sou · GLB3141d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att hålla i minnet att föreliggande undersökning inte utgör en fullständig kartläggning av bokhandelsbranschen. Antalet för- säljningsställen för böcker är betydligt större. När det gäller mer ren- odlad bokhandel torde dock analysen täcka av försälj- ningsvolymen och av antalet bokhandlar. Undersökningen omfattar 336 aktiebolag med 2 157 anställda och en försäljningsvolym exkl. moms på . Försälj- ningsvolymen utgör företagens totala omsättning dvs. förutom böcker och läromedel även pappers- och kontorsvaror och andra komplette- ringsvaror såsom musik, video, leksaker. Försäljningen av allmänlitte- ratur uppgår till dvs. Varje företag har kategoriserats. Det gäller medlemskap i olika fri- villiga kedjor samt eventuell tillhörighet till . Även den geografiska hemvisten är angiven på kommun- nivå. Följande faktauppgifter redovisas i analysen: -Omsättning exkl. moms -Resultat före dispositioner och skatt -Resultat i % av omsättning -Soliditet dvs. -Omsättning per företag -Omsättning per anställd -Lageromsättningshastighet (schablonmässigt beräknad) Då bokhandelns struktur utförligt presenteras i den separata undersök- ningen om distributionen av allmänlitteratur genom detaljhandeln redo- visas bokhandelns lönsamhet endast i två tabeller som emellertid ger en god sammanfattning av bokhandelns ekonomi. Tabell 1 - Omsättningsklasser -0,4 -2,5 -1,6 -2,1 -0,2 -0,2 Den mest klargörande analysen av bokhandelns lönsamhet är att dela upp företagen i omsättningsklasser som framgår av tabell 1. Tabellen visar att det finns ett påtagligt samband mellan försälj- ningsvolym och resultat. De 77 bokhandlar som omsätter - närmare 1/4 av antalet - har påtagliga ekonomiska problem. Även nästa omsättningsklass har sammantaget ett negativt resultat. Här framkommer också att nyckeltalen för såväl omsättning per anställd som lageromsättningshastighet ligger betydligt lägre än för bokhandel i de övriga omsättningsklasserna. Vattendelaren ligger i intervallet . För företagen i de högre omsättningsklasserna finns inget entydigt samband mellan volym och resultat. Däremot kan konstateras att omsättningen per anställd är starkt volymrelaterad. En annan intressant iakttagelse är branschens heterogena struktur. 19 företag av 336 som omsätter står för av all försäljning medan de 77 minsta företagen endast svarar för . Tabell 2 - Lönsamhetsklasser -12,4 -8,1 -(1,5-3,0) -3,1 -2,0 -(0-1,5) -1,9 -0,7 Tabell 2 redovisar bokhandeln uppdelad i lönsamhetsklasser. I denna analys är och exkluderade då dessa företag får så stort genomslag i sina respektive klasser att analy- sen blir snedvriden. Detta är anledningen till att den totala omsätt- ningsvolymen blir lägre än i tabell 1. Närmare en tredjedel av företagen uppvisar ett negativt resultat. För 54 som går extremt dåligt ligger den genomsnittliga resultatnivån på minus . Att dessa företag befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation visar också den låga soliditeten. Praktiskt taget är förbrukat. Om statistiken rensas från ett antal obeståndsföretag i den lägsta lönsamhetsklassen ligger genomsnittet för de övriga på . Vi ser även här ett tydligt samband mellan volym och resultat. De mest förlusttyngda företagen har en avsevärt lägre omsättning än de övriga. Mindre omsättning per anställd och en väsentligt lägre lageromsätt- ningshastighet är ytterligare kännetecken för den olönsamma bokhan- deln. Var ligger då dessa extremt olönsamma bokhandlar? Man kanske tar för givet att alla ligger i mindre kommuner med ett sviktande befolk- ningsunderlag. Men så är inte fallet. Endast 3 ligger i kommuner under 10 000 invånare. Ytterligare 11 i kommuner med 10 -15 000 tusen och 4 i 15-20 000 invånare. Resten ligger i större kommuner. 