sou · GLB3136d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Den amerikanska erfarenheten tydde dock på att den negativa effekten på sysselsättningen varit måttlig varför den inte har tillmätts någon större betydelse. Erfarenheter från understryker behovet av inskolning och infasning, d.v.s. man bör inte hasta fram utan man bör lägga ner tid på att övertyga dem som kommer att beröras. Detta för att dels få fram ett slutresultat som omfattas av så 31 Se t.ex. SAF (1993) s. 15. många som möjligt och dels för att mildra de eventuellt negativa konsekvenserna på t.ex. sysselsättningen. Kan då arbetsvärdering vara ett framgångsrikt sätt att minska löneskillnaderna mellan kvinno- och mansjobben i och bidra till att andelen kvinnor (män) i ett jobb neutraliseras? Mitt svar är kanske. Arbetsvärdering kan aldrig ersätta den lönepolitik som bedrivits i och som gynnat kvinnors löneutveckling. Däremot bör den kunna försvara sin plats om man med arbetsvärdering vill komma åt den del av löneskillnaderna som beror på att kvinnor och män gör olika saker men för övrigt är lika produktiva. Vad gäller den amerikanska erfarenheten kan inte heller den annat än möjligen indikera riktningen. Detta beror naturligtvis på skillna- derna mellan länderna. Löneskillnaderna är exempelvis i genomsnitt betydligt mindre i än i , vilket gör att löneeffekten av arbetsvärdering sannolikt skulle bli mindre i . För det andra är den fackliga organisationsgraden betydligt högre bland svenska kvinnor än bland amerikanska, vilket rimligen måste innebära att svenska kvinnors intressen borde vara bättre tillvaratagna än vad amerikanska kvinnors är. Slutligen har den lönepolitik som förts i varit både samordnad centralt och inriktad mot jämlikhet och generell löneutjämning något som verksamt bidragit till mindre löneskillnader mellan kvinnor och män. Det är viktigt att detta inte glöms bort i den lönepolitiska debatt som förs . som intresset för arbetsvärdering är stort och växande pågår också stora förändringar inom lönepolitikens övriga områden, förändringar som kan komma att hota de landvinningar kvinnor tidigare gjort. Det är därför viktigt, sett ur kvinnors perspektiv, att det finns en helhets- syn på lönepolitiken och att den inte går förlorad. Det är åtskilliga, internationellt verksamma ekonomer och andra, som understrukit vad den svenska lönepolitiken betytt för det relativt sett mindre lönegapet mellan svenska kvinnor och män jämfört med förhållandena i andra länder. Ett citat av , kanadensisk ekonom, får illustrera denna uppfattning: Lönegapet tenderar att vara mindre i länder som har ett mer cent- raliserat förhandlingssystem och som betonar en egalitär lönepo- litik i allmänhet (ex. , och ). Det tenderar att vara störst i länder som betonar en traditionell, icke-egalitär roll för kvinnor på arbetsmarknaden (ex. ) el- ler länder som tillämpar en decentraliserad, marknadsorienterad lönebildningsmodell med förhandlingar på företagsnivå (ex. och ). De två sista länderna har dessutom en högre grad av allmän löneojämlikhet vilket förklarar en stor del 32 Gunderson (1989). Arbetsvärdering i teori och praktik av det större lönegapet mellan kvinnor och män där eftersom kvinnor oftare än män tenderar att befinna sig på den nedre delen av lönetrappan. För att avslutningsvis bli lite mer konkret vad gäller arbetsvärdering- ens möjligheter skall jag citera , amerikansk forskare i arbetsvärdering och löneskillnader. Hon sammanfattar vad forsk- ningen kommit fram till vad gäller hur arbetsvärdering bör vara utformad för att den på ett framgångsrikt sätt skall vara en metod att utjämna löneskillnader både mellan kvinnor och män och mellan kvinnojobb och mansjobb (Sorensen, 1994, s. 80). 1.Arbetsvärdering bör göras för alla befattningar i företaget och systemet bör vara ett faktorpoängsystem. 