sou · GLB346 · 1998-01-01 00:00:00 — () fick genom beslut vid regeringens sammanträde i uppdrag att utreda formerna för statlig uppbörd av kyrkoavgift. Inom RSV har skattedirektören på uppdrag av generaldirektör varit ansvarig för utredningen. Utrednings- sekreterare har t.o.m. varit skattedirektören och fr.o.m. avdelningsdirektören . I arbetet har också deltagit avdelningsdirektörerna . En referensgrupp med representanter för skattem yndigheterna samt områdena folkbokföring och val inom RSV har lämnat synpunkter på utredningsförslagen. I referensgruppen har ingått skattedirektörerna , länsskatte- chefen samt valdirektören . RSV överlämnar nu betänkandet Statlig medverkan vid avgiftsbetalning. Uppdraget är därmed avslutat. Förslag till lag om ändring i regeringsformen ...................... Förslag till lag om avgift till registrerat trossamfund ............ Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)........................................ Förslag till lag om upphävande av lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke Förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m................................... 1.6Förslag till lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar................ Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ........ Förslag till lag om ändring iskatteregisterlagen (1980: 343)......................................................................... 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1997:000) om betalning av skatter och avgifter..................................... Utredningens uppdrag och arbete................................................... Beröringspunkter med övriga utredningar ............................ Uppbördsfrågan i tidigare utredningar ................................. Uppbördsfrågan i princippropositionen ................................ Avgiftsstruktur och avgiftsunderlag............................................... Princippropositionen och utredningsdirektiven..................... Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden .................................. Skatteuppbörden –1999 ............................................... 5.1.1 Nuvarande ordning – taxering, debitering 5.1.2 Det nya skattekontosystemetfr.o.m. Princippropositionen och utredningsdirektiven..................... Uppgifter per inkomstår.......................................... Omräkning av skatt ................................................ Den kyrkliga indelningen hos skatteförvaltningen och SCB............ SCB:s användning av den kyrkliga indelningen.................... 6.4.1 Folkbokföring, val och fastighetstaxering................ 6.4.2 Den kyrkliga indelningen iavgiftsuppbörden ........... RSV:s sammantagna bedömning............................. Uppgiftslämnandet till och från skatteförvaltningen ....................... 7.1.1 Uppgifter från ............................... Uppgifter från skatteförvaltningen .......................... Princippropositionen och utredningsdirektiven..................... 7.3.1 Uppgifter för debitering av kyrkoavgift/ avgift till trossamfund............................................. 7.3.2 Uppgifter för debitering av begravningsavgift ...... Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel.................................... Borgerliga kommuner – beräkning av Borgerliga kommuner – redovisning och Kyrkliga kommuner – beräkning av Kyrkliga kommuner – redovisning och Omräkningar efter taxeringsperioden....................... Princippropositionen och utredningsdirektiven..................... Beräkning av avgiftsmedel ...................................... Redovisning och utbetalning.................................... Uppgift om taxeringsutfall/avgiftsunderlag.............. Statens hjälp åt andra trossamfund än ................... Princippropositionen och utredningsdirektiven..................... Utformning av avgiftsuppbörden och kostnader för den .................................................... Behovet av medgivande........................................... Medgivandefrågan – kostnadsaspekter ..................... Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift ........................... Klagomål, avgiftsskyldighet upphör ..................................... Sekretess för uppgifter om tillhörighet Princippropositionen och utredningsdirektiven................... Lagen om avgift till registrerat trossamfund...................... Kommunalskattelagen (1928:370)..................................... Lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör ............................. 