9 finner vi i de tre storstäderna. De nästa två klasserna med en lägre förlustprocent är märkliga. Genomsnittsomsättningen är hög, soliditeten nöjaktig och nyckeltalen acceptabla. Även kriterierna för de extremt lönsamma företagen är otydliga. Man kan inte heller här peka på något entydigt förhållande som karakteriserar hög lönsamhet. Vid en djupare analys, som inte ingår i föreliggande översiktliga undersökning, framkommer emellertid att faktorer som lönsamhetskontroll och allmänt god management är de kriterier som är utslagsgivande. Undersökningen visar att bokhandeln generellt sett har en bristfällig ekonomi. Vid en jämförelse med liknande analyser kan konstateras att lönsamheten har försämrats. Det framkommer även att omsättningen har stagnerat vilket naturligtvis påverkar företagens eko- nomi. Lönsamhetsproblemen inom bokhandeln kan delas upp i två katego- rier nämligen strukturella och managementorienterade. De förstnämnda är allvarliga då de pekar på förhållanden som kan vara svåra att påverka. I vissa fall kan det gälla en entreprenör som öppnar en spe- cialbokhandel i en storstad men som finner att marknaden för detta sortimentsområde inte räcker för att etablera en lönsam rörelse. Det finns ett antal bokhandlar som tillhör denna kategori. Med en fri före- tagsamhet i en fri marknad kommer alltid denna typ av entreprenörskap kräva sin tribut. Förhoppningen är bara att denna företagaranda Det behövs idéer och nytänkande för att en bransch skall utvecklas. Värre är emellertid de strukturella problem som beror på att mark- naden i en kommun är så begränsad att kommunens enda bokhandel är hotad. Vi har sett i analysen att det finns ett tydligt samband mellan omsättning och lönsamhet. Likaså att bokhandel med en låg omsättning har sämre nyckeltal avseende omsättning per anställd och lageromsätt- ningshastighet. Hur hänger det ihop? En mindre bokhandel - med böcker och pappersvaror - har en bruttovinst på av omsättningen. Det innebär att bokhandeln får behålla på varje miljon kronors försäljning. Öppethål- landet är minst + 5 timmars administration. innebär 1,25 anställd om rörelsen är enmansbetjänad. Arbets- kraftskostnaden för en bokhandelsanställd uppgår till vilket innebär i arbetskraftskostnad för att hålla bokhandel öppen med enmansbetjäning. I praktiken är emellertid bokhandelns försäljning mycket ojämn . , rea och kampanjer behövs personalförstärkning vilket innebär att en personal på 1,5 är ett minimum. Det innebär att arbetskraftskostnaden enligt avtal nu är uppe i . Vi har då räknat med lägsta lön och ingen ersättning för den affärsrisk som ägaren tar. Sedan kommer kost- nader för hyra, administration och finansiella kostnader för inventarier och varulager. En bokhandel som omsätter är svår att driva enligt företagsekonomiska principer. Enda möjligheten att driva rörelsen vidare är att ägaren själv stödjer företaget med kapitaltillskott eller bjuder på sin egen lön eller fritid. Detta är naturligtvis ingen garanti för överlevnad på . För att säkerställa en distribution av litteratur inom kommuner med svagt marknadsunderlag torde krävas att bokförsäljningen får stöd från annan verksamhet t.ex. att den sammankopplas med andra butiker, bib- liotek eller annan samhällsfunktion. I gränsintervallet vid omsättning mellan 2 -kan ett finansiellt stöd ge effekter framför allt vid nyetablering, modernisering eller överlåtelse. Vid omsättningsvolymer finns emellertid klara förutsättningar att bokhandeln kan klara sig själv på företagsekonomiska grunder. Den svenska bokmarknaden - en översikt !V ,EIF /LSSON Den svenska bokmarknaden för allmänlitteratur har traditionellt redo- visats av (SvF). har föreningen publicerat sin branschstatistik som baseras på uppgifter från medlems- förlag. Som ett komplement har föreningen gjort en uppskattning av den totala allmänlitteraturmarknaden genom att lägga till en beräknad försäljningsvolym för bokförlag som icke är medlemmar. Enligt den senaste branschstatistiken för uppgår den totala bokmarknaden av allmänlitteratur i konsumentvärde till exkl. moms. Om även försäljningen av läromedel inkluderas blir den totala bokkonsumtionen . Läromedelsförsäljningen base- ras på statistik från medlemmar inom FSL - Föreningen