sou · GLB3157d1 · 1998-01-01 00:00:00 — 4ILL STATSR¥DET 9LVA *OHANSSON Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet att tillsätta en kommitté med uppdrag att lämna förslag till ett nytt måldokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – (dir.1996:61). Direktiven bifogas betänkandet, se Kommittén antog namnet"ARNOMSORG OCH SKOLAKOMMITT©N, "/3+. Till att leda arbetet utsågs generaldirektören för . . Som ledamöter har förordnats överdirektör , och biträdande professor , i . Sekreterare och biträdande sekreterare har varit programchefen för barnomsorg i och fritidspedagog . Experterna , och har anlitats. En facklig referensgrupp har informerats om kommitténs arbete. Vidare har kommittén hört forskare och yrkesverksamma om synpunkter och erfarenheter med anledning av uppdraget. Ansvarig för produktionen för heloriginal har varit var Kommittén överlämnade sitt betänkande 6¤XA I L¤RANDE &¶RSLAG TILL L¤ROPLAN F¶R BARN OCH UNGA ¥ (SOU 1997:21) till statsrådet som kommittén arbe- tade med förslag till nytt måldokument, utarbetade en arbetsgrupp inom ett förslag till förändring av skollagen 3AM VERKAN F¶R UTVECKLING OM F¶RSKOLAN SKOLAN OCH SKOLBARNSOMSORGEN (DS 1997:10), där tillämpliga delar av bestämmelserna i socialtjänst- lagen om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt förskole- klassen har förts in i skollagen. Förslaget behandlas i propositionen &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA (1997/98:6) som överlämnades till den 18 sep- Förslaget föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade i tilläggsdirektiv (dir. 1997:30) att ge Barnomsorg- och skolakommittén fortsatt uppdrag. Uppdraget är att dels utarbeta förslag till måldokument även för den pedagogiska verksamheten i förskolan, dels göra en översyn av skolla- gen utifrån de krav som integrationen av förskola, skola och skol- barnsomsorg ställer och utifrån förslagen till nya måldokument för verksamheterna. Tilläggsdirektiven bifogas betänkandet, se bilaga 2. I och med att Barnomsorg- och skolakommittén fick tilläggs- direktiv har antalet deltagare utökats i kommittén med professor , i , förskollärare , , professor , samt utbildningschef , . Som sakkunniga har medverkat chefsjuristen vid , berg kansliråden och , Utbildningsdeparte- mentet, och som experter departementssekreterarna , sektionschefen , Kommunför- bundet samt departementssekreteraren , Finansdeparte- mentet, vilken senare ersattes av departementssekreteraren , . Till sekretariatet har anställts som biträdande sekreterare avdel- ningsdirektören och undervisningsrådet . En parlamentarisk referensgrupp har även följt utredningsarbetet. Likaså har den fackliga referensgruppen infomerats om arbetet med detta betänkande, se bilaga 3. Som experter har kommittén anlitat bitr professor em , docent , , lektor , , lektor , , vice stads- jurist , professor samt psykolog . Ansvarig för heloriginal har varit kommittéassistent Kommittén har också haft samråd med 3KOLKOMMITT©N ,¤S OCH SKRIVKOMMITT©N 5TREDNINGEN OM FUNKTIONSHINDRADE ELEVER I SKOLAN +OMMITT©N F¶R F¶R¤LDRAUTBILDNING SAMT KOMMITT©N F¶R 'YMNASIESKO 5LF 0 ,UNDGREN "ENGT %RIK !NDERSSON )NGRID 0RAMLING 3AMUELSSON )NG "RITT - %VA "RITT –STBLOM )"!+'25.$ /#( -/4)6 &¶RSKOLAN OCH F¶RSKOLEPEDAGOGIKENS FRAMV¤XT Förskola för alla barn Pedagogiskt program för förskolan Privatisering, decentralisering och rationalisering Integration förskola – skola – skolbarnsomsorg 2.3Det pedagogiska arbetet och den pedagogiska Ett gemensamt pedagogiskt synsätt Flickor och pojkar i förskolan 3.4Förskolan i det mångkulturella samhället – likhet – – möjlighet – olikhet Barn med behov av särskilt stöd "EST¤MMELSER OM F¶RSKOLEVERKSAMHETEN &–23,!' ,¤ROPLAN F¶R F¶RSKOLAN Vad är en läroplan Läroplan för förskolan – kommitténs överväganden Förslag till läroplan för förskolan Planering, genomförande, utveckling Samverkan med andra skolformer Förskolechefens/Rektors ansvar –VERSYN AV SKOLLAGEN 6.6Ändring av definitioner inom förskoleverksamheten 