sou · GLB377d1 · 1998-01-01 00:00:00 — kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet i 22 kap. 3–5 § koncern i 5 § kooperativ förening i 38 kap. 18 § lantbruksenhet i 15 § livförsäkringsföretag i 38 kap. 2 § make i 20 § markinventarier i 20 kap. 15 och 16 §§ näringsbostadsrätt i 19 § näringsfastighet i 14 § närstående i 51 kap. 6 § obegränsat skattskyldig fysisk person i 3 kap. 3 § obegränsat skattskyldig juridisk person i 6 kap. 3 § option i 42 kap. 10 § passiv näringsverksamhet i 23 § pension i 10 kap. 6 § pensionsförsäkring i 53 kap. 2 § pensionssparkonto i 53 kap. 19 § privatbostad i 8–12 §§ privatbostadsfastighet i 13 § privatbostadsföretag i 17 § privatbostadsrätt i 18 § sambo i 21 § sjuk- eller olycksfallsförsäkring tecknad i samband med tjänst i 10 kap. 8 § sjöinkomst i 58 a kap. 3 och 4 §§ skadeförsäkringsföretag i 38 kap. 2 § skattemässigt restvärde i 18 kap. 8 § skattemässigt värde i 29 § småhus i 15 § småhusenhet i 15 § statslåneränta i 26 § svensk fordringsrätt i 46 kap. 3 § svensk koncern i 5 § i 28 § taxeringsår i 1 kap. 11 § termin i 42 kap. 9 § utländsk fordringsrätt i 46 kap. 4 § utländsk juridisk person i 6 kap. 7 § utländskt bolag i 6 kap. 8 och 9 §§ uttagsbeskattning i 15 kap. 2 § återföring i 30 §. 3 §Följande personer är obegränsat skattskyldiga: 1.Den som är bosatt i . 2.Den som stadigvarande vistas i . 3.Den som har väsentlig anknytning till och som har varit bosatt här. Vad som sägs i första stycket gäller inte sådana personer som enligt 14 § 2–4 är begränsat skattskyldiga. 3 a §Svensk medborgare som tillhör svensk beskickning hos utländsk stat, svensk permanent delegation hos mellanstatlig organisation eller svenskt karriärkonsulat eller i övrigt ingår i beskickningens, delega- tionens eller konsulatets personal och som på grund av sin tjänst är bosatt utomlands är också obegränsat skattskyldig. Vad som sägs i första stycket gäller också en sådan persons make och barn , om de bor hos denne och är svenska medborgare. 3 b § Rektorn, generalsekreteraren, medlem av lärarkåren eller någon annan som ingår i personalen vid är också obegränsat skattskyldig om –artikel 12 i protokollet om Europeiska universitetsinstitutets immunitet och privilegier till konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut skall tillämpas på honom, –han för tjänstetillträdet var obegränsat skattskyl- dig i , och –han bara på grund av sin verksamhet i institutets tjänst är bosatt ien annan stat inom Europeiska unionen. Vad som sägs i första stycket gäller också en sådan persons make som inte utövar egen yrkesverksamhet och barn som personen har vårdnaden om och underhåller. En sådan person som avses i första eller andra stycket skall vid tillämpning av ett dubbelbeskattningsavtal mellan den stat där personen är bosatt och anses ha hemvist i . 3 c § I artikel 14 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier till fördraget om upp- rättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna finns bestämmelser om var gemenskaper- nas tjänstemän och de andra personer som artikeln enligt protokollet skall tillämpas på, skall anses bosatta. Stiftelser, ideella föreningar och vissa andra juridiska personer Vissa andra skattebefriade juridiska personer 16 §Följande juridiska personer är skattskyldiga bara för inkomst från innehav av fastigheter: –Aktiebolaget och Galopp, –för främjande av farmacins utveck- ling m.m., –Fonden för industriellt samarbete med , –Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete, –Industri- och nyföretagarfonden, –, så länge kontorets vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till delägarna, –Konung för vetenskap, teknik och miljö, –för internationell förståelse och ge- mensam säkerhet, –SIS – Standardiseringen i , så länge dess vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till medlemmarna, –Stiftelsen Industricentra, –Stiftelsen industriellt Utvecklingscentrum i övre , –Stiftelsen för teknikupphandling och pro- duktutveckling, –Stiftelsen Produktionstekniskt centrum i för tekoindustrin –/högskola och näringsliv i och de sex motsvarande stiftelserna med säte i , , , , och , –Stiftelsen Nationaldag, –Stiftelsen attachéverksamhet, –Stiftelsen Ö V-huset, –Svenska bibelsällskapets bibelfond, –stiftelse för rikskyrklig