sou · GLB3181 · 1998-01-01 00:00:00 — Beslut om tillskottsemission får inte registreras om det samman- lagda nominella beloppet av de nya aktierna eller konvertiblerna inte uppgår till det belopp eller lägsta belopp som bestämts för emissionen, eller, vid emission av teckningsoptioner, det sammanlagda antalet teckningsoptioner inte uppgår till det antal eller lägsta antal optioner som bestämts för emissionen (8 kap. 26 § tredje stycket 1). Genom registrering av en nyemission fastställs ökningen av aktie- kapitalet till det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan (8 kap. 27 §). PRV får inte registrera konvertering om inte bolaget på grund av de utbytta konvertiblerna tillförts vederlag till ett värde som motsvarar minst det sammanlagda nominella beloppet av de aktier som lämnats i utbyte (8 kap. 38 §). Genom registrering enligt 37 eller 40 § av konvertering respektive aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt är aktiekapitalet ökat med det sammanlagda nominella beloppet av de anmälda aktierna (8 kap. 42 §). Aktier utan nominellt värde 129 9.2.2Avsättning till reservfond och överkursfond Belopp som bolaget på grund av aktieteckning har fått som betalning för aktierna utöver det nominella beloppet skall sättas av till över- kursfonden (2 kap. 12 a § och 4 kap. 13 a §). Fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitalet av bl.a. överkursfond (4 kap. 16 §). Till reservfond skall avsättas bl.a. belopp som vid utbyte av fordran enligt skuldebrev mot aktie, motsvarar skillnaden mellan fordrings- beloppet och aktiens nominella belopp (12 kap. 4 § första stycket 4). Belopp som bolaget på grund av aktieteckning har fått som betalning för aktierna utöver det nominella beloppet skall sättas av till över- kursfonden (2 kap. 10 § och 8 kap. 22 §). Fondemission kan ske genom överföring till aktiekapitalet av bl.a. överkursfond (7 kap. 3 § första stycket 4 d). har inte upptagit någon motsvarighet till 8 kap. 22 § för det fall konvertering sker till överkurs. Aktiebrev skall ange bl.a. akties nominella belopp. Brevet skall förses med påskrift så snart det kan ske när nominella beloppet ändrats (3 kap. 4 §). I betänkande Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) föreslås att aktiebrev inte längre skall innehålla uppgift om nominella beloppet (se 5 kap. 3 §). Förslaget är avsett att underlätta genomförandet av en nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av aktiernas nominella belopp eftersom aktiebreven då inte behöver lämnas in för påteckning av det nya nominella beloppet (betänkandet s. 336). 130 Aktier utan nominellt värde 9.2.4Fondemission genom ökning av nominella beloppet Aktiekapitalet kan ökas genom att aktier ges ut eller aktiernas nominella belopp höjs utan ny betalning (fondemission; 4 kap. 1 §). Beslut om fondemission skall ange på vilket sätt och med vilket belopp aktiekapitalet ökas, de nya aktiernas aktieslag eller det belopp vartill aktiernas nominella belopp höjes (4 kap. 16 §). Vid fondemission ökas aktiekapitalet genom att nya aktier ges ut eller aktiernas nominella belopp höjs utan betalning (6 kap. 1 § andra stycket). I förslag till beslut om fondemission skall anges om emissionen skall ske genom att nya aktier ges ut eller aktiernas nominella belopp höjs samt hur många nya aktier som belöper på varje gammal aktie, om nya aktier skall ges ut, eller det belopp till vilket aktiernas nominella belopp höjs (7 kap. 3 § första stycket 2 och 3). 