2.Poängsystemet bör vara detaljerat. Speciella ansträngningar måste göras för att säkerställa att faktorer som är relevanta för kvinnojobben kommer med. Objektiva kriterier bör användas för att värdera kraven i jobben och därför bör t.ex. kunskap (skill) mätas med år i formell utbildning, vilket också gäller den erfa- renhet man har i jobbet (on the job training). 3.Jobbens innehåll bör baseras på uppgifter från ett stort antal an- ställda som svarat på frågor med fasta eller icke-fasta svarsalter- nativ. Använder man icke-fasta svarsalternativ måste svaren vär- deras. Detta bör göras av en grupp bestående av minst fem per- soner med olika bakgrund och individkaraktäristika. Var och en gör en självständig värdering, varefter en genomsnittspoäng be- räknas för respektive befattning. Värderarna bör i idealfallet inte känna till de faktiska lönerna. 4.Vikter bör bestämmas genom att använda en ansats som bygger på multipel regressionsanalys där lönen i befattningen skattas som en funktion av poäng och könsfördelning i befattningen. 5.En politik där olika jobb skall jämföras bör syfta till att eliminera den negativa löneeffekten som associeras med sysselsättning i jobb som kvinnor dominerar. Med andra ord, en sådan politik bör betala kvinnojobb lika med mansjobb om de bedömts vara jäm- förbara och av lika värde i enlighet med den värdering som gjorts. 33 Gunderson (1994) s. 13 (fritt översatt) . , E.R. (1997), Fem mål för värdiga löner. Om fem lönediskrimineringsmål i Arbetsdomstolen. (1974), Occupational Segregation, Wages and Profits when Employers Discriminate by Sex or Race, , 1 (2/3), April/, 103-10. (1922), Equal Pay to Men and Women for Equal Work, , Vol 32. & , R.S (1987), Comparable-Worth Wage Adjustments and Female Employment in the State and Local Sector, mics, Vol 5, No 1. & , R.S. (1991), Modern Labor Economics. , 4 uppl., . (1991), Systematisk arbetsvärdering. Ett lönesättningsinstrument i närbild . Studies in Sociology No 100. Filer, R.F. (1989), Occupational Segregation, Compensating Differentials and Comparable Worth. I , , , H. & O'Farell B. (red.) : Empirical Inquiries. Gunderson, M. (1989),Implementation of Comparable Worth in , Vol 45, , s. 209–222. Gunderson, M. (1994), Comparable Worth and Gender Discrimination: An Harriman, A. (1992) LO, arbetsvärdering och jämställdhet i Lön efter fortjeneste – et spörgsmål om vurdering? Nordiska vid Nordiska Minister- rådet, , Nord 1992:10. , , , , , I., & Ringlöw R-M. (1993) Arbetsvärdering en metod att utjämna löneskillnader mellan kvinnor och män? Rapport från ett gemensamt ALVA-projekt vid , och . , G. och , G. (1986), Estimates of the Direct Effects of Comparable Worth Policy. , Vol 76, No 5. & Person, I. (1990), Hushållsproduktion, marknadsproduktion och jämställdhet i Kvinnors roll i ekonomin, Bilaga 23 till LU90. Killingworth, M. (1990), The Economics of Comparable Worth. WE , Kalamazoo, . Lommerud, K.E. (1997), Lönebildning, löneskillnader och kvinnolöner i Å. (red.) Lönepolitik och kvinnors löner. (1993), Ju fler kvinnor desto lägre lön? En test av crowdinghypotesen. Economic Studies 1993:323. (1996a), Arbetsvärdering i akademin. Hur lönestrukturen kan påverkas i ett företag som arbetsvärderat. Economic Studies 1996:401. (1996b), Can Womens Wages? Economic Studies 1996:416. (1997), Women and Wages. The Effects of Crowding. (Under publ. i Economic Studies.) Arbetsvärdering i teori och praktik Orazem, P.F. & , J.P., (1989),Comparable Worth and the Structure of Earnings: The case. I , , , H. & O'Farell, B. (red.) : Empirical Inquiries. Orazem, P.F. & , J.P., (1990), The Implementation Process of Comparable Worth: Winners and Losers, , Feb., sid 134-152. Sorensen, E. (1990),The Crowding Hypothesis and Comparable Worth. , Vol 25, No 1. Sorensen, E. (1994), Comparable Worth. Is It a Worthy Policy? Gifta män tjänar mer än ogifta män. Även om man jämför män som är lika gamla, har lika lång utbildning och arbetslivserfarenhet så finns en del av denna löneskillnad, även kallad äktenskapspremie , kvar. I uppgick äktenskapspremien till vilket motsvarar vad ytterligare utbildning gav i löneökning (, 1997). I är äktenskapspremien ännu