13.5Lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunens och annan menighets utdebitering av skatt m.m. .................................................................. 109 13.6Lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar ................................................ Sekretesslagen (1980:100)................................................ Skatteregisterlagen (1980:343).......................................... Lagen (1997:000) om betalning av skatter och avgifter (Skattebetalningslagen)..................................................... RSV:s yttrande , dnr 3906-94/910................... Lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av Kommunalskattelagen (1928:370) Lagen (1997:000) om betalning av skatter och avgifter (Skattebetalningslagen) Uppbördsförordningen (1967:626) Uppbördslagen (1953:272) I denna sammanfattning redovisas i korthet RSV:s uppdrag, utrednings- förslagen och de överväganden som ligger till grund för förslagen. Beskattningsrätten för församlingarna och de kyrkliga samfälligheterna inom upphör . Församlingsskatten ersätts av en obligatorisk kyrkoavgift för dem som tillhör . Avgiften skall tas ut tillsammans med och på samma sätt som inkomstskatten. Den som inte tillhör skall inte vara skyldig att betala någon avgift till kyrkan. Andra trossamfund än skall kunna få uppbördshjälp efter beslut av regeringen. () har fått i uppdrag att föreslå hur uppbörden av kyrkoavgift och avgift t ill andra trossamfund skall utformas. RSV:s förslag i korthet Debitering och betalning av avgift Den som tillhör året före inkomståret skall betala kyrkoavgift för hela det kommande inkomståret. För den som är medlem i annat trossamfund som får uppbördshjälp knyts avgifts- skyldigheten till ett medgivande som samfundet hämtat in från den enskilde . Såväl kyrkoavgift som avgift till andra trossamfund än skall tas ut med viss procent av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten, dvs. på samma underlag som den nuvarande församlingsskatten. Avgiften tas under inkomståret ut som en ospecificerad del av preliminär A- respektive F-skatt. På slutskattesedeln (skattebeskedet) redovisas avgiften i en särskild post under rubriken /avgift till trossamfund. För den enskilde ingår avgiften även i en eventuell omräkning av skatten. Avgiftsbelopp som inte betalas lämnas för indrivning som en ospecificerad del av skattebeloppet. Uppgifter för avgiftsdebitering – personuppgifter och procentsatser för avgift – lämnas på datamedium av kyrkan/samfundet centralt till RSV. kan lämna uppgifterna om procentsatser på församlings- nivå eftersom församlingsindelningen och de enskildas församlings- tillhörighet kommer att registreras hos RSV även efter relationsändringen. Andra trossamfund som får uppbördshjälp lämnar uppgift om den procent- sats som skall gälla för samfundet i dess helhet. Om procentsatsen varierar mellan de lokala församlingarna/motsvarande inom dessa samfund kan även lokalt varierande avgifter debiteras under vissa förutsättningar. Redovisning och utbetalning av avgiftsmedel RSV betalar ut ett förskott på avgiftsmedlen till under inkomståret. Förskottet baseras på avgiftsunderlaget vid senaste taxering. När taxeringen för inkomståret är klar och det slutliga avgiftsunderlaget är känt görs en slutreglering. Exempel: Förskottet för är summan av de beskattningsbara förvärvsinkomsterna för de tillhöriga vid taxeringen multiplicerad med avgiftssatsen för . När taxeringen för inkomstår 2005 är klar och slutlig skatt debiterats de enskilda, dvs. , kan slutreglering göras. För- skottet jämförs då med slutlig avgift och en avräkning görs. En redovisning av avgiftsmedel görs i början av till centralt. Då redovisas förskottet och slutavräk- ningen . Redovisningen görs på församlingsnivå för att bearbetas till pastorats-/samfällighetsnivå inom . Utbetal- ningen av avgiftsmedlen görs månatligen med ett totalbelopp till ett konto hos för intern fördelning. Utanordningsdag föreslås bli densamma som för borgerliga kommuner, dvs. den tredje vardagen efter den 17:e . Avräkning för belopp i det inomkyrkliga utjämnings- systemet kommer inte längre att göras vid utbetalningen. Redovisning och utbetalning till andra samfund görs till samfundet centralt som till . De belopp som betalas ut är de debiterade avgifterna och alltså inte de faktiskt betalda. Detta motsvarar dagens ordning för församlingsskatt. Frågan om statens uppbördsförluster i detta sammanhang bör uppmärk- sammas. Omräkning av skatt för de enskilda påverkar inte utbetalningen till