9.2.5Nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av nominella beloppet Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom minskning av aktiernas nominella belopp med eller utan återbetalning (6 kap. 1 § andra stycket 3). När det enligt ett förbehåll i bolagsordningen har blivit bestämt att vissa aktier skall lösas in och att ett belopp motsvarande nedsätt- ningsbeloppet skall avsättas till reservfonden, skall bolaget genast anmäla för registrering att aktiekapitalet sätts ned med dessa aktiers sammanlagda nominella belopp. När registrering har skett, är aktie- kapitalet nedsatt (6 kap. 10 §). Aktiekapitalet kan sättas ned genom att 1. aktier dras in, 2. aktier läggs samman, eller 3. aktiernas nominella belopp minskas (10 kap. 2 §). Aktier utan nominellt värde 131 Skall återbetalning till aktieägarna ske med belopp som överstiger aktiernas nominella värde får det överskjutande beloppet inte vara så stort att återbetalningen med hänsyn till bolagets eller koncernens konsolideringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt strider mot god affärssed (10 kap. 5 §). I förslag till beslut om nedsättning av aktiekapitalet skall anges bl.a. aktiernas nominella belopp (10 kap. 6 § första stycket 4). Kungörelse och underrättelse om beslut om nedsättning behövs inte, om aktiernas nominella belopp sätts ned för förlusttäckning (10 kap. 13 § sista stycket 2). När registrering av nedsättningsbeslut som inte kräver PRV:s eller rättens tillstånd har skett är aktiekapitalet nedsatt med det sammanlagda nominella beloppet av de aktier som enligt beslutet skall lösas in (10 kap. 27 §). 9.2.6Nedsättning av aktiekapitalet genom indragning av egna aktier Aktiebolag får inte förvärva eller såsom pant mottaga egen aktie. Dotterföretag får inte heller förvärva eller såsom pant mottaga aktie i moderbolaget. Detta förbud hindrar inte aktiebolag eller dotterföretag att vid övertagande av affärsrörelse förvärva aktier som ingår i rörelsen, att lösa in aktier enligt 13 kap. 3 § på grund av aktieägares maktmissbruk eller att på auktion ropa in aktier som har utmätts för företagets fordran. En förvärvad aktie skall, om den inte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, avyttras så snart det kan ske utan förlust, dock senast efter förvärvet. Har aktiebolag blivit moder- bolag och innehar dotterföretaget aktier i moderbolaget, skall dessa aktier avyttras enligt . En aktie, som inte har avyttrats från förvärvet, är ogiltig. Bolaget skall sätta ned aktiekapitalet med aktiens nominella belopp. Ett förslag till beslut om nedsättning skall läggas fram på den första bolagsstämma som hålls sedan ogiltig- het har inträtt. Nedsättningsbeloppet skall överföras till reservfonden (7 kap. 2 §). föreslår väsentligt vidgade möjligheter att förvärva egna aktier men skyldigheten att sätta ned aktiekapitalet 132 Aktier utan nominellt värde genom indragning av egna aktier som innehas i strid med lagen förslås kvarstå (se 11 kap. 12 §). Registrering av beslut om ändring av bolagsordningens bestämmelser om aktiekapitalet, maximikapitalet eller minimikapitalet eller om aktiernas nominella belopp och registrering av beslut om ökning eller nedsättning av aktiekapitalet skall ske , om ändringen av bolagsordningen eller ökningen eller nedsättningen av aktiekapitalet är nödvändig för att aktiekapitalets storlek skall bli förenlig med bolags- ordningen (18 kap. 6 §). har inte föreslagit några ändringar beträffande 18 kap. 6 §. En övergång från ett system med nominella värden till kvotaktier bör komma till uttryck i aktiebolagslagen. Utredningen föreslår att den nuvarande bestämmelsen 1 kap. 3 § om att alla aktier skall lyda på lika belopp ersätts med en föreskrift om att alla aktier representerar samma andel i bolaget. Därmed är inte sagt att alla aktier vid en likvidation skall tillskiftas samma belopp. Preferensaktier kan exempelvis ha anspråk på ackumulerad utdelning som gör att ägarna av sådana aktier tillskiftas högre belopp än stamaktieägarna. Som framgått av redogörelsen för gällande rätt utnyttjas nominella beloppet framför allt för att förhindra bolagsbildning och emissioner till underkurs. För aktieägarna innebär en emission av aktier till underkurs inte något problem. För dem gäller att de vid kontantemission har före- trädesrätt till nya aktier enligt aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Avvikelse från företrädesrätten kan beslutas av stämman eller styrelsen Aktier utan nominellt värde 133 och då