större. Amerikanska gifta män har mellan lön än ogifta män, storleken beror bland annat på vilka jämförelser som görs (Korenman och Neumark, 1991). Även i flertalet västeuropeiska länder har en äktenskapspremie konstaterats (Schoeni, 1995). Studier kring kvinnors äktenskapspremie ger inte en lika entydig bild. I vissa studier konstateras att kvinnor har en äktenskapspremie (Korenmann och Neumark, 1992a), medan det i andra studier konstateras att de inte har någon (, 1979; Dolton och Makepeace, 1987; Korenman och Neumark, 1992b). Någon svensk studie om kvinnors äkten- skapspremie finns inte gjord. Den manliga äktenskapspremien är ett mycket robust empiriskt resultat. Nästan oavsett vilken statistisk metod och vilket datamaterial man använder erhålls resultatet att gifta män tjänar mer än ogifta män. Trots detta råder ingen enighet kring vad som kan förklara detta fenomen. Traditionella löneteorier förutspår inte heller äktenskaps- premien. Fyra typer av förklaringar till äktenskapspremien har framförts inom den nationalekonomiska forskningen. Detta kapitel syftar till att översiktligt beskriva dessa hypoteser samt redovisa det empiriska stöd som respektive hypotes får. Speciell tonvikt läggs vid svenska resultat. Två av hypoteserna, som också är de mest diskute- rade, bygger på att gifta män är mer pr oduktiva än ogifta män. Enligt den ena av dessa hypoteser gifter sig män med hög produktivitet oftare än andra män. Enligt den andra hypotesen blir män mer produktiva genom att gifta sig. arbetsuppgifter mellan sig på produktiva i för vär vsarbete. den tredje hypotesen bryr arbetsgivaren om hur stor försör jningsbörda en person har. har vanligtvis en större försör därför gifta män hö gre lön än hypotesen bygger på att gifta och ogifta mä n har olika preferenser fö r familjeliv och att det är män so m tycker om familjeliv som gifter sig. Eftersom barn är kostsamma godtar gifta män arbeten med sä mre arbetsmiljö och erhåller i gengäld en högre lön. Kunskaper om ä ktenskapspremiens orsaker kan ö ka vå r förståelse om tre viktiga frå gor. Den första frå gan är hur löner bestä ms. Den andra frå gan är vilka konsekvenser har arbetsdelning inom familjen och vilka incitament finns till arbetsdelning. För det tred je kan studier kring ä ktenskapspremien ö ka förståelse n fö r lönes killnaden mellan män och kvinnor: männens ä ktenskapspremie utgö r nästa n en tredje- del av lönes killnaden mellan män och kvinnor i (Neumark, 1988). 9.2Hur stor är äktenskapspremien för män i ? De svenska resultat som redovisas i detta kapitel är hä mtade från min forskning kring svenska män s ä ktenskapspremie (, 1997). Jag har utnyttjat data från Le vnadsnivåundersö kningarna, LNU (och g, 1987). I LNU finns bland annat detaljerad information om löner, utbildnin g, arbetslivserfarenhet, arbetsmiljö, hushållsarbet e och civilstånd för ett representati vt urval av befolkning i ålder n 15–för åren 1968, 1974, 1981 och 1991. För gifta och sambor har ä ven vissa uppgifter om maken/makan samlats in. Jag har valt att studera män i åldern 18–so m har ett arbete. I tabell 9.1 anges medelvärden på de variabler som jag använt. Av utrymmesskäl ut gör i denna tabell män so m är sa mbor och gifta en grupp. Ensamstående män är män so m vid intervjutillfälle t varken är gifta eller sambor men däremot kan de vara änklingar eller skilda. Av tabellen framgår att gifta och sambor hade i genomsnitt hö gre timlön än ensa mstående män 1968. Denna lönes killnad faller till 1974 och ligger sedan mer eller mindre kvar på den nivån . Tabell 9.1 Medelvärden för gifta och sambor(g/s) respektive ensam- stående (e) män i åldern . Endast män som är a n- ställda ingår i urvalen. Standardfel anges i parentes. (6,20) (4,55) (7,63) (5,38) (15,23) (10,62) (34,34) (23,48) ln(timlön) (0,37) (0,45) (0,30) (0,33) (0,29) (0,28) (0,31) (0,28) Utbildning (år) Fysiskt krävande jobb (%) Mentalt krävande jobb (%) Stressigt jobb (%) Monotont jobb (%) Tunga lyft (%) Hemmafru (%) (% av gifta och sambor) % gifta och sambor Källa: Egna beräkningar från Levnadsnivåundersökningarna. Variabeln hemmafru anger huruvida mannens maka/sambo arbetar heltid i hemmet. 