kyrkan/samfundet. Även detta motsvarar dagens ordning för församlings- skatten. Särskilt om andra trossamfund än De medlemmar som så önskar skall kunna betala sin avgift på annat sätt än genom skatteförvaltningens försorg. RSV föreslår att andra trossamfund som får uppbördshjälp skall hämta in ett skriftligt medgivande från varje enskild person som skall omfattas av hjälpen. tycker personen till att betala avgift till samfundet och att göra detta via skattesystemet. Den som drar tillbaka sitt medgivande skall få skriftlig bekräftelse på detta från samfundet. Medgivandet respektive beviset om återkallat medgivande kan sedan komma att läggas till grund för skatte- myndigheternas bedömning om en enskild klagar på avgiftsdebiteringen. I RSV:s uppdrag har ingått att föreslå hur be hovet av sekretess kan tillgodoses vid hjälp med uppbörd åt andra trossamfund än . RSV föreslår att samma sekretess skall gälla som , dvs. avgiftsbesluten är offentliga medan underlagen för avgiften, bland annat uppgift om samfundstillhörighet, ärsekretessbelagda. RSV föreslår att de bestämmelser om avgiftsbetalning som inte ges i lagen om eller lagen om trossamfund samlas i en särskild lag – lag om avgift till registrerat trossamfund. Att avgiften fullt ut skall behand- las som skatt framgår där av hänvisningen till lagen om betalning av skatter och avgifter, den lag som enligt förslag i betänkandet Ett nytt system för skattebetalningar (SOU 1996:100) skall ersätta den nuvarande uppbördslagen. Bestämmelser om re dovisning och utbetalning till sam- funden finns i förslaget till ändring i lagen ( 1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. RSV föreslår också ändringar i bl.a. skatteregisterlagen och sekretess- lagen. RSV föreslår vidare ett tillägg i 1 kap. 2 § regeringsformen med innebörden att det allmänna skall arbeta för att underlätta trossamfunds möjligheter att verka i . RSV:s överväganden som ligger till grund för förslagen RSV:s förslag till utformning av uppbördshjälpen stämmer i stora drag överens med vad som gäller för debitering och uppbörd av försam- lingsskatt. Avgiften skall tas ut med viss procent av kommunalt beskatt- ningsbar förvärvsinkomst. Den behandlas fullt ut som skatt: avgifts- skyldigheten gäller , avgiften ingår i preliminär skatt, slutlig skatt och omräkning och lämnas för indrivning om den inte betalas. Vad gäller underlaget för avgiften avviker RSV:s förslag från vad som sagts i princippropositionen (prop.1995/96:80), nämligen att underlaget skall vara den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Genom att behålla dagens underlag, det kommunala skatteunderlaget, undviker man kostnaderna för förändringar i de tekniska systemen. skillnad på beräkningen av statligt och kommunalt beskattningsbar förvärvsinkomst. Att använda den statligt beskattningsbara förvärvs- inkomsten som underlag skulle alltså inte förändra avgiftsuttaget. Skulle det kommunala underlaget komma att förändras på ett sådant sätt att det skiljer sig avsevärt från dagens underlag kan det bli aktuellt att överväga frågan på nytt. För att avgiften skall kunna fogas in i preliminärskattesystemet bör den tas ut med viss procent av inkomsten på samma sätt som församlings- skatten. Detta överensstämmer också med förutsättningarna i princip- propositionen där det sägs att avgift skall tas ut i förhållande till inkomst. Avgift som inte betalas lämnas för indrivning som en ospecificerad del av skatten. Detta är enligt RSV:s uppfattning en absolut förutsättning för avgiftsuppbörd via skattesystemet. Be hovet av att i betalningsskedet behandla avgiften som en ospecificerad del av skatten accentueras av det s.k. skattekontosystemet som föreslås i betänkandet SOU 1996:100 (proposition väntas ). Belopp som betalas in t ill en persons skattekonto tillgodoräknas inte som betalning för en viss skatt eller avgift utan bokförs bara som "skatt". Någon avräkningsordning mellan olika skatter och avgifter (preliminär skatt, slutlig skatt, arbetsgivaravgifter, moms) finns inte. När kontona stäms av konstaterar man enbart om det finns ett under- eller överskott på kontot jämfört med det totala skatte- och avgiftsbelopp som skall vara betalat vid avstämningstidpunkten. Önskemål om att undanta avgiften från indrivning har förekommit. RSV vill därför peka på vad detta skulle innebära. En särbehandling av avgiften för att undanta den från indrivning kräver att man i ett första steg konstaterar om det finns någon del kyrkoavgift i ett obetalt skattebelopp. Eftersom det inte existerar någon avräkningsordning mellan olika skatte- och