3AMMANFATTNING AV KOMMITT©NS F¶RSLAG SAMT 7.3Översyn av definitionerna inom Förskolan barnen och framtiden Reservationer och särskilda yttranden "ILAGA Kommittédirektiv tilläggsdirektiv Växa i lärande. Förslag till läroplan för barn och unga . I regeringsförklaringen fastslogs att förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen skall integreras för att förbättra första viktiga år. Ett första steg i detta integrationsarbete var att ta fram ett samlat måldokument för den del av förskolan som rör sexåringarna, den obligatoriska skolan och skolbarnsomsorgen. överlämnade Barnomsorg- och skolakommittén betänkandet 6¤XA I L¤RANDE &¶RSLAG TILL L¤ROPLAN F¶R BARN OCH UNGA ¥R 1 I direktiven2 Läroplanens grundläggande principer och utformning bör bestå. När mål- dokumentet utformas bör kommittén ta hänsyn till att det är obligatoriskt för barn att gå i skolan medan det är frivilligt att delta i barnomsorgens verksamhet. Barns tidiga lärande som en del av det livslång lärandet samt för- skolans, skolans och fritidshemmmens viktiga uppgifter att skapa lik- värdiga livsvillkor för barns lärande framhålls i direktiven. En utgångs- punkt för att ta fram det samlade måldokumentet var att arbetet i de samlade verksamheterna alltmer bedrivs i arbetslag med skilda personalkategorier som kompletterar varandra. I betänkandet görs en genomgång och jämförelse mellan barnom- sorgens och skolans utveckling och styrfunktioner. Kommittén konsta- terar att det finns avgörande skillnader i utformandet av styrningen i fråga om förskolans pedagogiska program och skolans läroplan. Några av de senaste årens utvärderingar av samverkan mellan för- skola-skola-skolbarnsomsorg redovisas, liksom en kortare interna- tionell utblick över hur barnomsorgen utformats i och Ett av utredningens huvudtema är 4V¥ TRADITIONER EN SKOLA Utgångspunkten för resonemangen är att barnomsorgen och skolan har en gemensamma värdegrund men att det ändå finns tydliga skillnader i 1 SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE &¶RSLAG TILL L¤ROPLAN F¶R BARN OCH UNGA ¥R 2 Kommittédirektiv1996:61: 0EDAGOGISK VERKSAMHET F¶R BARN OCH UNGDOM 8 )NLEDNING SOU 1997:157 synen på barnet. Barnomsorgen värnar om helhetssynen på barnet och tonvikten läggs vid hela barnet. Integration och kontinuitet löper som en röd tråd genom verksamheten. Det handlar om omsorg om HELA barnet, dagen för alla barn i förskolan på lika villkor i en jämn kvalitet över HELA landet. Även i skolan finns ett ansvar för hela barnet och en strävan mot social fostran och utveckling. Barncentreringen har dock yttrat sig på ett annat sätt i skolan. Verksamheten i skolan handlar i grunden om återskapande av den rådande kulturen och den kunskap som samtiden anser vara väsentligt. Framtidsinriktningen är således tydligare i skolans verksamhet. Skolan är ämnescentrerad. Skolämnenas innehåll har till stor del be- stämts av andra än barnen och de unga, medan barnen i förskolan har större möjlighet att själva välja innehåll och uttrycksformer. Kommittén betonar att den pågående integrationen och samverkan mellan förskola och skola handlar om ett möte mellan två olika tradi- tioner och kulturer. Ett samspel som i sig inrymmer många svårigheter. För att få till en utveckling genom samarbete måste förändringsarbetet ta sin utgångspunkt i en gemensam syn på barnet, på kunskap och på lärande. Ett gemensamt måldokument som ligger till grund för den pedagogiska verksamheten är ett första steg i ett sådant utvecklings- arbete. Men det är inte tillräckligt. Därtill behövs ett levande samtal kring grundläggande centrala begrepp för verksamheten. I kapitlet De CENTRALA BEGREPPEN behandlas bildning, kunskap, lärande och undervisning vilka ger grunden till förslaget till läroplan. I detta kapitel förs även en diskussion om skolans uppdrag. Skolan kom till i ett kunskapsfattigt samhälle. Dagens samhälle är informations- och kunskapsrikt. Skolan har allt större ansvar för barns uppväxttid vilket kräver mycket av