sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Konkurrenslagens bestämmelser och lagens tillämpning avgör vilka former av samarbete som är tillåtna. Den svenska konkurrenslagen, som trädde 1993, är nära nog en kopia av EG:s konkurrens- regler. Konkurrenslagen innehåller sålunda ett principiellt förbud mot konkurrensbegränsande samarbete. Genom en generell utformning av bestämmelsen är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Med bibehållande av konkurrenslagens generella förbud har dock en mängd inskränkningar gjorts. Företag med sammanlagt högst 200 mil- joner kronor i omsättning på koncernnivå kan praktiskt taget samarbeta i alla former som de önskar om marknadsandelen inte över- stiger . Medlemmar i primära lantbruksföreningar, ekonomiska föreningar, vilkas medlemmar är enskilda lantbrukare eller andra företag som be- driver jordbruk, trädgårdsverksamhet eller skogsbruk, tillåts genom sär- skilda bestämmelser i konkurrenslagen att ha en omfattande samverkan inom föreningarna. Det finns även 8 s.k. gruppundantag. Dessa innebär att företagen under vissa förutsättningar får ha ett konkurrensbegränsande samarbete utan att undantag behöver sökas i varje särskilt fall. Gruppundantag finns för bl.a. visst inköps- och försäljningssamar- bete mellan olika led i produktionskedjan samt för samarbete inom FoU. Här finns också ett gruppundantag som möjliggör samarbete inom kedjor i detaljhandeln. Mindre kedjor (marknadsande- lar) och större kedjor (marknadsandelar), tillåts ha oli- ka konkurrensbegränsningar som preciseras i undantaget. Andra centrala bestämmelser i konkurrenslagen avser förbud mot missbruk av en dominerande ställning och prövning av företagsförvärv. Ett företag med en dominerande ställning – en sådan har i praxis bedömts kunna föreligga när marknadsandelen uppgått till eller mer – får t.ex. inte på ett diskriminerande sätt tillämpa olika priser gentemot sina kunder. Ett företagsköp skall enligt konkurrenslagen anmälas till Konkur- rensverket om köparens årsomsättning på koncernnivå uppgår till och det uppköpta företagets omsättning till . Även vid prövning av om ett företagsköp är skad- ligt, är frågan om köpet skapar eller förstärker en dominerande ställ- ning av central betydelse. Vid den konkurrensrättsliga bedömningen av undantag från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete, missbruk av en dominerande ställning och ett företagsköp har marknadsandelen en mycket stor bety- delse. Prisutvecklingen på livsmedel har varit fördelaktig för konsumenterna . Medan konsumentprisindex för livsmedel (KPI Livs- medel) steg – KPI i dess helhet ökade med – har livsmedelspriserna fram t.o.m. i stället sjunkit med . ökade konsumentpriserna totalt med . En kraftig real prissänkning har således skett. EU- inträdet har medfört en ökad konkurrens på den tidigare från import- konkurrens skyddade marknaden. Detta har medfört ett betydande för- ändringstryck för vissa industrier, såsom slakt/chark och mejerisektorn. Förändringar pågår inte endast inom företagen för ökad effektivitet utan den nya konkurrenssituationen har även medfört struktur och ägarförändringar. På grund av handelshinder var internationella företag tidigare tvingade att lägga produktionen till det land där även försälj- ningen skedde. – om råvarutillgång, transporter, marknad m.m. medger detta – förläggs produktionen till det land där produktionsför- utsättningarna är mest gynnsamma. Ett exempel på detta är Unileverkoncernens nedläggning av marga- rintillverkningen i och utökning av kapaciteten för margarin- tillverkning i . Unilever överväger också en kon- centration av glassproduktionen i till , och . uppges vara i färd att koncentrera sin produktion av frukostmat i till , och . har omkring 200 produktionsenheter i . En koncentration av produktionen till färre och större enheter pågår. Den mest påtagliga förändringen av ägandet är den successivt ökade andelen utlandsägda företag. De utlandsägda företa- gen har numera