avgiftsslag och inte heller mellan olika delposter i skatten, kan man inte konstatera om kyrkoavgiften är betald. Man blir då hänvisad till någon form av proportionering, dvs. till att anta att en viss del av varje betalning till kontot och en viss del av obetalt belopp är kyrkoavgift. En sådan proportionering kan möjligen göras när det gäller slutlig skatt där kyrko- avgiften specificeras på skattsedeln/skattebeskedet medan kyrkoavgiftens andel i preliminär skatt ofta inte är möjlig att härleda. I ett andra steg skulle man sedan tvingas räkna om den skatt där den antagna obetalda "kyrkoavgiften" ingår och fatta beslut om omräkning i varje enskilt fall. Ytterligare svårigheter finns. Hanteringen skulle komplicera hela skatte- uppbörden och öka kostnaderna för administrationen av kyrkoavgiften avsevärt jämfört med dagens församlingsskatt. RSV:s strävan är att skatte- reglerna skall förenklas och att administrationen görs så effektiv och billig som möjligt. En särbehandling av avgiften går stick i stäv med dessa strävanden. Den kyrkliga indelningen i skattesystemet Den kyrkliga indelningen blir efter relationsändringen en inomkyrklig fråga. Hur indelningen kommer att se ut beslutas alltså inom . RSV skulle med tanke på detta helst se att den kyrkliga indelningen inte behöver hanteras i skattesystemet efter relationsändringen. Förslaget i annat betänkande till hur begravningsverksamheten skall finansieras gör dock att folkbokföringen på församling kommer att behöva fortsätta. Församlingsnivån kommer därmed att finnas kvar i skattesystemet. Däremot föreslår RSV att pastorats-/samfällighetsnivån inte skall behöva hanteras. Att den kyrkliga indelningen och förändringar i den blir en inomkyrklig fråga är ett av skälen till detta. Ett annat skäl är att och övriga trossamfund så långt som möjligt bör behandlas lika. RSV avser inte att registrera någon lokal indelning för andra trossamfund. Alla kontakter på central nivå RSV föreslår att uppgifter för debitering av avgift lämnas av centralt och att skatteförvaltningens redovisning och utbetalning av avgiftsmedel görs till centralt för vidare bearbetning och fördelning. Dessa förslag är till en del en följd av att pastorats-/samfällig- hetsnivån inte skall behöva hanteras i skattesystemet. RSV ser också det centrala uppgiftslämnandet som en garanti för att fullständiga uppgifter lämnas i rätt tid. centralt skall alltså lämna uppgifter till RSV om de tillhöriga och om den totala procentsatsen för kyrkoavgift per församling. Förslaget att alla kontakter skall ske på central nivå gäller också för skatteförvaltningens kontakter med andra trossamfund än . Redovisning och utbetalning av avgiftsmedlen Avgiftsmedlen betalas ut i form av ett förskott under inkomståret och slutregleras i efterhand, när det slutliga avgiftsunderlaget är känt. Detta överensstämmer med dagens ordning för församlingsskatt. I början av redovisar skatteförvaltningen de avgifter som skall betalas ut till kyrkan/samfundet och betalar sedan ut dem månatligen. Redo- visning och utbetalning görs till /samfundet centralt. gäller olika tidpunkter för utanordning av kommunalskattemedel till borgerliga och kyrkliga kommuner. För att åstadkomma samordning av utbetalningarna föreslår RSV en gemensam utanordningsdag. Enligt för- slaget skall utanordningsdagen vara den tredje vardagen efter den 17:e , dvs. den tidpunkt som gäller för borgerliga kommuner. dag är utanordningsdagen för församlingsskattemedel till kyrkliga kommu- ner den 18:e . Särskilt om andra trossamfund än För andra trossamfund än finns ingen lagreglerad skyldig- het att betala avgift till samfundet. Det har vidare, enligt utrednings- direktiven, ansetts viktigt att medlemmar i samfund som får uppbördshjälp skall kunna betala avgiften på annat sätt än via skattesystemet. RSV föreslår därför att de samfund som får uppbördshjälp skall hämta in med- givande från de enskilda som skall omfattas av hjälpen. Medgivandet inne- bär att den enskilde samtycker till att betala avgift och att göra detta via skattesystemet. Medgivandet bör kunna gälla tills det återkallas. Eftersom en persons skyldighet att betala avgift till ett annat trossam- fund än är en fråga mellan samfundet och den enskilde, är det RSV:s uppfattning att medgivandet skall hämtas in av samfundet. Den som vill återkalla sitt medgivande skall få en skriftlig bekräftelse på detta från samfundet, något som också bör gälla för den som utträder ur . Förslag har förekommit om att de enskilda skulle kunna lämna med- givande via en markering i självdeklarationen. Enligt RSV:s