriga fastigheter) om 226 milj. SCB:s värde är mycket högre än det värde som på- visat. Marknadsvärdet för de församlingskyrkas fastigheter som redovisats i enkäten kan grovt uppskattas till 150 milj. kr. Diskrepansen är stor mellan de olika värdena. Av svaren på enkäten framgår emellertid att omfattningen av församlingskyrkas fastigheter håller på att närmare utredas lokalt inom flera av stiften. 80 Den kyrkliga egendomens omfattning förhoppning är därför att ett mer rättvisande värde kommer att kunna ges även för församlingskyrkas fastigheter. De svar som Kammarkollegiet fick på sin enkät beträffande kyrkofonds- fastigheter, dess antal och arealer redovisas nedan. Tabell 4.10 Kyrkofondsfastigheter antal, areal och typ av jord Areal (ha) Antalet kyrkofondsfastigheter är få och dess sammanlagda redovisade areal är låg. Kammarkollegiet noterar i detta sammanhang att en avveckling av kyrkofondsfastigheterna håller på att genomföras enligt ett principbeslut som kyrkofondens styrelse fattade . Skälet t ill detta är att styrelsen ansett att fastigheterna inte passar in som placering i en fond av kyrkofondens slag. Den bör ha en hög likviditet för att kunna möta svängningar i den kyrkliga ekonomin. Efter en värdering av samtliga fastigheter inleddes avvecklingsarbetet i samarbete med egendomsnämn- derna som enligt kyrkolagen också skall besluta om försäljningarna. har kyrkofondsfastigheterna i huvudsak köpts av egendomsnämnderna för prästlönefondernas medel. Enligt uppgifter som inhämtats från kyrkof ondens kansli kommer kyrkofondsfastigheterna efter , då vissa Den kyrkliga egendomens omfattning försäljningar skall göras, att utgöras av endast ett fåtal fastigheter. De kyrkofondsfastigheter som då kommer att finnas kvar är dels Stallet i stift som är beläget på ärkebiskopsgårdstomten. Kvar inom kategorien kommer också flygelbyggnaderna på Östrabo i stift att vara. Dessutom kommer några små jordbrukstomter inom och att tillhöra kyrkofondsfastighetskategorien. Sistnämnda fastigheter kommer att försäljas . Taxeringsvärdena för kyrkofondsfastigheterna enligt Kammarkollegiets enkät redovisas i nästa tabell. Tabell 4.11 Kyrkofondsfastigheter, taxeringsvärden Tabellen utvisar att flera stift /96 inte längre ägde några kyrkofondsfastigheter. Taxeringsvärdet för de kyrkofonds- fastigheter som redovisas i enkätsvaren är förhållandevis lågt. Kyrkofondsfastigheternas marknadsvärde kan grovt uppskattas till drygt 140 milj. kr. 82 Den kyrkliga egendomens omfattning De svar som Kammarkollegiet fick på sin enkät beträffande domkyrkas fastighet, dess antal och arealer redovisas nedan. I tabellen har bara de stift som lämnat uppgift om förekomsten av domkyrkas fastighet tagits med. Tabell 4.12 Domkyrkas fastighet antal, areal, typ av jord Areal (ha) stift har i sitt enkätsvar uppgett att deras domkyrkas fastigheter är ecklesiastika och inte åsatta taxeringsvärden. stift har uppgett att taxeringsvärdet för deras domkyrkas fastigheter är varav 415 000 avser tomt. har upp- gett taxeringsvärdet för domkyrkas fastigheter varav produk- tiv skog , jordbruk och övrigt. stift har uppgett taxeringsvärdet och marknadsvärdet noll för sin domkyrkas fastighet. i har uppgett att taxeringsvärdet för domkyrkas fastigheter /96 var . Kollegiet gjorde en särskild enkät om biskopsgårdarnas förhållanden till biskopsgårdarnas förvaltare. De frågor som ställdes i den särskilda enkäten om biskopsgårdarna och de svar som lämnades till utredningen redovisas nedan. De uppgifter som