fler anställda än lantbrukskooperationens industriföre- tag. av det totala antalet anställda inom livsmedelsin- dustrin var anställda i utlandsägda företag. var ande- len . Unilever, och har genom sina resurser inom bl.a. FoU, kunskapen om marknadsföring i skilda länder och inarbetade varumärken en stor konkurrenskraft. De multinationella företagen har ofta också ett brett produktsortiment. Stordriftsfördelar nås då t.ex. in- om marknadsföring och logistik. Ett exempel på detta är den (Unilever) bake-off-produkter (djupfryst deg) som trans- porteras i Glace-Bolagets transportfordon. Glace-Bolaget ingår också i Unileverkoncernen. Den internationella handeln med livsmedel uppskattas vara av konsumtionen. Även om behovet av färskhet motverkar inter- nationell handel påverkas denna även starkt av traditioner och invanda smakriktningar. Ett exempel på detta är att tillverkar Nescafé i 72 varianter för olika delar av världen, dock på ett fåtal ställen. Det finns ett avgörande samband mellan primärproduktion och livsmedelsindustri. Utan tillgång till inhemska råvaror krymper den svenska livsmedelsindustrin väsentligt. är en inhemsk livs- medelsindustri en nödvändighet för vidareförädling i landet av jord- Utredningen har tidigare pekat på behovet av att riksda- gen – inom de ramar där kan bestämma – fastställer vissa rikt- linjer för livsmedelsnäringen för att en tilltro till framtiden och investe- ringsvilja skall skapas. Ett genomförande av utredningens förslag för att öka det svenska jordbrukets konkurrenskraft skall också öka leveranserna av råvaror till livsmedelsindustrin. tidigare inhemska reglering inom jordbruket och stora de- lar av livsmedelsindustrin har dels skyddat företagen från utländsk konkurrens, dels förhindrat industrin att utvecklas på en internationell konkurrensmarknad. Utredningen anser att denna del av livsmedelsin- dustrin i har ett behov av att omvandla och effektivisera sin verksamhet för att dels klara konkurrensen på den inhemska markna- den, dels att kunna konkurrera på exportmarknaden. Genom ägarsambandet mellan råvaruproduktion och förädling är de producentkooperativa industriföretagens utveckling av stor betydelse. Grundprincipen att samtliga ägare/föreningars medlemmar skall be- handlas lika, får inte förhindra att rationella, företagsekonomiska as- pekter skall vara vägledande för industriföretagens inköp av råvaror från sina ägare. Av en central betydelse för de producentkooperativa industriföretagens framtid är också att företagen får ett tillräckligt överskott för investeringar i tillverkning och marknadsföring, som den nya konkurrenssituationen efter EU-inträdet kräver. Den redan tidigare internationellt konkurrensutsatta delen av livs- medelsindustrin, såsom glassindustri, choklad- och konfektyrindustri samt malt- och läskedrycksindustri synes i stort sett vara i god interna- tionell konkurrenskraft. Utredningens förslag syftar till att ge även denna del av livsmedelsindustrin i ökade förutsättningar till expansion. Utredningen vill starkt poängtera att i stort sett likartade konkur- rensförutsättningar med konkurrentländer måste finnas, om arbetstillfällen och industriproduktion skall bevaras och utvecklas i landet. Avgörande för livsmedelsindustrin i är att produktionen omfattar produkter som konsumenter efterfrågar och att dessa produk- ter produceras effektivt. För att detta skall ske fordras såväl effektiva företagsledningar som annan kompetent personal. Effektiviteten för livsmedelsindustrin i landet kan bl.a. höjas genom insatser inom FoU och kompetenshöjande utbildning. Dessa frågor behandlas vidare i ka- pitel 8. är, vad gäller EU-marknaden, den svenska livsme- delsindustrins situation en helt annan . EU:s produktions- kvoter, t.ex. på mjölk och socker, ger visserligen inte obegränsade möjligheter till export till andra EU-länder. Med satsningar på produk- ter med ett högt förädlingsvärde ger dock betydande möjligheter för ökning av exporten till övriga