liksom vid apportemission gäller att teckningskursen skall be- stämmas på ett sätt som är rättvist. Sätts i sistnämnda fall teck- ningskursen under marknadsvärdet på de nya aktierna, favoriseras de teckningsberättigade på bekostnad av de aktieägare som inte får delta i emissionen, något som kan medföra att emissionsbeslutet efter förklaras ogiltigt. Huruvida teckningskursen satts under aktiernas nominella belopp är emellertid i detta sammanhang irrelevant. Förbudet mot underkurs gäller alltså av hänsyn till bolagets borgenärer. De skall kunna utgå från att det registrerade aktiekapitalet faktiskt har betalats in till bolaget. För att garantera borgnärerna detta krävs emellertid inte nödvändigtvis ett system med nominella värden på varje aktie. Med små ändringar i den nuvarande ordningen kan detta ändamål uppnås på enklare sätt. I ett system utan nominella belopp måste vissa ändringar göras i 2 kap. ABL om aktiebolags bildande. Den grundläggande lagändringen sker i 2 kap. 4 § första stycket 5. Föreskriften om att nominella beloppet skall anges i bolagsordningen ersätts med en föreskrift om att bolagsord- ningen skall innehålla uppgift om antalet aktier. Antalet aktier får anges med ett lägsta och ett högsta antal, om bolagets aktiekapital i bolagsordningen anges till ett minimi- och maximibelopp. Aktie- kapitalet dividerat med antalet aktier ger det s.k. kvotvärdet. Utgångspunkten vid bolagsbildningen är att hela den betalning som erläggs för aktier skall tillföras aktiekapitalet. I gällande rätt skall skill- naden mellan teckningskursen och nominella beloppet tillföras överkursfonden (2 kap. 13 a §). Det förekommer att aktier vid bolags- bildning tecknas med en 20-procentig överkurs för att göra det möjligt att genast dela ut vinst (se 12 kap. 4 § 1). Om man i den nya ordningen vill ha reserv- eller överkursfonden fylld redan från början, måste i stiftelseurkunden tas in en särskild föreskrift om att aktietecknarna förbinder sig att utöver betalningen för aktierna till bolaget erlägga ett särskilt bidrag till reserv- eller överkursfonden. Ett sådant överkurs- bidrag behandlas i registreringsärendet som ett aktieägartillskott. Det finns emellertid inte skäl att behålla bestämmelserna i 2 kap. 13 a § om avsättning till överkursfond för dessa situationer eftersom ett över- kursbidrag till reservfonden ger samma effekt på vinstutdelningsrätten. I sammanhanget skall nämnas att lagt fram förslag om nya vinstutdelningsbestämmelser där skyldigheten att avsätta medel till reservfonden avskaffas (se SOU 1997:168). 134 Aktier utan nominellt värde När hela den betalning som erläggs för aktier skall tillföras aktiekapitalet faller förbudet mot underkurs i 2 kap. 2 § automatiskt och något behov av att kunna ålägga aktietecknare skyldighet att betala in hela det nominella beloppet finns inte. Stiftelseurkunden skall innehålla uppgift om det belopp som skall betalas för varje aktie (2 kap. 3 § första stycket 3). Beloppet måste stämmas av mot bolagsordningens bestämmelser om antalet aktier och aktiekapitalets storlek. En förutsättning för registrering av bolaget är nämligen att bolaget tillförs belopp för tecknade och tilldelade aktier som sammanlagt uppgår till det lägsta aktiekapital som aktiebolagslagen och bolagsordningen föreskriver. Har i bolagsordningen föreskrivits att aktiekapitalet skall vara lägst 100 000 och högst och antalet aktier lägst 100 och högst 400, kan stiftarna bestämma teckningskursen till lägst (100 000:400=) 250 och högst (400 000:100=) beroende på om de siktar på högsta eller lägsta tillåtna aktiekapital och högsta eller lägsta antal aktier. Det anses vara en grundläggande princip att betalningskursen skall vara densamma för samtliga aktier av samma slag. Någon ändring i denna princip sker inte genom avskaffandet av nominella beloppet. I registreringsärendet kontrolleras att det sammanlagda beloppet som har betalats för tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av annan (bolagets