efterfrågades i enkäten var fastighetens namn (be- teckning) och taxeringsvärde (för b yggnad resp. mark). Vidare efterfrågades byggnadens och även markens areal. Försäk- ringvärde i fullvärde för byggnaden och dess inventarier önskades om det fanns en sådan försäkring. Enkäten gav följa nde svar: Den kyrkliga egendomens omfattning ·I stift är fastighetens beteckning Fjärdingen 21:1 i kommun. är ej åsatt taxeringsvärde. Beträffande b yggnadens areal har ingen uppgift lämnats. Försäkringsvärdet i fullvärde för byggnaden är 19,9 milj. kr och inventariernas försäkringsvärde är satt till 6 milj. kr. ·I är fastighetens beteckning Aposteln nr 2 . är ej åsatt något taxeringsvärde. Markens areal är och byggnadens areal . Försäk- ringsvärdet är för b yggnaden. Inventarierna är försäkrade för . ·I stift är fastighetens beteckning Stenbocken 2. är ej åsatt något taxeringsvärde. Beträffande arealer har uppgift lämnats om att byggnaden omfattar . Byggnaden är full- värdesförsäkrad. Inventarierna är försäkrade för . ·I stift är fastighetens beteckning Bisben 3. är ej åsatt något taxeringsvärde. Markens areal är och byggnadens areal är . Inventarierna inklusive deponerad konst är försäkrade för 3 milj. kr. ·I är fastighetens beteckning nr 2. är ej åsatt något taxeringsvärde. Uppgift om arealer har inte lämnats. Byggnaderna är fullvärdesförsäkrade. Maskiner och inventarier är för- säkrade för . ·I stift är fastighetens beteckning Östrabo nr 1. är ej åsatt något taxeringsvärde. Markens areal är och byggnadens areal är . Byggnaden är fullvärdes- försäkrad. Inventarierna är försäkrade för ett uppskattat värde av 4 m ilj. I försäkringsvärdet ingår även depositioner. ·I är fastighetens beteckning Svartbröder nr 3 i . är ej åsatt något taxeringsvärde. Uppgift har lämnats om att bostadsytan är . B yggnadens försäkringsvärde är . Inventarierna är försäkrade för . ·I är fastighetens beteckning Bö 5:10. har ett taxeringsvärde som ännu inte är slutligt fastställt för . Markens areal är och b yggnadens areal är 178 kvad- ratmeter. Byggnaden är fullvärdesförsäkrad. Inventarierna är försäkrade till ett värde motsvarande . ·I är fastighetens beteckning Udden nr 1. Taxeringsvärdet innefattar ej något mark- Den kyrkliga egendomens omfattning Uppgift om arealer har inte redovisats. byggnaden och inventarierna är 15,5 milj. kr. I är fastighetens beteckning Teologen 6 i . Markens areal är . B yggnadens areal är Försäkringsvärdet för byggnaden är 11 riernas försäkringsvärden är för maskiner och för lös egendom. åsatta taxeringsvärde har överklagats och är därför ännu ej slutligen Däri ingår stiftskansli och gamla om 1 600 Det finns en paketförsäkring för hela huset och dess Det finns en särskild upplysningsbroschyr om Stiftets hus i – 100 åring i nygammal skepnad som utg ivits av stift. är fastighetens beteckning Priorn nr 2 i . gårdens taxeringsvärde är för b yggnad och för mark. Markens areal är och b yggnadens areal . Försäkringsvärde avser fullvärde för samtliga byggnader på . Försäkringsvärdet var förut 11 milj. kr. är försäkrade för . · I är fastighetens beteckning Havssvalget nr 13. taxeringsvärde är för b yggnad och för mark. Som areal har angivits vilket torde avse bostadsytan. Byggnaden är fullvärdesförsäkrad. Inventarierna är försäkrade via kyrkofonden. 