1968 visar denna variabel huruvida hustrun/sambon arbetade i hemmet 1967. Av tabellen framgår att andelen gifta och sambor med en hemmafru minskar betydligt , från 1991. Det är mycket få sambor som har en hemmafru. Vidare, andelen män som lever i ett förhållande är mer eller mindre . I gruppen gifta och sambor ökar andelen män som är sambor, från 1991 och följaktligen minskar andelen män som är gifta. Dummyvariablerna fysiskt krävande , mentalt krävande , stressigt och monotont arbete antar värdet ett om intervjupersonen anger att han har ett sådant arbete och är noll annars. Variabeln tunga lyft anger om personen måste lyfta en gång . Av tabell 9.1 framgår att gifta och sambor skiljer sig åt i fler avseenden än vad gäller timlön, exempelvis är gifta män och sambor äldre, de har längre arbetslivserfarenhet och har fler barn än ensamstående män. För att ta hänsyn till sådana skillnader har jag i tabell 9.2 skattat äktenskaps- och sambopremien med hjälp av regressionsanalys. Det innebär att jag, för vart och ett av åren, undersöker hur stor äktenskaps- och sambopremien är för män som är lika gamla, har lika lång utbildning och arbetslivserfarenhet, har lika många barn och som arbetar i samma typ av arbetsmiljö. Antal barn avser här antalet hemmavarande barn . Eftersom barn och civilstånd är korrelerade, det vill säga om en man är gift eller sambo så är sannolikheten väsentligt större att han har barn, så skulle det kunna vara så att äktenskapspremien egentligen avspeglar ett samband mellan lön och antal barn. Genom att jämföra män med lika många barn tas en sådan effekt på äktenskaps- och sambopremien bort. I min studie finner jag ingen effekt av antal barn på mäns löner (, 1997). Tabell 9.2 Skattningar av äktenskaps- och sambopremien med tvärsnitts- data. Jämförelsegruppen är ensamstående män. (0,021) (0,020) (0,019) (0,020) (0,049) (0,024) (0,020) (0,020) Anm. Kontrollvariabler är: ålder, ålder i kvadrat, utbildning (antal år) och arbetslivserfarenhet (antal år), arbetslivserfarenhet i kvadrat, dummyvariabler för arbetsmiljön och antal barn. Standardfel anges inom parentes. Resultaten i tabell 9.2 visar att när vi jämför män med liknande bakgrund är löneskillnaderna på grund av civilstånd inte lika stora som i tabell 9.1. 1968 tjänade en gift man mer och en sambo tjänade mer än motsvarande ensamstående man. 1 1991 har äktenskapspremien fallit till . Sambopremien uppgår men är inte signifikant skild från noll. Äktenskapspremien har alltså sjunkit med . Även sambopremien har sjunkit mycket . Ur ett internationellt perspektiv är den svenska äktenskapspremien låg. Korenman och Neumark (1991) finner att äktenskapspremien var i . Blackburn och Korenman (1994) och (1997) finner att även den ameri- kanska äktenskapspremien har minskat . I tjänar en gift man mer än en man som aldrig varit gift (Schoeni, 1995). I samma studie konstateras att den norska äktenskapspremien uppgår till . Däremot är den finländska 1 Löneskillnaden i procent mellan gifta och ogifta män erhålls genom att beräkna e0.156, där e betecknar den naturliga exponentialfunktionen. äktenskapspremien i nivå med den svenska (, 1994). Dessa resultat är dock inte helt jämförbara eftersom studierna skiljer sig åt, bland annat med avseende på vilka variabler man använder. Det finns få internationella studier om sambopremien, men (1991) visar att amerikanska män som är sambor har ungefär hälften så stor premie som de som är gifta . Den svenska sambopremien är högre och utgör knappt två tredjedelar av äkten- skapspremien 1991. och var premierna till och med lika stora. Den höga sambopremien kan möjligen återspegla att denna samlevnadsform är vanlig och etablerad. var i av föräldrarna till alla nyfödda barn sambor enligt SCB (1994). Om äktenskap och samboförhållanden uppfattas som lik- värdiga ur parets synvinkel kan det förklara varför sambopremien är nästan lika stor som äktenskapspremien. Trots att vi i tabell 9.2 jämför män som till synes är lika kvarstår alltså en beaktansvärd äktenskapspremie. Vad kan förklara denna? 