samarbete med föräldrarna. Kost- naderna för det offentliga skolväsendet har vuxit och behöver ständigt omprövas. Detta innebär sammantaget, menar kommittén, nya krav på det offentliga utbildningsväsendet. En sådan omdaning och utveckling av nya former, metoder, arbetssätt och nya vägar för att bruka och använda kunskap, pågår. Läroplansförslaget innebär bl a en vidgad syn på undervisning mot ett pedagogiskt förhållningssätt i syfte att nå ett aktivt lärande. En så- dan vidgning av begreppet undervisning kommer att kräva ett utnytt- jande av olika kompetenser i skolan. Detta innebär i sin tur att arbetet formas i arbetslag som arbetar mot gemensamma mål och har en ge- mensam praktik. Hur väl målen nås måste följas och därmed också om- prövas. Det handlar om att äga målen i bemärkelsen att ha ett inflytan- de över hur de formas och konkretiseras. Processen kan beskrivas som en deltagande målstyrning. Kommittén ser också därför arbetslags- modellen som en viktig förutsättning för utveckling. Kommittén föreslår att läroplanen skall gälla för den pedagogiska verksamheten för barn och unga . Samverkan för utveckling. Om förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen Parallellt med Barnomsorg- och skolakommitténs utredning har en ar- betsgrupp inom lagt fram betänkandet 3AM VERKAN F¶R UTVECKLING3. I betänkandet föreslås att bestämmelserna i so- cialtjänstlagen (1980:620) om förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg – med undantag för bestämmelserna i 15 § om förskola för sex- åringar – så gott som oförändrade förts in i skollagen (1985:1100). Arbetsgruppen föreslår vidare att förskolan för sexåringar, skall utgöra en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ung- dom och att bestämmelserna om detta förs in i ett nytt kapitel i skolla- gen. I syfte att underlätta den eftersträvade integrationen föreslås vida- re att förskollärare och fritidspedagoger skall få undervisa i skolan. Förskoleklasser och andra skollagsfrågor I regeringens proposition &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR (1997/98:6) föreslås att bestämmelserna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i socialtjänstlagen (1980:620) inarbetas i ett nytt kapitel, 2 a kap. Skollagen (1985:1100). Den sexårsverksamhet som bedrivs inom ramen för förskolan, enligt 15§ socialtjänstlagen, skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Skolformen skall benämnas F¶RSKOLEKLASS Möjligheten att dela upp verksamheten (den s.k. glesbygdsmodellen) tas bort. Bestämmelserna om förskoleklass skall återfinnas i ett nytt kapitel, 2 b kap., i skollagen. En kommun skall – på begäran av barnets vårdnadshavare – kunna besluta att skjuta upp skolplikten till den hösttermin det år barnet fyller , om det finns särskilda skäl (uppskjuten skolplikt). I propositionen föreslås vidare att förskollärare och fritidspedagoger får undervisa i det offentliga skolväsendet. Även för dessa yrkeskatego- 3 Ds 1997:10: 3AMVERKAN F¶R UTVECKLING /M F¶RSKOLAN SKOLAN OCH SKOLBARNSOM reier skall det krävas att de har utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Förskoleklassen skall omfattas av samma sekretess som och motsvarande skolformer. Detsamma skall i huvudsak gälla beträf- fande skolbarnsomsorgen. För förskoleverksamhet skall sekretess gälla för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den som uppgifterna rör eller någon honom närstående lider men. Propositionen innehåller även förslag om att kommunerna skall ha hand om tillståndsgivningen för enskild förskola, förskoleklass, inte- grerad skolbarnsomsorg eller fritidshem. I propositionen föreslås bl.a. skärpningar och förtydligande av skollagen som stöd för det lokala arbetet mot mobbning. Ändringarna föreslås träda i kraft . De kommuner som före ikraftträdandet har tillämpat den s.k. glesbygdsmodellen före- slås få möjlighet att till och med dela upp utbild- ningen i förskoleklass . Barnomsorg- och skolakommitténs tilläggsdirektiv. Regeringen beslutade ge tilläggsdirektiv