4.2.8Sammanställning av den kyrkliga jorden Tabell 4.13 Den kyrkliga jorden redovisade totalarealer och samlade taxeringsvärden Areal (ha) Taxeringsvärde (tkr) * taxeringsvärdet x 1,33 Den kyrkliga egendomens omfattning 4.3Den specialreglerade kyrkliga egendomen, lös egendom, finansförmögenheten Det finns, förutom den fasta specialreglerade egendomen som omfattades av Kammarkollegiets , också specialreglerad lös egendom . I kyrkolagen återfinns bestämmelser som reglerar en skyldighet för den kyrkliga egendomens förvaltare att fondera ersättning för kyrklig jord i prästlönefonder, församlingskyrkas fastighetsfond, domkyrkas fastighetsfond och i kyrkofonden. Fondernas avkastning skall enligt lagen användas för samma ändamål som jorden en gång varit avsedd för. Fonderna är en del av kyrkans finansförmögenhet. Kyrkans strävan är att få bästa möjliga avkastning på de fonderade medlen. Prästlönefonderna, församlingskyrkas fastighetsfonder och domkyrkas fastighetsfonder skall värdebeständigas genom en årlig avsättning till kapitalet med ett belopp som svarar mot värdeminskningen på grund av inflationen. De bestämmelser i kyrkolagen som gäller har Kammarkollegiet närmare redovisat i avsnitt 3.10.3. Medel som skall fonderas och som kommer från en prästlönefastighet benämnes prästlönefond. Pastoratens prästlönefonder skall förvaltas av respektive stifts ege ndomsnämnd och tillsammans utgöra stiftets prästlönefond. Har en förutvarande prästgård före blivit löneboställe enligt tidigare regler skall ersättningsmedel som härrör från den förutvarande prästgården vara prästlönefond i stiftet. Eftersom det således är egendomsnämderna som har förvaltar- och redovisningsansvaret för prästlönefonderna har Kammarkollegiet valt att i omfattningsdelen förlita sig på de tretton egendomsnämndernas årsredovisning av prästlönefonderna . Enhetschefen vid egendomsnämnden i stift har gjort en sammanställning av resultaten av landets egendomsnämnders bokslut per som har publicerats i nr 21/96 av . Resultaten av fondförvaltningen som redovisades däri avser resultaten efter avskrivning men före värdesäkring av fondmedlen. Efter vissa senare gjorda korrigeringar ser Kämpfes sammanställning ut som följer. 86 Den kyrkliga egendomens omfattning I tabellredovisningen nedan ingår också en sammanställning som Kämpfe gjort av prästlönefondernas marknadsvärden per . Sammanställningen av marknadsvärdena grundar sig på en enkät som Kämpfe företog . (milj. kr) ställde i sin enkät till egendomsnämnderna också frågan om hur prästlönefondsmedlen var placerade. Uppgift skulle lämnas om ·procenttalet bankmedel i fonden/fonderna ·procenttalet aktier i fonden/fonderna ·procenttalet obligationer i fonden/fonderna ·procenttalet annan placering än de ovan nämnda i fonden/fonderna. Resultatet av enkäten i placeringsdelen redovisas i följande tabell. Den kyrkliga egendomens omfattning SCB har i sin ekonomiska redogörelse 1995 också redovisat resultatet av en enkätundersökning som gjordes 1996 avseende bl.a. egendomsnämndernas förvaltning av prästlönefonderna. I en balansräkning för egendomsnämnderna (s. 38) görs följande redovisning av marknadsvärden på värdepapper. Obligationer och andra värdepapper Det är att märka att de bankmedel och andra placeringar än aktier, andelar, obligationer och andra värdepapper som ingår i fonderna inte redo- visats särskilt i SCB:s statistik. Enligt SCB:s redovisning gav egendomsnämndernas samlade präst- lönefondsförvaltning för ett resultat efter avdrag för administrativa kostnader uppgående till 80 milj. kr. 88 Den kyrkliga egendomens omfattning Ersättning för kyrklig jord skall fonderas och medlens avkastning skall användas för samma ändamål som jorden var avsedd