verksamhet, –exportråd, och –TCO:s internationella stipendiefond till statsminister minne. AVD. III UNDANTAGNA INKOMSTER OCH UTGIFTER Inkomster som är skattefria 5 §Stipendier är skattefria om de är avsedda för mottagarens utbild- ning. Stipendier som är avsedda för andra ändamål är skattefria om de inte är ersättning för arbete som har utförts eller skall utföras för utbetalarens räkning. Med stipendium avses inte periodiska utbetal- som avses i 11 kap. 38 a § är dock aldrig skattefria. Bidrag från Stiftelsen minnesfond är alltid skattefria om de betalas ut för mottagarens utbildning och för att fullfölja stiftelsens ändamål. Bestämmelser om vissa periodiska understöd som inte skall tas upp som intäkt finns i 11 kap. 39 §. 6 §Räntor på återbetald skatt, tull eller avgift enligt följande bestäm- melser är skattefria: –61 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, –5 kap. 13 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- avgifter, –40 och 42 §§ lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskriv- ningsmyndigheter, –33 § tullagen (1994:1550), och –19 kap. 2 och 12–14 §§ skattebetalningslagen (1997:000). 6 a §Räntor enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostads- bidrag är skattefria. 25 a § Ersättningar vid förlust eller skada på tillgångar när ett fartyg förolyckas är skattefria, om de lämnas från redare till arbetstagare som har sjöinkomst. 31 a § Ersättningar i form av avdrag på ordinarie hyra som en hyresgäst får för att utföra enklare förvaltningsuppgifter på en hyresfastighet inom ett öppet system för självförvaltning är skattefria, om de bestämts i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresför- handlingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en eller flera hyresgäster. Detta gäller dock bara till den del hyresavdraget inte överstiger den egna bostadens andel av den totala kostnaden för dessa förvaltningsuppgifter och under förutsättning att samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får hyresavdrag med samma belopp. Vad som sägs i första stycket gäller i motsvarande utsträckning i fråga om avdrag på avgifter i bostadsrättsföreningar, bostadsförening- ar, bostadsaktiebolag och liknande sammanslutningar. Utgifter som inte skall dras av 10 § Följande räntor och avgifter skall inte dras av: –räntor enligt 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349), –avgifter enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostads- bidrag, och –räntor enligt 36 § lagen (1996:1030) om underhållstöd. 11 §Räntor på skatt, tull eller avgift enligt följande bestämmelser skall inte dras av: –52, 52 a och 55 §§ lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, –5 kap. 12 § lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- avgifter, –60 § fordonsskattelagen (1988:327), –31 § tullagen (1995:1550), och –19 kap. 2 och 4–9 §§ skattebetalningslagen (1997:000). Dröjsmålsavgifter beräknade enligt lagen (1997:000) om dröjsmål- savgift skall inte dras av. 12 §Följande skall inte dras av: –företagsbot enligt 36 kap. , –straffavgifter enligt 8 kap. 7 § tredje stycket , –överlastavgifter enligt lagen (1972:435) om överlastavgift, –avgifter enligt 3 § lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor, –avgifter enligt 11 kap. 16 § och 13 kap. 6 a § aktiebolagslagen (1975:1385), –avgifter enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift, –avgifter enligt 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen (1977:1160), –överförbrukningsavgifter enligt ransoneringslagen (1978:268), –vattenföroreningsavgifter enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg, –avgifter enligt 26 § arbetstidslagen (1982:673), –kontrollavgifter enligt lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering, –lagringsavgifter enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet, –avgifter enligt 10 kap. (1987:10), –avgifter enligt 10 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529), –avgifter enligt 21 § insiderlagen (1990:1342), och –avgifter enligt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 13 §Skatteavdrag som en arbetsgivare är betalningsskyldig för enligt skattebetalningslagen (1997:000) skall inte dras av. IV INKOMSTSLAGET TJÄ NST Grundläggande bestämmelser för inkomstslaget tjänst 9 §Intäkter skall tas upp det beskattningsår de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del, till exempel i form av bostads- eller kostförmån. 