medelsproducenter. En sammanfattning av Svenska Förläggareföreningens statistik framgår av nedanstående tabell. Samtliga belopp i . Total fakturering av med- *) utgör konsumentvärdet av förlagsförsäljning utanför SvF:s medlemskrets exakt av totalkonsumtionen. Ovanstående siffror inkluderar även export på inkl. moms. Denna försäljning som inte konsumeras i bör således ej ingå som en del av den svenska bokkon- sumtionen. Exporten är dessutom befriad från moms. Däremot saknas uppgifter om import av böcker som i högsta grad utgör en del av bokkonsumtionen i riket. !NM Enligt SvF utgörs exporten av sålda rättigheter till utlandet. Hur stor exporten av färdigtryckta böcker på svenska uppgår till är oklart. Denna del bör inte ingå som en del av den svenska konsumtio- nen. Med import av böcker avses nedan endast tryckta böcker på annat språk. Ny kartläggning - Bokförlag utanför SvF och FSL gjorde en översiktlig analys av bokför- lagens lönsamhet. Denna analys omfattande samtliga aktiebolag för vilka ekonomisk information var tillgänglig från (). Materialet delades upp i olika grupperingar och kategorier. Analy- sen indikerade att försäljningsvolymen utanför Svenska Förläggare- föreningens medlemskrets sannolikt är större än den som redovisas i branschstatistiken. beslöt då att göra en mer översiktlig kartläggning av hela förlagsbranschen för att får en säkrare uppfattning om omfattningen av den svenska bokmarknaden. På grund av tidsnöd har det inte varit möjligt att genomföra denna undersökning med samma ambitionsnivå som den som verkställts an- gående försäljningen genom bokhandel och annan detaljhandel. Dess- utom var tidpunkten inte heller den mest lämpade genom kollision med semestertider. Den nya utredningen har genomförts på följande sätt: Som bas har ett register tagits fram för samtliga verksamhetsställen som enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI-kod) omfattar förlags- verksamhet. Detta register som innehåller mer än 1 250 adresser har stämts av med uppgifter från PRV för de förlag som drivs som aktie- bolag. Då en utförlig statistik finns för SvF:s medlemmar har dessa företag exkluderats från undersökningen. 1 105 adresser har ett frågeformulär sänts ut (se bilaga). Trots att detta utskick gjordes under semestertid hade 555 eller svarat. Av dessa har 180 meddelat att företaget inte sysslar med bokutgivning och/eller att verksamheten är nedlagd. Bortfallet har sedan analyserats. Genom SCB:s register samt uppgifter från PRV har samtliga förlag med mer än 3 anställda och/eller redovisad försäljning blivit påminda. Dessa företag uppgick endast till 45 adresser. svarade ganska omgående. De övriga bearbetades genom tele- fonsamtal. Det bortfall som finns kvar utgörs av 512 adresser. Med mycket stor sannolikhet består bortfallet endast av mycket små företag eller företag som inte längre bedriver någon förlagsverksamhet. Det hade naturligtvis varit av värde att göra en fullständig kartläggning men av tidsskäl har detta varit ogörligt. Det är emellertid vår uppfattning att bortfallet står för en mindre försäljningsvolym varför utredningen anser att resultatet avseende de 413 förlag som ingår i vår undersökning är av vikt att redovisas. Nedan redovisas resultatet av förlagsenkäten i tre tabeller som beskri- ver förlagens struktur, litteraturinriktning och kundgrupperingar. 0,3-0,5 Förlagen i undersökningen uppvisar en mycket heterogen struktur. Ett fåtal företag eller svarar för av försäljningsvoly- men. eller över 200 redovisar en försäljning som understiger . Den totala försäljningsvolymen uppgår till vilket skall jämföras med medlemmarna i vars totala fakturering uppgår till inte fullt . ) OVANST¥ENDE OMS¤TTNINGSSIFFROR ING¥R ENDAST F¶RS¤LJNING AV B¶CKER OCH MULTIMEDIA SE ENK¤TFORMUL¤R 4ABELL &¶RS¤LJNING LITTERATURKATEGORIER av försäljningen består av facklitteratur. Om även data- litteratur och multimedia inräknas svarar facklitteratur för . En stor del av förlagen är nischföretag med en mycket hög grad av specialisering. 