aktiekapital) motsvarar det i bolagsordningen angivna aktiekapitalet eller uppgår till minimikapitalet (2 kap. 9 §). I ett system utan nominella belopp behöver vidare ändringar göras i 4 kap. ABL om ökning av aktiekapitalet genom nyemission och fond- emission. När det gäller bestämmelserna i 4 kap. om nyemission kan först konstateras att hänvisningen i 1 § tredje stycket till 2 kap. 2 § i den nya ordningen bara avser bestämmelserna om apport. I första stycket av 4 kap. 5 § utmönstras ur punkten 8 kravet på uppgift i emissionsbeslutet om aktiernas nominella belopp. Det räcker att teckningskursen anges. Betalningen för tecknade och tilldelade aktier skall precis som vid bolagsbildning i sin helhet tillföras aktie- kapitalet. Önskemål om att öka reserv- eller överkursfonden får till- godoses genom särskilda föreskrifter i emissionsbeslutet om skyldighet för aktietecknare att betala överkursbidrag eller liknande. En särskild fråga är om teckningskursen får sättas hur lågt som helst. Från borgenärssynpunkt är en nyemission välkommen under Aktier utan nominellt värde 135 förutsättning att den ger ett tillskott till bolaget som överstiger emissionskostnaderna. Varje ökning av aktiekapitalet och därmed av det bundna egna kapitalet gynnar definitionsmässigt bolagets borge- närer. Problemet i sammanhanget är om bolaget inte genom ny- emissionen tillförs värden motsvarande det registrerade öknings- beloppet. För att förebygga detta behålls de nuvarande kraven på inbetalning i bank av kontanta tillskott och revisorsintyg vid tillskott i form av apportegendom. För vissa av bolagsborgenärerna, nämligen innehavarna av kon- vertibler och teckningsoptioner som bolaget har givit ut får en ny- emission till låg kurs en särskild betydelse. En nyemission till en kurs under de förut registrerade aktiernas kvotvärde sänker detta värde. Det påverkar konverterings- eller teckningskursen för utestående konvertib- ler och teckningsoptioner, se nedan. Som anförts ovan innebär en emission till underkurs inte några problem för aktieägarna. För dem gäller att de vid kontantemission har företrädessrätt till nya aktier enligt aktiebolagslagen eller bolags- ordningen. Avvikelse från företrädesrätten kan beslutas av stämman eller styrelsen och då liksom vid apportemission gäller att teckningskursen skall bestämmas på ett sätt som är rättvist. Sätts i sistnämnda fall teckningskursen avsevärt under marknadsvärdet på de nya aktierna, favoriseras de teckningsberättigade på bekostnad av de aktieägare som inte får delta i emissionen, något som kan medföra att emissionsbeslutet efter förklaras ogiltigt. Huruvida tecknings- kursen satts under aktiernas nominella värde, får i detta sammanhang anses vara irrelevant. Detsamma gäller om aktiekursen i den nya ord- ningen sätts under aktiernas kvotvärde. Det finns i detta sammanhang skäl att återkomma till EG:s kapitaldirektiv. Som nämnts föreskrivs såvitt nu är av intresse i artikel 8 beträffande bolagsbildning att aktierna inte får ges ut mot vederlag som understiger det bokförda parivärdet. Till denna bestämmelse anknyter en regel i artikel 9 om att aktier som ges ut mot vederlag måste då bolaget bildas eller får tillstånd att börja sin verksamhet vara betalda till av det bokförda parivärdet. Utredningen föreslår ett system i vilket hela betalningen för aktier som ges ut när bolaget bildas skall tillföras aktiekapitalet. Kvotvärdet/det bokförda parivärdet kommer till följd härav alltid att överensstämma med betalningskursen. För nyemission finns i direktivet motsvarande regler i artikel 28. Där föreskrivs att om aktier ges ut mot vederlag som ett led i ökningen av det tecknade kapitalet (=aktiekapitalet), de skall betalas med av aktiernas nominella värde eller, i avsaknad av sådant värde, av det bokförda parivärdet. 