EU-länder. Tappar företagen marknads- andelar i hemlandet – såsom det skett i på vissa kött/- charkprodukter och mejerivaror – ger ju detta också möjligheter till en ökad export till andra EU-länder. Utredningen har särskilt studerat konkurrensförutsättningarna för slakt och charkuteri, mejerier samt kvarnar och bagerier. Charkuteriindustrin utgör en betydelsefull del av den totala köttindu- strin. Verksamheten innebär en vidareförädling av köttråvaran mot konsumtionsfärdig produkt. Möjligheten till produktutveckling och anpassning till nya trender och smakriktningar är inom charkuteri spe- ciellt stor. gäller för denna typ av produkter betydande skill- nader i smak och tradition mellan olika geografiska områden, främst internationellt men även nationellt. Denna aspekt är viktig att beakta inte minst när det gäller utvecklingen av detta produktsegment för ex- portmarknaderna. En viktig förutsättning för en positiv lönsamhetsutveckling inom in- dustrin är en ökad vidareförädling av kött och köttprodukter. Genom att tillgodose konsumenternas behov av bekväma, hälsosamma, säkra och miljöanpassade produkter med stor variation i upplevelse och smak, kan lönsamhetspotentialen ökas, som beroendet av den mind- re prisstabila råvaruförsäljningen minskar. En kraftfull satsning på FoU inom områden som understödjer utveckling av vidareförädlade kött- produkter, skulle bidra till att förbättra den svenska köttindustrins kon- kurrenskraft och exportförmåga. Genom avsaknaden helt av frihandelsprodukter före EU-inträdet har köttsektorn kommit i en helt ny konkurrenssituation. Importkonkurrens har medfört betydande prissänkningar. Konsumentpriserna på köttpro- dukter började sjunka redan omkring på grund av jordbrukspolitiska reform för att efter EU-inträdet ytterligare falla. Detta medförde en låg lönsamhet inom främst slakteri och styckning. skedde dock prishöjningar på griskött på grund av svinpest i och sjukdomar hos grisbesättningar i . Priserna till den svenska svinproducenten steg från /kg till ca . Där- efter har priserna sjunkit till 13–/kg . Den svenska köttsektorn – svinuppfödare, slakteri- och charkuteriindustri – måste vara inriktad på en hård konkurrens såväl på den svenska mark- naden som internationella marknader. De danska slakterierna är större än de största svenska slakterierna. Representanter för de större modernare svenska slakteri- erna uppger att de dock vid en effektiv primärproduktion, kommer att ha ett tillfredsställande konkurrensläge i förhållande till de stora danska slakterierna, om kapacitetsutnyttjandet kan hållas på en hög och jämn nivå. Vid svinuppfödning åtgår omkring spannmål för att griskött skall produceras. Den svenska spannmålsproduktionen –1997 beräknas uppgå till ca . Av detta an- vänds ca 3–3,som foder till uppfödning av huvudsakli- gen gris, nötkreatur och kyckling. spannmål ex- porteras. Spannmålspriserna på världsmarknaden har i regel varit be- tydligt lägre än priserna i och i EU. Kan spannmålen i stället avsättas som foder i till samma priser som inom EU eller på världsmarknaden, är förbättrade förutsättningar för svinuppfödning, slakt och export viktiga att söka vidareutveckla. En ökad produktion i av 2 miljoner grisar skulle innebära en ökad foderkonsumtion av spannmål med ca . Till skillnad från nötkött är produktionen av svinkött inte begränsad av ett ekonomiskt regelsystem som förhindrar EU:s medlemsländer att konkurrera fritt. har sedan sitt inträde i EU ökat sin slakt av gris från ca 10 miljoner vid EU-inträdet till ca 21 miljoner grisar . av intäkterna av den danska grisproduktionen kommer in som intäkter från exportmarknaden. Aktuella satsningar pekar på att danska uppfödare försöker att öka svinpro- duktionen med ca 2 miljoner grisar. Genom detta strävar de danska livsmedelsproducenterna få ungefär hälften av det marknadsutrymme som uppstår genom den nederländska neddragningen på grund av svin- pesten. I planeras nu en obligatorisk neddragning av grisbeståndet (1996 är