4ABELL &¶RS¤LJNING P¥ KUNDGRUPPER *) Bokhandel, varuhus och annan detaljhandel. Den helt dominerande försäljningen sker direkt till konsument. Bokklubbar och direktförsäljning svarar för . Bokhandel och övrig detaljhandel utgör av volymen. En majoritet av förlagen har i många fall en mycket målinriktad utgivning som vänder sig direkt till den målgrupp som är den slutliga konsumenten. Mot bakgrund av den volymminskning som rapporterats inom förlags- branschen har deltagarna i enkäten fått ange hur de ser på försäljningsutvecklingen under innevarande år. Tre alternativ angavs nämligen att försäljningen ökar, står still eller minskar mot föregående Så här fördelar sig resultatet: Av denna enkla enkät kan slutsatsen dras att försäljningen snarare ökar än minskar. Intressant är att konstatera att bokhandel och bokklubbar relativt sett har en större betydelse för de förlag som uppger en ökning. Reviderad beräkning av den svenska bokmarknaden enkät verifierar den uppfattning som förelåg nämligen att bokmarknaden är större än den som SvF har redovisat. Om försäljningen enligt tabell 3 omräknas till konsumentvärde enligt samma beräkningsmetod som SvF använder, blir den totala bok- marknaden för allmänlitteratur följande: Sammanfattning - Marknad allmänlitteratur i Denna beräkning ger vid handen att bokmarknaden för allmänlitte- ratur är större än SvF:s beräkningar. Då har inte hänsyn tagits till import av böcker och till den försäljningsvolym som enkätens bortfall representerar. Med bokimport inklusive försäljning av läromedel blir totalmarknaden för böcker med moms inräknad . Nedanstående tabell är ett försök att göra en beräkning av den totala bokmarknaden fördelad på kundkategorier. SvF:s medlemmar*) Bokimport**) FSL***) *) exkl. export. **) uppskattad. ***) uppgift om hur stor volym som passerar bokhandeln saknas. Enligt dessa beräkningar uppgår den totala bokkonsumtionen till vilket är närmare 1,6 miljarder eller mer än den marknad som angivits av . Den totala bokförsäljningen är emellertid med stor sannolikhet större då ett stort antal småförlag och enboksutgivare saknas. Sammantaget torde dessa utgivare stå för en volym på 100 -. Bokimporten är också beräknad i underkant. Enligt vissa källor kan den uppgå till . Å andra sidan är omräkningen till konsumentvärde enligt SvF:s modell något diskutabel. Den utgår ifrån att detaljhandeln - företrädesvis bokhandel och varuhus - säljer alla sina böcker till marginal. Detta är inte sannolikt. Den totala bokförsäljningen inom detaljhandeln inkl. läromedel till universitet och högskolor samt inkl. import bör ligga i intervallet 2 -2,1 miljarder kro- nor. !NALYS AV BOKMARKNADEN F¶R ALLM¤NLITTERATUR Genom att lägga samman SvF:s statistik för sina medlemmar med kartläggningen av övriga förlag är det möjligt att göra en översiktlig bedömning av den totala försäljningen av allmänlitteratur. Då enkätens frågor inte helt täcker den redovisning som SvF gör i sin branschstatis- tik har vissa smärre justeringar blivit nödvändiga. 100**) 66***) 100****) *) inkl. uppslagsverk. **) inkl. export (uppdelning saknas). ***) inkl. datalitteratur och läromedel till universitet och högskolor. ****) exkl. läromedel till grundskolor etc. &¶RDELNING LITTERATURKATEGORIER ALLM¤NLITTERATUR Antal nya titlar och upplagor Den totala bokmarknaden per capita Den totala bokmarknaden torde ligga i intervallet 5,5-6,exkl. moms. Då inkluderas såväl allmänlitteratur, läromedel som import av böcker. I allmänt tal kan bokmarknaden definieras på olika sätt. avses endast bokhandel eller endast allmänlitteratur. inkluderas läromedel i bokmarknaden vilket man gör i . För att reda ut begreppen redovisas nedan marknadens storlek för olika försäljningskanaler och litteraturkategorier. Försäljningssiffrorna är avrundade. Per capita-statistik (inkl. import) All detaljhandel med böcker**) Institutionell försäljning***) *) Med försäljning i allmänbokhandel avses allmänlitteratur exkl. läromedel till universitet, högskolor etc. Med allmänbokhandel avses den