10 a § Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel skall hänföras till månaden efter den då förmånen kommit den skattskyldige till del. 11 a §Ytterligare bestämmelser om beskattningstidpunkten finns för –avskattning av pensionsförsäkring i 53 kap. 18 §, och –avskattning av pensionssparkonto i 53 kap. 30 §. 13 § Sådan särskild skatt eller avgift som ingår i slutlig skatt enligt skattebetalningslagen (1997:000) skall dras av det beskattningsår då skatten debiteras. Förmåner till skattskyldiga med sjöinkomst 3 a §Förmån av fri resa till eller från fartyg eller kostnadsersättning för sådan resa skall inte tas upp som intäkt hos skattskyldiga som har sjöinkomst och som har fartyget som tjänsteställe. Detta gäller inte om fartyget går i närfart. Vad som avses med närfart framgår av 58 a kap. 6 §. 4 a §Förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller skall inte tas upp som intäkt. Detta gäller dock bara om förmånen väsentligen riktar sig till hela den stadigvaran- de personalen på arbetsplatsen. 29 § Följande ersättningar i samband med studier skall tas upp som intäkt: 1.korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), 2.sådant utbildningsbidrag för doktorander som avses i 4 kap. 3 § studiestödslagen, 3.vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxen- studiestöd för arbetslösa, 4.särskilt utbildningsbidrag och timersättning vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) enligt 1 kap. 3 a § vuxenutbild- ningslagen (1984:1118), och 5.särskilt utbildningsbidrag och timersättning vid svenskunder- visning för invandrare (sfi) enligt 13 kap. skollagen (1985:1100). 30 § Följande bidrag i samband med arbetslöshet skall tas upp som intäkt: 1.dagpenning från svensk arbetslöshetskassa, och 2.statsbidrag som motsvarar dagpenning vid arbetsmarknads- utbildning och som lämnas till den som startar egen näringsverksamhet för att han skall kunna försörja sig under inledningsskedet av verksamheten. Detta gäller också dagpenning som betalas ut enligt bestämmelser som meddelats av regeringen eller av statlig myndighet till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och till andra som är likställda med dem i fråga om rätt till sådan dagpenning. 36 a §Pension från en sådan försäkring som enligt 53 kap. 4 a § anses som pensionsförsäkring skall inte tas upp som intäkt till den del den skattskyldige visar –att som han betalat för försäkringen inte fått dras av, eller –att han förmånsbeskattats för försäkringen utan att ett motsvarande avdrag fått göras. Första stycket gäller inte till den del avdrag inte fått göras på grund av bestämmelserna i 54 kap. 3–12 och 16 §§. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas avdrag och beskattning både i och utomlands. Med avdrag likställs skattereduktion eller liknande skattelättnad utomlands. 38 a §Forskarstipendium () som ges ut direkt eller indirekt av Europeiska gemenskaperna skall tas upp som intäkt. 3 a § Skattskyldiga som har sjöinkomst har inte rätt till avdrag som avses i 5–23 §§ vid tjänstgöring ombord. Sådana skattskyldiga anses ha sitt tjänsteställe på det fartyg där de fullgör sitt arbete. Tjänsteresor med egen bil eller förmånsbil 4 §Kostnader för tjänsteresor med egen bil skall dras av med och för varje körd kilometer. Om en skattskyldig använder sin förmånsbil för tjänsteresor och betalar samtliga kostnader för drivmedel som är förenade med resorna, skall kostnader för dieselolja dras av med för varje körd kilometer och kostnader för annat drivmedel med för varje körd kilometer. Ö kade levnadskostnader vid tjänsteresor Vanlig verksamhetsort och tjänsteställe 7 §Tjänsteställe är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses som tjänsteställe i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter. Om arbetet på varje plats pågår en begränsad tid enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. För reservofficerare anses bostaden som tjänsteställe. Detsamma gäller för nämndemän, jurymän och andra liknande uppdragstagare i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, hyresnämnd eller arrendenämnd. 