till Barnomsorg- och skolakommittén. Det nya utredningsuppdraget om- fattar dels att utarbeta ett förslag till måldokument för den pedagogiska verksamheten i förskolan, dels att göra en översyn av skollagen. I direktiven anförs att förskolan omfattar en allt större andel av alla barn och spelar en viktig roll för deras utveckling och lärande. Försko- lans principer och värderingar när det gäller den pedagogiska verksam- heten skall fortsatt utgöra utgångspunkten vid utformandet av mål- dokumentet. Lekens betydelse för barns sätt att tillägna sig kunskaper och erfarenheter och den tidiga språkutvecklingens centrala betydelse för barns senare läs- och skrivutveckling poängteras i direktiven. Lika- så framhålls att omvårdnad och omsorg ingår i förskolepedagogiken med utgångspunkten att inlärning och utveckling ständigt sker – inte bara, eller ens huvudsakligen – i arrangerade inlärningssituationer. Förankringen i närmiljön med anknytning till barns egna erfarenheter och det temainriktade arbetssättet samt föräldrasamarbetet framhålls i direktiven, liksom förskolans betydelse för frågor om demokrati och empati. Det sägs vidare att måldokumentet bör kunna vara vägledande för andra verksamheter än förskolan, t.ex. familjedaghemmen, den öppna förskolan och barn på sjukhus. I syfte att stärka förskolans pedagogiska roll bör måldokumentets struktur och innehåll underlätta planeringen och göra verksamheten mer tillgänglig för uppföljning och utvärdering av mål. Kommittén skall även överväga måldokumentets formella sta- tus. Integrationen förskola, skola och skolbarnsomsorg samt nya mål- dokument för verksamheterna får konsekvenser för lagstiftningen. Socialtjänstlagen och skollagen är två skilda lagkomplex som vuxit fram utifrån delvis olika traditioner och synsätt. Kommittén har därför fått i uppdrag att även göra en mer övergripande översyn av skollagen med utgångspunkt i vad som anses vara bäst från den lokala bedöm- ningen och för att underlätta kommunernas utvecklingsarbete inom barnomsorg och skola. Begrepp som undervisning och skola/skolform skall analyseras. Vidare skall kommittén överväga om det finns skäl att ändra defini- tionerna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Likaså skall utredas om det finns skäl att precisera rektors ansvar för barn i förskolan på liknande sätt som inom det obligatoriska skolväsendet. Kommittén skall även överväga vilken roll skolplanerna skall ha för förskolan. Eventuella organisatoriska konsekvenser av kommitténs för- slag skall analyseras. Kommittén skall beakta de förslag som presente- ras i betänkandet Samverkan för utbildning (DS 1997:10) Uppdraget skall redovisas . Se bilaga 2. Kommittén har haft nio sammanträden. Tre sammanträden har genom- förts med den parlamentariska gruppen (samtliga riksdagspartier), fyra sammanträden har genomförts med den fackliga referensgruppen (, , , , , TCO), samt sju sammanträden med experterna. Se bilaga 3. Vidare har sekretariatet hört forskare, praktiker och experter i form av intervjuer, samtal och texter. Ett heldagsseminarium om forskning kring förskolpedagogik och förskolans mål har hållits vid . Deltagare var praktiker, experter och forskare. Betänkandet är indelat i två delar. Del ett inleds med en historisk bak- grund av &¶RSKOLAN OCH F¶RSKOLEPEDAGOGIKENS FRAMV¤XT med bl.a. en jämförelse mellan förskolans och skolans pedagogiska utveckling samt förskolans framväxt och utveckling inom den social- och familjepoli- tiska traditionen. Det centrala kapitlet !TT ER¶VRA OMV¤RLDEN utgår från barnet och den nödvändiga leken för barns växande och lärande. Vi tar också här upp den tidiga språkutvecklingen i tal, skrift och läsning. Lä- randet behandlas även i detta kapitel som avslutas med en diskussion om ett gemensamt pedagogiskt förhållningssätt. Kapitel tre 6IKTIGA ASPEKTER SOM lyfter fram särskilda motivtexter till läroplansförslaget. Dessa är Föräldra- samarbete och inflytande, Flickor och pojkar i förskolan, Miljöarbete i