för. Fondering görs i fastighetsfond för församlingskyrkan om medlen kommer från försam- lingskyrkas fastighet eller sådan prästgård som ses som församlingskyrkas fastighet. Fondens avkastning skall tjäna samma ändamål som den kyrkliga jorden gjort nämligen församlingskyrkans behov. Församlingskyrkas fastighetsfond förvaltas av det pastorat som församlingskyrkan tillhör. Medel ur församlingskyrkas fastighetsfond får bl.a. användas för väsentlig ombyggnad av kyrkan eller för annat arbete på kyrkan som inte är att hänföra till vanligt underhåll, för amortering av lån ur kyrkofonden och för inköp av aktier eller förlagsbevis som är inregistrerade vid en svensk börs eller andelar i värdepappersfond enligt lagen om värdepappersfonder med viss del av fondens tillgångar. I gjordes också en särskild förfrågan om försam- lingskyrkas fastighetsfond. Kammarkollegiet noterade i enkäten att kollegiet var väl medvetet om att församlingskyrkas fastighetsfond enligt nuvarande 41 kap. 25 § kyrkolagen förvaltas av pastoraten. Enligt kollegiets tidigare föreskifter skulle egendomsnämnderna, åtminstone för dåvarande löneboställen, prästlönefondsfastigheter och prästlönefonder, föra förteckningar bl.a. om köp och försäljningar av fastigheter och andelar samt redogöra för varifrån medlen hämtats. Även enligt den vid tillfället gällande förordningen om förvaltning av kyrklig jord m.m. skulle egendomsnämnderna föra förteckning över förvaltade tillgångar och kyrklig jord i stiftet. Kammarkollegiet önskade uppgift om ·marknadsvärde/börsvärde av församlingskyrkas fastighetsfond och om ·procenttalet bankmedel i fonden/fonderna ·procenttalet aktier i fonden/fonderna ·procenttalet obligationer i fonden/fonderna ·procenttalet annan placering än de ovan nämnda i fonden/fonderna. och var de enda som kunde svara på Kammarkollegiets frågor om församlingskyrkas fastighetsfond. stift svarade att marknadsvärdet för församlingskyrkas fastig- hetsfond var och att andel i bank utgjorde och andel i obligationer var . svarade att det, mot bakgrund av att det varit ett pastorat som förvaltat församlingskyrkas fastighetsfond, kunde meddelas att Den kyrkliga egendomens omfattning hade haft i församlingskyrkas fastig- hetsfond. beslutade pastoratet att ta hela fonden i anspråk för värdebeständig rationalisering och därmed fanns det inga fonderade medel kvar. med flera församlingars kyrkliga samfällighet placerade i församlingskyrkas fastighetsf ond. Hur medlen skulle placeras var inte klarlagt när enkäten besvarades. Kammarkollegiet valde, när det stod klart att inte kunnat klarlägga omfattningen av församlingskyrkas fastighetsfond, att göra en riktad undersökning av förhållandena i två stift, nämligen och . Dessa två stift valdes ut mer slumpmässigt. Kammarkollegiet tog dock hänsyn till att det i enligt uppgifter finns förhållandevis stora s kogsegendomar av församlingskyrkas fastighet. valdes ut som en motpol till eftersom beståndet församlingskyrkas fastighet i är relativt begränsat. Kollegiet uppdrog åt dessa ege ndomsnämnder att efterhöra hos sina respektive pastorat om förekomsten av församlingskyrkas fastighetsfond och innehållet i fonderna enligt det frågeformulär som tidigare hade funnits med i beträffande församlingskyrkas fastighetsfond. Förfrågan gällde förhållandena . svarade att det fanns medel placerade i församlingskyrkas fastighetsfond med sammanlagt . Fonderna fanns i , och . Fonderna bestod till av banmedel. svarade att det fanns medel placerade i församlings- kyrkas fastighetsfond med sammanlagt . av med- len var placerade i bank. SCB har i sin ekonomiska redogörelse 1995 redovisat de svar som inkommit dit på en enkätförfrågan till landets pastorat om avkastning på församlingskyrkas fastighetsfond samt marknadsvärde på fondernas värdepapper. I en tabell redovisas under rubriken ansvarsförbindelser och förvalt- ningsuppdrag 1995 (utanför kyr kokommunens balansräkning) (s. 26) följande. 