23 §När en skattskyldig på grund av sitt arbete vistas på en annan ort än den där han eller hans familj bor, skall kostnader för hemresor dras av, om avståndet mellan hemorten och arbetsorten är längre än . Avdrag skall göras för högst en hemresa och bara för kostnader för resor inom eller mellan Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. Avdraget skall beräknas efter kostnaden för det billigaste färdsättet. Skäliga kostnader för flygresa och inte oskäliga kostnader för tågresa skall dock alltid dras av. Om det saknas godtagbara kommunikationer, skall kostnader för resa med egen bil eller med den skattskyldiges förmånsbil dras av med det belopp som gäller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen enligt 26 och 28 §§. Detta gäller också den som använt en förmånsbil som hans sambo eller en närstående till honom men inte han själv är skattskyldig för. 26 § Kostnader för arbetsresor med egen bil skall dras av bara om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är och det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst . Kostnader för arbetsresor med egen bil skall också dras av om bilen används i tjänsten minst . Om den används i tjänsten minst , skall kostnaderna dras av för alla de dagar som bilen använts i tjänsten. Att bilen används i tjänsten beaktas dock bara om körsträckan är . Avdrag skall göras med och för varje körd kilometer. I fråga om resor som gjorts med en förmånsbil finns särskilda bestämmelser i 28 §. Kostnader för väg-, bro- och färjeavgifter skall också dras av. 28 §För skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil skall i stället för vad som anges i 26 § tredje stycket kostnader för dieselolja dras av med per körd kilometer och kostnader för annat drivmedel med per körd kilometer. Detta gäller också den som gör resorna med en förmånsbil som hans sambo eller en närstående till honom men inte han själv är skattskyldig för. Avgifter till arbetslöshetskassa m.m. 33 §Avgifter till svensk arbetslöshetskassa skall dras av. Kan avdrag komma i fråga i flera inkomstslag, skall de dras av i det inkomstslag där intäkterna är störst. Avdrag skall göras även för avgifter till utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgifter enligt en utländsk stats system för förmåner vid arbetslöshet, om intäkt av arbete i det landet skall tas upp som intäkt av tjänst under beskattningsåret och utgiften inte skall dras av enligt 57 kap. 6 §. Avdrag skall göras bara av dem som är obegränsat skattskyldiga under beskattningsåret. Om de är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret skall avdrag göras för avgifter som avser . AVD. V INKOMSTSLAGET NÄ RINGSVERKSAMHET 13 kap. Avgränsning av inkomstslaget näringsverksamhet Vissa tillgångar och skulder 8 §Delägarrätter, fordringsrätter, andelar i svenska handelsbolag och sådana tillgångar som avses i 49 kap. räknas inte som tillgångar i näringsverksamheten för enskilda näringsidkare. De skall dock räknas som tillgångar i näringsverksamheten om de –lagertillgångar, pågående arbeten, kundfordringar eller liknande tillgångar, –inventarier eller fordringar på grund av avyttring av inventarier, –banktillgodohavanden som hör till näringsverksamheten, –andelar i kooperativa föreningar förutsatt att innehavet av an- delarna betingas av näringsverksamheten, eller –fordringar som medlemmar i koopera föreningar har på föreningen förutsatt att medlemskapet i föreningen betingas av näringsverksam- heten. 3 §Utgifter för representation och liknande ändamål skall dras av bara om de har samband med verksamheten, såsom då det ute- slutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande, eller då utgifterna avser jubileum eller personalvård. får inte överstiga vad som kan anses skäligt. I fråga om utgifter för lunch, middag eller supé får avdraget inte överstiga per person och måltid med tillägg för mervärdesskatt till den del denna inte skall dras av enligt 8 kap. eller återbetalas enligt 10 kap. mervärdesskattelagen (1994:200). 7 a § Kostnader som överlåtande och övertagande företag har i samband med fusion, till exempel för rådgivning, prospekt och annonsering, skall dras av. Detta gäller vid sådana fusioner som avses i 35 kap. 1 § första stycket samt andra fusioner enligt 14 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385). 