förskolan, Förskolan i det mångkulturella samhället-likhet-olikhet- möjlighet, Barn och kultur, Barn med behov av särskilt stöd och Multimedia i förskolan. Kapitlet avslutas med Utvärdering och kvali- tetsutveckling. Kapitel fyra är det sista kapitlet i andra delen av betänkandet och behandlar "EST¤MMELSER OM F¶RSKOLEVERKSAMHETEN SKOLBARNSOMSORGEN OCH SKOLAN &¶RSKOLAN OCH F¶RSKOLEPEDAGOGIKENS FRAMV¤XT I regeringsförklaringen slås fast att förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen skall integreras. överfördes ansva- ret för den centrala administrationen för barnomsorgen inom regerings- kansliet från till . Bestämmelserna om barnomsorgen i socialtjänstlagen överförs till skollagen och övertar till- synsansvaret från och Länsstyrelserna. Förändringen har sin grund i den politiska viljeinriktningen att all pedagogisk verksamhet, som syftar till att fostra och stödja barn och ungdomar i deras utveckling och lärande bör ses som en helhet. Ett första steg var att ta fram ett samlat måldokument för förskolan för sexåringar, och skolbarnsomsorgen. I den socialpolitiska miljö som barnomsorgen, såväl juridiskt som organisatoriskt tillhört, har den varit en av hörnstenarna i familjepoliti- ken för förvärvsarbetande och studerande föräldrar. Detta har till stor del präglat utbyggnaden av förskolan. En utbyggnad som bidragit till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män men också varit nödvändig för samhällets behov av arbetskraft. har en förvärvs- frekvens för kvinnor som är en av världens högsta. Under har också förskolans pedagogiska roll och betydelse för barns utveckling och lärande allt mer uppmärksammats. Förskolan som institution och förskolans pedagogik har en lång historia. En historia som till viss del löper samman med skolans histo- ria och till vissa delar har utvecklats fristående från skolans pedago- giska utveckling. När förskolan och skolan integreras innebär det att två pedagogiska traditioner skall vävas samman och berika varandra. runt formades nya tankar om en pedagogik och en skola som skulle skapa det framtida samhället och den framtida moderna människan. Den nya pedagogiken eller den 4 SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE &¶RSLAG TILL L¤ROPLAN F¶R BARN OCH UNGA ¥R progressiva pedagogiken var en del av moderniteten; en del av det moderna samhället och det moderna tänkandet. utgav (1849-1926) boken "ARNETS ¥RHUNDRADE.5 Den traditionella fostran i hem och skola var själsdödande och begränsande, hävdade . Upp- fostrans mål måste vara att Det samhälle som växte fram var ett samhälle i stark omvandling. Emigration och demografiska förändringar, industrialiseringen och urbaniseringen bildar bakgrunden. Lönearbete och demokratiska styresformer ändrade människans livsvillkor. Ett framtida teknologiskt och rationellt samhälle syntes vara möjligt att forma. I denna nya värld kunde människan välja. Det var ett skifte från det givna till det möjliga. blev ett samhälle där utbildning och arbete knöts till varandra och inte minst utbildning och arbetsmarknad. Lön kom alltmer att sättas efter utbildningsnivå. Kopplingen mellan utbildning och arbete innebar också att utbildning blev ett politiskt fördelningsinstrument. Med demokratins framväxt blev utbildningen också ett instrument för att skapa den nya demokratiska människan. En av förgrundsgestalterna inom den nya pedagogiken eller progres- sivismen, som framträdde , var (1859- 1952). menade liksom att barnens tidiga verksamhetslust skulle tas tillvara. pekade på framför allt fyra behov som tar sig uttryck i barns självverksamhet; 1. the interest in conversation or communication, 2. the interest in making things, or constructions, 3. the interest in inquiry, or finding out things, 4. the interets in artistic expression. 7 Deweys aktivitetspedagogik utgick från att barnen ge- nom sina handlingar och intressen skulle lära genom organiserad handledning; Learning by doing. 