136 Aktier utan nominellt värde Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83) (s. 281) anges att den nuvarande ordningen med nominella belopp uppfyller EG:s nu ifrågavarande krav. Kommittén föreslår dessutom i betänkandet Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) att hela betalningen för tecknade och tilldelade aktier skall erlagts till bolaget innan nyemissionen får registreras. Med denna ordning tillgodoses kraven i artikel 26 även om de nominella värdena avskaffas. I registreringsärendet skall i likhet med vad som gäller kontrolleras att det sammanlagda beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av annan (ökningen av aktiekapitalet) uppgår till det belopp eller lägsta belopp som kan ha bestämts för emissionen. 4 kap. 12 § första stycket 2 bör utformas i enlighet härmed. I 4 kap. 1 § första och tredje styckena finns bestämmelser om fond- emission. En sådan emission sker genom utgivande av nya aktier (fondaktier) eller genom höjning av det nominella värdet på de gamla aktierna. Någon betalning för aktierna erläggs inte. I stället överförs till aktiekapitalet belopp från bolagets övriga egna kapital. Det överförda beloppet eller summan av de överförda beloppen skall överensstämma med summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den samman- lagda höjningen av aktiernas nominella belopp. Det är tydligt att denna reglering är framtvingad av systemet med nominella värden. Aktiekapitalet skall vara fördelat på aktier som alla har samma nominella värde och då står valet mellan att ge ut nya aktier eller höja det nominella värdet på de gamla för att ekvationen skall gå i hop. Avskaffas de nominella värdena har lagstiftaren en större frihet att utforma regleringen efter vad som är lämpligt. I den nya ordningen behövs i själva verket inte något förbud mot underkurs vid fondemission. Från borgenärssynpunkt är det viktiga att ökningen av aktiekapitalet är reell i den meningen att ökningsbeloppet hämtas från fria eller bundna fonder och binds i bolaget som aktie- kapital. Det är från deras synpunkt likgiltigt om fondemissionen genomförs genom utgivande av fondaktier eller ej. För vissa av bolags- borgenärerna, nämligen innehavarna av konvertibler och tecknings- optioner som bolaget har givit ut får fondemissionen en särskild betydelse. En fondemission utan utgivande av nya aktier får till effekt att aktiernas kvotvärde, dvs. kvoten mellan det registrerade aktie- kapitalet och antalet registrerade aktier, höjs. Det påverkar konverte- rings- eller teckningskursen för utestående konvertibler och tecknings- optioner, se nedan. Den saken bör emellertid inte tillmätas någon betydelse för registreringen av fondemissionen. Också från aktie- ägarnas synpunkt är det likgiltigt om fondemissionen genomförs genom utgivande av fondaktier eller ej, deras andel av aktiekapitalet förblir Aktier utan nominellt värde 137 De förväntningar om oförändrad utdelning per aktie som aktiemarknaden ofta knyter till emission av fondaktier, kan inte tilläggas någon betydelse i detta sammanhang. Bestämmelserna i 4 kap. 1 § första och tredje styckena samt 16 § bör utformas i enlighet med det anförda. Det kan anmärkas att föreslagit en helt ny reglering av emissionsinstitutet. Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning Ett avskaffande av nominella beloppet medför att bestämmelser i 5 kap. om konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning måste få en annan utformning än . De skäl som anförts ovan för ett avskaffande av det nuvarande förbudet mot nyemission till underkurs utan att ersätta det med något motsvarande förbud mot nyemission till en kurs som understiger kvot- värdet, gäller också emission av konvertibler och teckningsoptioner. Från borgenärsynpunkt är varje ökning av aktiekapitalet som motsvaras av ett verkligt tillskott till bolaget välkommen och för aktieägarna är det egentliga problemet emissioner till en kurs som understiger mark- nadsvärdet, medan emissioner till en kurs som motsvarar marknads- värdet men som understiger nominella värdet eller kvotvärdet inte skapar några svårigheter för dem. Enligt gällande rätt får konverteringskursen inte