basår), dvs. från 15 miljoner till drygt 11 miljoner djur. Det finns två för näringen viktiga faktorer. Den första är hur de in- hemska företagen skall kunna ta en betydande del av den konsumtions- ökning av griskött som sannolikt är förestående. Den andra är hur en ökning av exporten skall nås. De grundläggande kraven för att detta skall lyckas är att produkterna både till pris och kvalité skall vara kon- kurrenskraftiga. Salmonellafrihet och frihet från användning av till- växtbefrämjande medel i foderblandningar, uppfödningsförhållanden m.m. är några goda kvalitetsargument. De svenska slakteriernas betalning för slaktsvinen har under EU-medlemskapet legat mycket nära vad de danska slakterierna betalat. beräknas genomsnittsbetalningen bli 20–/kg högre än i . De finska slakterierna betalade i genomsnitt ca mind- re per kilo vid inköp av slaktsvin än de svenska slakterierna. I finns fram t.o.m. ett nationellt övergångsstöd. utgör stödet /kg . Det kraftiga finska nationella stödet till jord- bruket torde ha gett möjlighet för de finska slakterierna att pressa sina inköpspriser. Dessutom utgår som tidigare nämnts höga investerings- stöd i . Viktiga förutsättningar för slakteri- och charkuteriföretagens expan- sion – och för möjligheten att konkurrera på internationella marknader – är att företagen i har med konkurrentländerna likvärdiga pro- duktionsvillkor samt en ökad effektivitet såväl hos uppfödaren som i slakterierna. Tillgången till konkurrenskraftiga inhemska råvaror är en annan viktig förutsättning för köttindustrin i . Fram finns enligt branschens bedömningar ett investe- ringsbehov motsvarande 2 miljoner slaktade grisar . Ett utnytt- jande av ett förväntat spannmålsöverskott skulle enligt branschen kunna innebära en uppfödningskapacitet på 10 miljoner grisar . Möjligheterna inom nötköttssektorn finns inte i första hand i volymex- pansion utan genom effektivisering av uppfödningsmetoderna avseende kvalitet, produktionskostnader och ökad differentiering av produktio- nen mot marknads- och konsumentkrav. Kvalitetssäkringsprogram, som innebär att vissa kvalitetskrav måste vara uppfyllda, utgör en viktig del i framtida produktion. Med nuvarande kvoter finns små förutsättningar att långsiktigt producera av det nötkött som konsumeras i . Det förtroende som finns för svenskt nötkött på den svenska marknaden och som avspeglar sig i en ökande konsumtion av nötkött i trots internationella trender, tyder på att den svenska markna- den kommer att vara den helt dominerade för svenskt nötkött. Viss ex- port kan ske av nischkvantiteter till marknader med särskilda krav samt för att hantera tillfälliga volymvariationer. Medan konsumtionen av nötkött på grund av BSE (galna ko-sjukan) minskade i flertalet europeiska länder, ökade konsumtionen i med till . köttsproduktionen har tilldelats en premiekvot. Det är med nu- varande stödsystem inte möjligt att med lönsamhet producera utöver premiekvoten. I har dock producerats mindre nötkött än vad kvoten medgivit. Självförsörjningsgraden för nötkött var och väntas snarare minska än öka på grund av ökande konsumtion. Framtida möjligheter till en betydande export är därför inte heller stora. Den för konsumenten i förmånliga prisutvecklingen på fågel- kött – med ett prisindex 1985 har priset sjunkit till 87 – har varit en viktig faktor till den ökade konsumtionen. Den beräknade konsumtionen i på ca per capita är dock liten i internationell jämförelse. Konsumtionen inom EU-länderna ligger i genomsnitt på ca per capita och i på uppemot per ca- pita. Detta borde innebära goda framtidsutsikter för branschen. Genom den inre marknaden är handeln mellan EU-länderna av främst kyckling betydande. Länder med en betydande nettoexport har även en stor im- port. Branschföreträdare beräknar att importen även till kom- mer att öka. Som jämförelse kan nämnas att , som är en stor exportör av kyckling till tredje land, har en stor import av kyckling – av den danska konsumtionen. En betydande del