90 Den kyrkliga egendomens omfattning Avkastning på församlingskyrkas fastighetsfond samt marknadsvärde för vä rdepapper Miljoner kr, därav bank Det är svårt att dra några egentliga slutsatser av de svar som Kammar- kollegiet fått på och den riktade enkäten. För domkyrkas fastighetsfond gäller samma villkor som för församlings- kyrkas fastighetsfond. Ersättning som kommer från en domkyrkas fastighet skall vara fastighetsfond för behov. Domkyrkas fastighetsfond förvaltas av den som förvaltar . Det stadgas särskilt att ersättning som kommer från i skall tillföras fastig- hetsfonden för . Anledningen till detta är att biskopshuset i har bekostats av medel. Kammarkollegiet har kontaktat varje domkyrkas förvaltare om domkyrkas fastighetsfond. Kammarkollegiet har då fått upp- gift om följande. Domkyrkas fastighetsfond finns endast i fyra stift efter det att beslutat att använda f ondens kapital till restaurering av Domkyrkoplan 2. Fondernas värde varierar stort. ·Linköpings domkyrkas fastighetsfond uppgick till . ·Strängnäs domkyrkas fastighetsfond uppgick till . ·Växjö domkyrkas fastighetsfond uppgick till . ·Lunds domkyrkas fastighetsfond uppgår till ca 25 milj. kr. En redogörelse för kyrkofondens historik har tidigare lämnats i avsnitt 3.4.3. är f ondens huvudsakliga funktion att svara för skatte- utjämning mellan pastoraten och även stiftssamfä lligheterna. Den kyrkliga egendomens omfattning Det ankommer också på fonden att bekosta kyrkliga pensioner och arbets- givaravgifter. avger en årsredovisning för kyrkofondens verksamhet. Kammarkollegiet har valt att i omfattningsdelen återge denna kyrkofondens redovisning. Den senaste årsredovisningen gäller per . Fonden bestod vid re dovisning av bankmedel, olika fordringar på bl.a. egendomsnämnderna för avkastning på förvaltningen av kyrko- fondens fastigheter, av andelar i Kammarkollegiets ränte- och aktiekon- sortium, lån för fondens ändamål och av värdet på dess fastighetstillgångar enligt följande. Tillgångar (tkr) Bank (likviditetsförvaltning) Andel i Kammarkollegiets räntekonsortium Lån för fondens ändamål 92 Den kyrkliga egendomens omfattning Skulder och eget kapital (tkr) Summa skulder och eget kapital Kammarkollegiet noterar att beräknade marknadsvärden den 31 decem- ber 1995 för andelen i Kammarkollegiets ränte konsortium är 752 664 (Tkr), andelen i aktiekonsortium är 1 801 066 (Tkr) och andelen i värdepappersfond är 17 831 (Tkr). I en kommentar till årets resultat i årsredovisningen uttalades bl.a. att verksamheten gav ett överskott på ca 54 m ilj. kr i stället för ett budgeterat underskott på 40 milj. Resultatet på intäktssidan hade ändå minskat dels på grund av att det inte gjorts några inbetalningar av särskild kyrkoavgift dels då en inskrä nkningsregel inte kunnat till- lämpas. Kostnadsökningar hade tillkommit. Det allmänna och det extra ut- jämningsbidraget hade ökat. beslöt att som bok- slutsdisposition av överskott på 53,6 m ilj. kr reservera 50 milj. kr som avsättning till pensionsåtagande och att föra 3,6 milj. kr till fond- kapitalet i ny räkning.