sättas under aktiernas nominella belopp. Men det räcker inte med detta. Konver- tering innebär att konvertibeln byts mot aktier, varvid skuldför- bindelsens belopp avräknas mot konverteringskursen. Om konvertibler- na emitterats till underkurs kan det leda till komplikationer när konvertering påkallas. Antag att konverteringskursen överensstämmer med aktiernas nominella belopp och att konvertiblerna emitterats till underkurs. I så fall skall konvertering vägras eftersom ett utbyte skulle innebära att aktier emitteras till underkurs. Bolaget har ju inte tillförts vederlag motsvarande skuldförbindelsens belopp. En emission av kon- vertibler till underkurs kan emellertid hjälpas upp genom en lämplig konverteringskurs. Antag att konvertibler med ett nominellt värde av emitteras till underkursen kontant. Aktiernas nominella belopp är . Om konverteringskursen är , dvs. två kon- vertibler byts mot en aktie, tillförs bolaget genom konvertibel- emissionen kontant per aktie, vilket är godtagbart (se SOU 1997:22 s. 350). Det är tydligt att om systemet med nominella värden på aktierna överges, de nuvarande reglerna för konvertering måste ses över. 138 Aktier utan nominellt värde nära till hands liggande lösning är att behålla systemet med nominella belopp på konvertiblerna och låta dessa belopp liksom f.n. gå i avräkning mot en konverteringskurs, som emellertid relateras inte till nominella värdet utan till aktiernas kvotvärde vid tiden för emissions- beslutet. I de emissionsvillkor som tillämpas på den svenska kapital- marknaden finns bestämmelser om den rätt som skall tillkomma innehavare av konvertibel för den händelse bolaget innan konvertering sker lägger samman eller delar upp aktier, genomför en fondemission, en nyemission eller en emission av konvertibler eller teckningsoptioner, sätter ned aktiekapitalet med återbetalning till aktieägarna, på annat sätt än genom en fondemission eller en ny- emission eller en emission av konvertibler eller teckningsoptioner riktar ett erbjudande till aktieägarna att i förhållande till aktieinnehavet av bolaget förvärva värdepapper eller rättighet av något slag eller beslutar att på motsvarande sätt till aktieägarna dela ut sådana värdepapper eller rättigheter utan vederlag, beslutar om kontant utdelning till aktieägarna med belopp som väsentligt överstiger den genomsnittliga utdelning som bolaget lämnat , träder i likvidation, försätts i konkurs, blir föremål för företagsrekonstruktion, eller beslutar att bolaget skall upplösas genom fusion, samt den rätt som skall tillkomma innehavare av konvertibel för den händelse bolagets aktier, innan konvertering sker, blir föremål för inlösen (jfr lagförslag i SOU 1997:22 s. 71 beträffande 8 kap. 10 § första stycket 6 och 7). Det faller utanför utredningsuppdraget att mera i detalj överväga vilka ändringar som måste företas i de villkor som förekommer på kapitalmarknaden. Det finns emellertid inte någonting som talar för att en konverteringskurs som relateras till det vid varje konverteringsperiod gällande kvotvärdet skulle vara svårare att administrera än den konverteringskurs relaterad till nominella värdet som används . I enlighet med det anförda bör underkursförbudet i 5 kap. 1 § tredje stycket upphävas. I 5 kap. 14 § föreskrivs f.n. att konvertering får registreras endast om bolaget förmår visa att bolaget på grund av emissionen av konvertibler tillförts vederlag till ett värde motsvarande minst samman- lagda beloppet av de aktier som utgivits i utbyte. har föreslagit att bevisning härom skall företes redan när emissionen av konvertibler registreras och inte först när konvertering skett (se SOU 1997:22 s. 77 beträffande 8 kap. 26 § tredje stycket 3). I detta sammanhang föreslås därför endast den modifikationen av gällande bestämmelser att bolaget genom särskilt intyg skall visa att det tillförts vederlag för de utbytta konvertiblerna till ett värde Aktier utan nominellt värde 139 motsvarande minst sammanlagda beloppet av dessa.