av den danska importen sker genom att stora livsmedelskedjor importerar pro- dukter under eget varumärke – private brand. har – tillsammans med – varit praktiskt taget de en- da länderna i världen som producerar till salmonellafria kyck- lingar. Flera EU-länder, t.ex. och , arbetar emellertid hårt för att nå salmonellafrihet. har redan nått långt i detta hänseende och danska dotterbolag, Dan- Po, producerar nu helt salmonellafritt vid tre av företagets fyra slakteri- er i . En ökad importkonkurrens till från olika länder kommer att uppstå. hade tidigare planer på att starta produktion av stora slaktkalkoner i . Bestämmelser saknas dock om bl.a. utrymmeskrav/beläggningen för sådana kalkoner. Genom att efter kontakter med verkets djurskyddsråd, ej godkänt (beslut ) de beläggningskrav som företaget föreslagit, sak- nas enligt företaget förutsättningar för att starta produktionen av stor- kalkon. uppger att företaget var berett att accep- tera en lägre beläggning än vad som tillämpas i flera länder inom EU. En ökande internationalisering påverkar i hög grad konsumentens beteende. Konsumtionen av kalkon, med inriktning på styckad och för- ädlad vara, är en produkt som ökar kraftigt i . För att ge svenska producenter möjlighet att producera denna vara på konkurrenskraftiga villkor bör enligt utredningen det gällande regelverket kompletteras för att medge konkurrenskraft för uppfödning av storkalkon. Därvid bör de för svensk produktion viktiga konkurrensfördelar beaktas – friska djur, etiskt goda uppfödningsbetingelser och ingen tillsats av tillväxtstimule- rande fodersatser. Inom permanenta kommitté för djurskydd pågår arbete för att utarbeta regler angående uppfödning av kalkon. Nya regler kan komma att antas av den permanenta kommittén . När kommittén enhälligt antagit reglerna, skall dessa implementeras i de kontraktsslutande ländernas egna regelsystem. Ge- nom att ratificerat om djurskydd för lantbrukets djur måste den svenska lagstiftningen uppfylla minst mini- mikraven i dessa regler. Enligt branschföreträdare föreligger svårigheter för svenska företag att hävda sig på exportmarknaden på grund av höga kostnader jämfört med vissa viktiga konkurrentländer. Löner, inklusive sociala kostnader, uppges således vara högre i än i . Vidare medför enligt branschen de svenska energikostnaderna jämfört med de danska en merkostnad på /kg kyckling i levande vikt eller /kg på färdig vara. I konsumentledet blir skillnaden /kg. Enligt uppgift uppgår produktionskostnaden för kyckling i till om- kring mer per kilo än i . Vid förhandlingar om medlemskap i fick rätt att –1999 lämna ett övergångsstöd till jordbruket. Stödet uppgår till omkring 4–. Det finska nationella stödet för kycklinguppfödning uppges uppgå till per levande djur. Till detta kommer en subvention på ca per daggammal kyckling via föräldradjuren. Konkurrenssituationen för de svenska mejeriföretagen har för praktiskt taget alla produkter förändrats helt genom EU-inträde. Un- dantaget till detta är konsumtionsmjölk där transportkostnader och be- hovet av färskhet sannolikt även medför en konkurrens- fördel för de inhemska företagen. Arla, det största mejeriföretaget i , med omkring två tredje- delar av marknaden före EU-inträdet, arbetar nu på en marknad där de största mejeriföretagen – såsom och – har 5–10 gånger högre omsättning av mejeriprodukter än Arla. Det finns inom EU också en utveckling mot allt större företag. Ett exempel på detta är fusionen mellan det nederländska Campina-Melkanie och det tyska Milchwerke Wuppertal. Det nya företagets mjölk- tillgång är drygt /år. Arlas mjölktillgång är ca 2,1 miljar- der kg/år. har fått ett betydande antal nya im- porterade produkter. Således har det finska företaget skaffat sig i runt tal av marknaden för fruktyoghurt. I övrigt är de utländska företagens marknadsandelar i fortfarande små. Import av hårdost ökade dock kraftigt . torde det vara svårt för de inhemska företagen att helt behålla sina marknadsandelar. En