9.3Är högproduktiva män mer attraktiva makar? Denna hypotes utgår från att män är olika produktiva och att det är män med hög produktivitet som gifter sig eller blir sambor, (, 1991). Vissa män kan ha egenskaper som både arbetsgivare och kvinnor värderar högt. Dessa män kommer därför att dels gifta sig i större utsträckning, dels ha större chans till hög lön än de män som saknar dessa egenskaper. Om egenskaperna är svåra att observera för en forskare kommer de att dyka upp som en äktenskapspremie vid beräkningarna, även om det inte är äktenskapet i sig som gjort de gifta männen mer produktiva. 3, 4 De skulle ju enligt denna hypotes vara lika produktiva även utan giftermål. 2Samboförhållandet och äktenskapet är inte lika i legal mening. Gifta personer sambeskattas på inkomster av kapital, de ärver varandra och har gemensam vårdnad om barnen. Sambor sambeskattas inte och de ärver inte heller varandra. Modern får automatiskt ensam vårdnad om parets barn. Även skilsmässolagstiftningen skiljer sig åt mellan dessa samlevnadsformer. 3Möjligtvis kan stabilitet och flit vara exempel på sådana egenskaper. Ett annat exempel ges i en studie av Hamermech och Biddle (1994) som visar att personer som av intervjuaren bedöms ha ett tilltalande utseende har högre lön än andra personer. Om personer med tilltalande utseende också har lättare att finna någon att gifta sig med kommer en äktenskapspremie att uppstå. 4Det kan också vara så att män med hög lön har högre chanser att bli och förbli gifta. I detta fall är det den höga lönen som direkt påverkar ökar chanserna till äktenskap och inte en tredje ej uppmätt egenskap. Denna direkta relation mellan lön och äktenskap har diskuteras av , och (1977). De finner ett visst empiriskt stöd för denna hypotes. LNU är en så kallad paneldatabas. Det betyder att vissa personer har intervjuats vid fler än ett tillfälle och det är därför möjligt att se hur lön, civilstånd och andra egenskaper ändrats mellan två intervju- tillfällen. Genom att studera hur lönen utvecklats för en person mellan två intervjutidpunkter kan man eliminera effekten av ej uppmätt produktivitet på äktenskapspremien. Ett viktigt antagande är dock att dessa dolda egenskaper inte ändras över tiden. I princip undersöks om lönen ändras extra mycket för de personer som gifter sig mellan två intervjutillfällen. 5 Om män som gifter sig får en högre löneökning än andra män är det mer rimligt att tro att äktenskapspre- mien återspeglar en effekt av äktenskapet. I tabell 9.3 redovisas resultaten från denna analys. Eftersom jag intresserar mig för vad som förklarar förändringen i lön utnyttjar jag observationer i taget. I till exempel urvalet 68–74 finns de män som var 1968 och som var anställda både 1968 och 1974. De två andra urvalen är konstruerade på samma sätt. Tabellen läses på följande sätt. Första raden i urval 68–74 , anger skattningarna på äktenskapspremien 1968 respektive 1974. Andra raden i urval 68–74 anger skattningarna på sambopremien. Av tabell 9.3 framgår att gifta män tjänade mer och sambor (se fotnot 1 för procentberäkning) mer än ensamstående män . Dessa resultat är signifikanta (statis- tiskt säkerställda). Trots att effekter av ej uppmätta egenskaper eliminerats visar resultaten att gifta män och sambor tjänar mer än ogifta män. Det betyder att äktenskapspremien inte till fullo kan förklaras av att högproduktiva män gifter sig i större utsträckning än andra män. Istället pekar resultaten mot att män blir mer produktiva genom att gifta sig eller bli sambo. I urvalet 74–81 är endast äktenskapspremien 1974 signifikant och positiv. I detta urval tycks sambopremien vara negativ 1981, men koefficienten är inte signifikant skild från noll. Slutligen, i urvalet 81–91 förklarar ej uppmätta egenskaper hela äktenskapspremien och sambopremien, ingen av koefficienterna är signifikant skild från noll. Någon effekt av äktenskap på mäns löner går inte att spåra dessa år. Återigen kan vi konstatera att äktenskapspremien och sambopre- mien faller över undersökningsperioden. Äktenskapspremien minskar från 1968 till 1981 och 1991 då den inte heller är signifikant skild från noll. Likaså har sambopremien minskat . 