traditionella bokhandeln. **) exkl. allmänbokhandelns och specialbokhandelns försäljning av läromedel till universitet, högskolor etc. (till stor del direktimport). ***) Beräknad ins titutionell försäljning genom allmänbokhandel och special- bokhandel avseende främst universitets- och högskolelitteratur (till stor del direktimport). Per capita-statistik litteraturkategorier (exkl. bibliotek) Per capita statistiken bli mer överskådlig i diagramform: 0ERCAPITA KONSUMTION AV B¶CKER INKL MOMS Det svenska samhället konsumerar böcker för inkl. moms och invånare. Av denna konsumtion faller endast eller på den reguljära bokhandeln. för och barn- och ungdomslitteratur för nästan per person. "EHOV AV MARKNADSINFORMATION Föreliggande undersökning har tillkommit 1997. Materialet är inte helt fullständigt men det torde ge en bättre bild av bokmarknaden än vad som har redovisats. Bokbranschen är mycket dynamisk. Stora förändringar sker inom såväl produktion, dist- ribution som konsumtion. För branschens aktörer är det av stor vikt att kunna följa utvecklingen på nära håll. Det gäller även kulturmyndig- heter och media. För att kunna analysera och kommentera branschen behövs fakta. Det vore därför av stort värde att en objektiv statistik- funktion kan skapas för branschen med uppgift att fortlöpande infor- mera om de förändringar som sker inom branschen olika led. !V ,EIF /LSSON Statens utgivningsstöd som infördes är det största stödet på litte- raturområdet. anslås i stöd för utgiv- ning av litteratur. Utgivningsstöd kan sökas av förlag och utgår som ersättning för enskilda titlar. Utgivningsstödet går att söka för svensk skönlitteratur för vuxna, skönlitteratur för vuxna i svensk översättning, facklitteratur för vuxna, barn och ungdomslitteratur. Någon analys eller uppföljning av utgivningsstödet har inte gjorts vad gäller hur de stödda titlarna sålts i olika kanaler. har genomfört en undersökning av spridningen på några folkbibliotek av de titlar som fått litteraturstöd under /96 (-). Facklitte- raturen saknades i materialet. ansåg det angeläget att göra en undersökning som b yggde på samma titlar som valt för att få veta hur många exemplar som tryckts och hur de sålts till olika kanaler. Facklitteraturen ingår inte heller i vår undersökning. Ett frågeformulär utarbetades och skickades till respektive förlag som erhållit utgivningsstöd (se bilaga) där titlar som erhållit bidrag var an- givna. Frågeformuläret avsåg perioden -. Således 18 månader. De frågor som vi ställde per titel var följande: 2.Försäljning antal volymer till: -direkt till konsument -övriga kunder (t.ex. varuhus, specialhandel etc.) Anmärkning: Med försäljning avses försålda exemplar från förlag till återför- säljare. Denna försäljning är inte liktydig med försäljning till konsument. Upp- gifter om t.ex. bokhandelns försäljning av litteraturstödda titlar saknas. Böcker kan således ligga på lager i bokhandeln. I viss utsträckning kan även inköpta titlar returneras till förlagen. Responsen från deltagande förlag blev mycket god. Endast ett fåtal mindre förlag saknas. Några av dessa har inte svarat och ett par lämnade ofullständiga uppgifter. Bortfallet bedömer vi som marginellt varför vi anser att vår analys är relevant som en beskrivning av litteraturstödet avseende de litteraturkategorier som vi har studerat. Resultatet av vår undersökning redovisas i ett antal tabeller och dia- gram. Resultatet i sammandrag av vår analys framgår av följande tabell: Analys litteraturstödda titlar - sammandrag # !NDEL AV F¶RS¤LJNING (UVUDKATEGORIER omfattar analysen 639 titlar som är tryckta i 3,2 miljoner exemplar. Av dessa har 2,1 miljoner exemplar blivit sålda till ett F-prisvärde på . Antal osålda exemplar utgör av antalet tryckta exemplar och av F-prisvärdet. Enligt avsnitt " 2ELATIV F¶RDELNING framkommer att barn- och ungdomslitteratur står för av antalet tryckta exemplar och av antalet sålda exemplar men endast för av antalet tit- Avsnitt # !NDEL AV F¶RS¤LJNING visar hur titlarna når konsumenten. Totalt