internationalisering kommer sannolikt att medföra en specialisering och effektivisering i produktionen och därvid även en ökad pris- konkurrens. Dessutom gäller för mejeriprodukter, liksom för livsmedel i allmänhet, att varumärket är av den allra största betydelse, vilket gyn- nar storskalighet och internationella företag. En framtida minskad försäljning här i landet måste, för att tillvarata producerad råvara och för att bibehålla arbetsplatser i industrin, kom- penseras genom export av produkter med ett högt förädlingsvärde. Un- der som medlem i EU lyckades de svenska mejeriföreta- gen bra på exportmarknaden. Således tredubblades exporten från om- kring till . Exporten har också ökat, främst av smör, mjölkpulver och yog- hurt. Kraftig ökning av smörexport förklaras huvudsakligen av efter- frågan från . Ett exempel på en framgångsrik export av produkter från ett mejeri som vidareutvecklat den traditionella basen av mejeriprodukter är Frö- dinge mejeri. Företaget har exporterat fruktpajer och ex- porten har senare utökats även med djupfrysta tårtor. Företagets export uppgår numera till . Av avgörande betydelse för den inhemska mejeriindustrins konkur- rensmöjligheter är kostnaderna för råvarorna. Är den inhemska mjölk- producenten inte effektiv utan behöver ett högre avräkningspris än pro- ducenterna i t.ex. eller , blir det också svårt för meje- riindustrin att konkurrera. Från branschens sida har också påpekats att utbildning, såväl för mjölkproducenten som för hela mejeriindustrin, är en mycket viktig fråga. betalade de svenska mejerierna mer per liter än vad de danska mejerierna betalade. Detta torde ha ett visst samband med att de danska kobesättningarna i genomsnitt är större – omkring 48 (1995) kor mot omkring 30 (1996) mjölkkor i . måste man komma ihåg att jordbruket är vikti- gaste näring varför den danska staten sökt – och lyckats – främja jord- Vidare har också den svenska mjölkproducenten vissa offentliga pålagor, vilka är större eller annorlunda utformade i än i . T.ex. finns det skatter som återförs till den danske jordbrukaren för bl.a. utbildning. Den nya konkurrenssituationen efter EU-inträdet har inneburit ett starkt förändringstryck. Förlorade marknadsandelar på hemmamarkna- den fordrar exportframgångar om produktionsvolymerna skall kunna hållas på samma volym som . Exempel på nyssnämnda utveck- ling är det finska Valios försäljning av fruktyoghurt i . Samti- digt har svenska mejeriprodukter, bl.a. fruktyoghurt, etablerats på den finska marknaden. Inom mejeriindustrin tillämpas i vissa företag kvan- titetsbonus, kvalitetsbonus eller andra bonussystem alltefter hur mjölkleverantören lyckas anpassa sig efter mejeriets behov av effektiva leveranser. Både kvarn- och bageriindustrin arbetar för flertalet av sina produkter på en från internationell konkurrens skyddad marknad. Genom att det är billigare att transportera spannmål än mjöl och genom att det sanno- likt är svårt att göra konsumenten märkesmedveten på mjöl, torde kva- rnindustrins försäljning av mjöl ej nämnvärt hotas av en internationell konkurrens. En sådan konkurrens av leveranser till industriella kunder förekommer dock. Kvarnar och bageriföretag ingår ofta i samma koncerner. Detta har sin bakgrund i att kostnader för mjöl är en betydande del i bageripro- duktionen. Det har länge rått en internationell konkurrens på torra bageripro- dukter, såsom kex och andra torra brödprodukter. På grund av att trans- portkostnaderna och konsumenternas olika preferenser finns ingen nämnvärd internationell konkurrens på mjukt matbröd. Det finns dock konkurrens mellan såväl riksomfattande som regionala eller lokala fö- retag. Därtill kommer en priskonkurrens från handel med färskt bröd från torghandel och dylikt. Ett tecken på priskonkurrensen är prissänk- ningarna på mjukt matbröd. Jämfört med tidigare behandlade branscher – slakt/chark och meje- riindustrin – har det svenska EU-inträdet medfört föga förändringar för kvarn- och bageriindustrin.