5 I analysen tillåter jag att koefficienterna för civilståndsvariablerna ändras över tiden. Se (1997) för mer detaljerad beskrivning av den metod som utnyttjas för de resultat som beskrivs här. Tabell 9.3 Skattningar av äktenskaps- och sambopremien med hjälp av longitudinella data. Beroende variabel i urvalet 68–74 är (logaritmerad timlön 74)–(logaritmerad timlön 68). Den beroende variabeln är konstruerad på motsvarande sätt för de resterande två urvalen. Urval 68–74, n =1 128 (0,027) (0,030) (0,055) (0,036) Urval 74–81, n = 1 136 (0,027) (0,027) –0,048 (0,028) (0,030) Urval 81–91, n = 972 (0,027) (0,027) –0,010 (0,027) (0,031) Anm. Kontrollvariabler är förändring i: utbildning (antal år), arbetslivserfarenhet (antal år), arbetslivserfa- renhet i kvadrat, arbetsmiljö respektive antal barn. Standardfel anges inom parentes. I amerikanska studier finner man att äktenskapspremien kvarstår när effekten av ej uppmätta egenskaper rensas bort. Exempelvis finner Korenman och Neumark (1991) och även (1991) att den amerikanska äktenskapspremien reduceras med drygt hälften när hänsyn tas till ej uppmätta egenskaper. Slutsatsen av analysen i detta avsnitt är att det är män med hög, för forskaren dold, produktivitet som gifter sig eller blir sambor. I synnerhet är denna förklaring viktig i slutet av den undersökta tjugoårs perioden. Däremot tycks både äktenskap och samboförhål- lande ha effekt på mäns löner i början av perioden eftersom positiva och signifikanta då kvarstår. Detta resultat leder oss till nästa fråga: Gjorde äktenskapet män mer produktiva dessa år? 9.4Gör äktenskapet män mer produktiva? På vilket sätt kan män bli mer produktiva på grund av att de gifter sig? (1991) föreslår att det kan vara lönsamt om en av makarna koncentrerar sig på förvärvsarbete och investerar i human- kapital (kunskap) som ökar produktiviteten i förvärvsarbete medan den andra specialiserar sig på hushållsarbete och investerar i humankapital som ökar produktiviteten i hushållsarbete. Av orsaker som ej förklaras av teorin är det vanligtvis mannen som specialiserar sig på förvärvsarbete och kvinnan som specialiserar sig på hushålls- arbete.6 Den första implikationen av hypotes är att eftersom ensamstående personer inte kan specialisera sig kan vi förvänta oss att gifta män tjänar mer än ensamstående män. Redan i förra avsnittet konstaterades att det tycks finnas en effekt av äktenskap och samboförhållanden, åtminstone . Detta resultat är i linje med hypotes. Å andra sidan behöver ju inte denna effekt nödvändigtvis reflekte- ra specialisering. Det kan ju vara så att makar uppmuntrar varandra på ett sådant sätt att män blir mer produktiva i förvärvsarbete. Det vore därför önskvärt att försöka mäta graden av specialisering mer direkt. Är det så att ju mer makarna specialiserar sig på olika arbetsuppgifter, desto mer produktiv blir mannen i förvärvsarbete? För att explicit undersöka om specialisering mellan makar har betydelse för mannens lön har jag i tabell 9.4 skattat en ekvation där jag inkluderat en dummyvariabel för de män som har en hemmafru. 7,8 Dessa skattningar baseras sig på samma urval som rapporteras i tabell 9.3. Liksom i skattningarna i tabell 9.3 har jag här eliminerat 6Becker argumenterar för att kvinnor kan ha (komparativa) fördelar i hushållsarbete på grund av biologiska skillnader mellan män och kvinnor. Det betyder inte att män är mer produktiva än kvinnor i förvärvsarbete. Om män och kvinnor är lika produktiva i förvärvsarbete men kvinnor är mer produktiva i hushållsarbete kan det vara lönsamt för makarna att dela på arbetsuppgifterna på ett traditionellt vis.