5 , E. (1996): "ARNETS ¥RHUNDRADE. Omarbe- tad nyutgåva. Feinberg, W. (1975): 2EASON AND 2ETHORIC 4HE )NTELLECTUAL &OUNDATIONS OF THE TH #ENTURY ,IBERAL %DUCATIONAL 0OLICY. 3CHOOL AND SOCIETY. Kärnan i Deweys filosofi koncentreras kring begreppen individ, samhälle och nytta. 8 Pedagogikens utgångspunkt är individen. 9 Utbild- ningen skall möjliggöra att individen kan få organiserade erfaren - heter.10 Det moderna samhället, såg som ett osynligt samhälle, vilket utbildningen måste synliggöra. 11 Grunden för Deweys pedagogik och filosofi låg i pragmatismen. För att förstå grundläggande begrepp måste vi förstå hur de används. 12 Det estetiska tänkandet har en bety- dande roll i hans filosofi, liksom erfarenhetsbegreppet. Deweys orga- nistiska människouppfattning, med dess bakgrund i hegelianism och darwinism, framträder inte minst i hans i uppfattning om konsten och det konstnärliga skapandet, där människans förhållande till sin inre och yttre värld tar gestalt. Deweys arbeten13 har stått i fokus för den pedagogiska diskussionen och hans idéer har varit en inspirationskälla i strävandena att förnya pedagogisk verksamhet för barn i olika åldrar. Det var just i den nya moderna pedagogiken som skolans och för- skolans traditioner löpte samman för att sedan åtskiljas. 8 Jfr , U.P (1979, 1981, 1983, 1989): !TT ORGANISERA OMV¤RLDEN. Stock- hol, Liber, , S.& , U.P. (1980): )NDIVID SKOLA OCH SAMH¤LLE 0EDAGOGISKA TEXTER av *$EWEY , . Notes on Progressivism in Swedish Education 1900-1945. In Goodson, I. ): )NTERNATIONAL 0ERSPECTIVES IN #URRICULUM (ISTORY : Croom . (1987). , U.P 0EDAGOGIK OCH PSYKOLOGI. In Thuen, H. & , S (1989, 1995). ): /PPDRAGELSE TIL DET MODERNE $URKHEIM 'EORGE (-EAD *$EWEY 0IERRE "OURDIEU. 9 måste detta påstående också speglas mot hur individens lärande uppfattades inom den herbartianska pedagogiken. t.ex. Seguel, M.L 4HE #URRICULUM &IELD )TS FORMATIVE YEARS. (1966):. Stormbom, J (1986) 0EDAGOGIK OCH DIDAKTIK DEN HERBARTIANSKA GRUNDEN. 10 Se , J. (1938): %XPERIENCE AND %DUCATION : 11 Se , J. (1916): $EMOCRACY AND %DUCATION. Se också: Feinber, W. & Feinberg, E (1979) 4HE )NVISBLE AND LOST #OMMU NITY OF 7ORK AND %DUCATION. , Högskolan för lärarutbildning. Education and Psychology. (1974): 0RAGMATISM. : New American Liberary. (Första upplaga 1907). 13 , J. 1925, (1971): %XPERIENCE AND NATURE och 1934 (1959): !RT AS AN EXPERIENCE, : Open Court. (Orginal 1925). I förskolans historia är det främst två pedagoger vars tankar och arbete fått betydelse för småbarnsinstitutionernas utveckling. Det är i (1771-1858) och i (1782-1852). Av dessa två är det förmodligen som haft det största infly- tandet på den svenska förskolepedagogiken. liksom tog starkt intryck av de tankar om pedagogik som formats av (1746-1827). Det finns ännu spår av pedagogik i förskolan. denna pedagogik har leken en central roll för barnets utveckling. menade att +INDERGARTEN, som han kom att kalla sin lek- och sysselsätt- ningsanstalt, skulle dana fria människor. Ordet trädgård indikerar just växandet, men inte det fria växandet utan det ordnade odlandet. Förutom leken var det lärandet om naturen, odling av växter och hem- mets fostran som var utmärkande drag i pedagogik. Han fram- ställde vad som kom att kallas Fröbelgåvor, ett lekmaterial utformat efter de geometriska grundformerna. Fröbelgåvor fanns i svenska dag- hem och lekskolor ända in . har en central roll i pedagogikhistorien. Hans arbeten kom att bana vägen för arbetsskolan och är en av grunderna för den nya pedagogiken. var till viss del influerad av (1712-1778). Det finns en idémässig relation mellan och över . I pedagogik liksom i finns också ett nytt bildningsideal 14 den fria människans danande. Tydligast kommer detta bildningsideal till uttryck i en artikel i Berliner Monatsschrift, där skriver om människans förmåga att styra sig själv. Upplysning är skriver han, människans utträde ur sin självförvållade omyndighet. knyter termen bild- ning till upplysning och till den frihet upplysningen ger.15 Bildningsdiskussionen kom att få olika inriktningar.