svarar bokklubbarna för den största försäljningsandelen tätt följd av bokhandeln. Det föreligger emellertid stora skillnader mellan de olika litteraturkategorierna vilket kan illustreras med nedanstående dia- gram: Sålda ex av litteraturstödda titlar Vi kan här konstatera att bokklubbarna spelar en avgörande roll för distributionen av barn- och ungdomslitteratur medan bokhandeln bety- der mest för skönlitteraturen. Biblioteken står också för en betydande del av barn- och ungdomslitteraturen medan inköpen av skönlitteratur är mer blygsam. Följande tabell redovisar samtliga titlar fördelade på upplagor i olika storleksklasser: Analys litteraturstödda titlar - upplagestorlek # !NDEL AV F¶RS¤LJNING Tabellens olika avsnitt ger en mycket god bild av litteraturstödets struktur avseende upplagor och distributionsvägar. Avsnitt B. visar att den största upplageklassen över 10 000 exemplar per titel svarar för av antalet titlar men av antalet tryckta exemplar och av antalet sålda volymer. Genomslaget av titlar med stor upplaga fram- kommer än tydligare av följande diagram som även redovisar antalet titlar för respektive upplageklass. Sålda ex och antal titlar för olika upplagestorlekar Vi kan här klart konstatera att titlar med stora upplagor står för en helt dominerande del av de volymer som säljs. Diagram 3 nedan visar den procentuella andelen av osålda exemplar per titel för olika upplageklasser. Här framkommer det att titlar med stora upplagor säljs till stor del medan titlar med små upplagor till stor del aldrig når nästa distributionsled. De blir hyllvärmare i bokförlagets lagerhyllor. Procentuell andel osålda exemplar för olika upplagestorlekar Osålda ex i % Tabell 2 ger eljest en mängd intressant information. Avsnitt C. visar de olika försäljningskanalernas betydelse för titlar med olika upp- lagestorlek. Här framkommer att bokklubbarna spelar en mycket liten roll för spridningen av de smala titlarna. För dessa är däremot bokhan- deln och biblioteken av mycket stor betydelse även om biblioteken visar ett svalt intresse för de smalaste titlarna. Förhållandet mellan upplagestorlek och försäljning på olika kund- kategorier blir än mer påtagligt när det redovisas i diagramform. Diagram 4 a. Försäljning på kundkategorier per upplageklassprocentuell fördelning Ovanstående diagram visar den procentuella fördelningen per upp- lageklass. Nästa diagram visar samma uppdelning men i faktiska tal av sålda exemplar. Här ser vi mycket tydligt att titlar med stor upplaga dominerar samt att det är bokklubbarna som är den helt överlägsna för- säljningskanalen. Diagram 4 b. Försäljning på kundkategorier per upplageklass 'ENOMSNITT PER LITTERATURST¶DD TITEL Tabell 3 visar genomsnittsvärden för olika upplageklasser. Genomsnitt per litteraturstödd titel Den högsta upplageklassen trycks i genomsnitt i över 22 000 exemplar varav närmare 18 000 säljs vidare. Försäljningen per titel har ett F-prisvärde på . Denna upplageklass utgörs av 84 titlar. De 54 titlar som trycks i mindre än 1 000 exemplar har en genomsnittlig upplaga på 802 exemplar varav endast 266 exemplar blir sålda till ett F-prisvärde på per titel. Av den lägsta klas- sen köper biblioteken endast 34 exemplar dvs. 0,6 exemplar per titel. I den högsta klassen köper biblioteken 1 532 ex eller drygt 180 exemplar per titel. Spridningen är således utomordentligt stor. Samma analys som redovisats ovan i tabell 2 finns per litteraturkate- gori. Analys litteraturstödda titlar - svensk skönlitteratur # !NDEL AV F¶RS¤LJNING Analys litteraturstödda titlar - skönlitteratur i svensk över- 29 864 3 454 707 27 192 3 405 791 31 785 3 598 091 17 069 1 702 264 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING Analys litteraturstödda titlar - barn- och ungdomslitteratur # !NDEL AV F¶RS¤LJNING Tabellerna ger en mängd intressant information. Mycket tydligt framgår den svaga försäljningen av skönlitterära titlar med liten upp- laga. För upplagor under 3 000 exemplar stannar nästan genomgående kvar på förlaget.