uppfattning är detta olämpligt, både av principiella och praktiska skäl. Man bör så långt det är möjligt undvika att skattemyndigheterna hanterar och bedömer frågor som har att göra med förhållandet mellan samfundet och den enskilde. Skattemyndigheterna bör därför inte behöva ta ställning till sådana uppgifter vid deklarationsgranskningen. Vidare arbetar RSV för att en stor del av deklarationerna inte skall behöva skickas in till skatte- myndigheterna. Om detta blir verklighet kan deklarationerna inte fungera som kanal för medgivandet. Ytterligare ett skäl är tidsaspekten – med- givandena skall finnas inför inkomståret medan deklarationen lämnas först året efter inkomståret. RSV föreslår samma sekretessbestämmelser som vilket innebär att uppgift om tillhörighet till ett samfund omfattas av sekretess medan avgiften är en del av beskattningsbeslutet och därmed offentlig. På slutskattsedeln (skattebeskedet) redovisas avgiften under rubriken /avgift till trossamfund. Uppgift om vilket samfund avgiften avser redovisas i underrättelsedelen av skattsedeln (skattebeskedet) till den enskilde men ingår alltså inte i de uppgifter som är offentliga. I ett sammanhang kan uppgift om tillhörighet ingå i ett beskattningsbeslut och därmed bli offentlig, nämligen om en person klagat på avgiften till ett samfund och skattemyndigheten beslutar med anledning av klagomålet. RSV avser dock inte att föreslå någon inskränkning av skattebesluts offentlighet. RSV föreslår en ändring i skatteregisterlagen för att det klart skall framgå att uppgifter för att uppbära avgift skall få registreras i skatteregistret och en ändring i sekretesslagen för att uppgifterna skall omfattas av samma sekretesskydd som motsvarande uppgifter gör . Artikel 8 i EG:s direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter (95/46/EG) säger att medlemsstaterna skall förbjuda behandling av personuppgifter som avslöjar bl.a. religiös övertygelse. Undantag från detta förbud finns – bl.a. när den registrerade har lämnat samtycke till behandlingen. Medlemsstaterna har dessutom enligt artikel 8 punkt 4 möjlighet att, med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, göra andra undantag i nationell lag eller genom beslut av tillsyns- myndigheten. Genom förslaget till lag om avgift till registrerat trossamfund och ändringen i skatteregisterlagen utnyttjas denna möjlighet att göra undantag i nationell lag. För att ytterligare betona att registreringen sker med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och därför inte kräver med- givande från alla tillhöriga föreslår RSV även ett tillägg i regeringsformen. Andra trossamfund än skall trots detta hämta in medgivanden från de enskilda. Dessa medgivanden skall omfatta samtycke till att betala avgift till samfundet och att betala denna avgift via skatte- systemet. Tidscykel för kyrkoavgift/avgift till trossamfund För de tillhöriga/medlemmarna För kyrkan/samfundet Avgiftsskyldighet för år 1 Uppgifter för år 1 lämnas till RSV på datamedium: person- uppgifter och procentsats för betalas ut av RSV . Förskottet beräknas på senast kända slutliga avgiftsunderlag. Deklaration för år 1 lämnas. Slutlig skatt inklusive avgift RSV lämnar uppgift om slutligt underlag för inkomståret (år 1). förskott jämförs med slutliga 1.1Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § regeringsformen skall ha följande lydelse. Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Det allmänna skall också arbeta för att underlätta olika trossam- funds möjligheter att verka i . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1976:871. 1.2Förslag till lag om avgift till registrerat trossamfund 1 § Föreskrifter om avgift till (kyrkoavgift) och avgift till annat registrerat trossamfund finns i 15 § lagen (1999:000) om trossamfund och i 7 och 8 §§ lagen (1999:000) om . Regeringen får besluta att annat registrerat trossamfund än skall få statlig hjälp med att uppbära avgift. 2 § För den som tillhör skall avgift för begravnings- verksamhet, som beräknats med tillämpning av bestämmelserna i 9 kap X – X §§ begravningslagen (1990:1144), inräknas i kyrkoavgiften. Detta gäller dock inte den som är folkbokförd inom kommun som är huvudman för begravningsverksamheten eller den som är medlem i icke-territoriell församling. 3 § Vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av avgift gäller lagen (1997:000) om betalning av skatter och avgifter. 4 § Avgift till trossamfund som uppbärs med skatteförvaltningens hjälp skall beräknas på samma underlag som den avgiftsskyldiges kommunala inkomstskatt skall beräknas på.