7 b §Kostnader som ett aktiebolag har i samband med förändring av aktiekapitalet eller för förvaltning av bolagets kapital, till exempel för rådgivning, prospekt och annonsering, samt kostnader för utbetalning av utdelning skall dras av. Detsamma gäller en ekonomisk förenings kostnader i samband med ökning av föreningens medlems- och förlagsinsatser samt för förvaltning av insatserna. 16 § Avdrag skall inte göras för sådan ingående skatt enligt mervär- desskattelagen (1994:200) som medför rätt till avdrag enligt 8 kap. eller återbetalning enligt 10 kap. nämnda lag. Avdrag skall göras för mervärdeskatt, om skatten avser –utgående skatt som i strid med 15 kap. 11 § har tagits upp som intäkt och som har betalas in till staten, eller –skatt som återförs enligt 9 kap. 5 eller 6 § mervärdesskattelagen och som betalas in till staten på det sätt som anges i 9 kap. 3 § första stycket 2 nämnda lag. Om mervärdesskatt som har dragits av enligt andra stycket sätts ned, skall motsvarande del av avdraget återföras. Förluster av kontanta medel 19 a §Förluster av kontanta medel genom brott skall dras av bara om den skattskyldige visar att förutsättningarna för avdrag är uppfyllda. Avdrag för förlust av kontanta medel genom stöld eller rån får inte göras med större belopp än vad som motsvarar normalt innehav av kontanter i verksamheten, om det inte finns särskilda skäl. 26 §Kostnader för resor med egen bil i näringsverksamheten skall dras av med och för varje körd kilometer. Detta gäller dock inte om bilen är en tillgång i näringsverksamheten. Om en sådan delägare i ett svenskt handelsbolag som skall uttagsbeskattas för bilförmån från bolaget använder bilen för resor i näringsverksamheten och betalar samtliga kostnader för drivmedel som är förenade med resorna, skall kostnader för dieselolja dras av med för varje körd kilometer och kostnader för annat drivmedel med för varje körd kilometer. 32 §I fråga om avgifter till arbetslöshetskassa tillämpas bestämmel- serna i 12 kap. 33 § första stycket. 22 kap. Kapitalvinster och kapitalförluster i näringsverksamhet Avyttringar med kapitalförlust till närstående företag 6 § Kapitalförluster skall inte dras av när en juridisk person avyttrar tillgångar till en annan juridisk person och de juridiska personerna är moder- och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. Om förvärvaren är skattskyldig för inkomst av tillgångarna, gäller första stycket bara om tillgångarna är kapitaltillgångar också hos förvärvaren. Om en kapitalförlust inte skall dras av, skall avdrag för förbättrande reparationer och underhåll inte återföras enligt 23 kap. Vad som avses med förbättrande reparationer och underhåll framgår av 23 kap. 2 § andra stycket och 10 § andra stycket. 7 § Om förvärvaren är skattskyldig för inkomst av tillgångarna, in- träder förvärvaren i överlåtarens skattemässiga situation i fråga om anskaffningsvärde och annat som påverkar en kapitalvinstberäkning. Vidare skall 8–10 §§ tillämpas. Avyttringar med kapitalvinst av delägarrätter till närstående företag 11 §Kapitalvinster skall inte tas upp som intäkt när en juridisk person avyttrar näringsbetingade aktier eller andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag, svenska ekonomiska föreningar eller utländska juridiska personer (det avyttrade företaget) till en svensk juridisk person inom samma svenska koncern. Första stycket gäller bara om 1.moderföretaget i koncernen är ett aktiebolag, en ekonomisk förening, en sparbank eller ett ömsesidigt skadeförsäkringsföretag, 2.överlåtaren inte ingår i en svensk koncern som förvärvaren inte ingår i, 3.tillgångarna är kapitaltillgångar också hos förvärvaren, 4.förvärvaren är skattskyldig för en kapitalvinst vid avyttring av tillgångarna, och 5.en kapitalvinst vid förvärvarens avyttring av tillgångarna inte är undantagen från beskattning i på grund av ett dubbel- beskattningsavtal. Vid tillämpning av andra stycket 2 beaktas inte sådana koncerner som är en del av den koncern som avses i första stycket. 14 §Riksskatteverket får medge att en kapitalvinst inte skall tas upp som intäkt när ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, en svensk sparbank eller ett svenskt ömsesidigt skadeförsäkrings- företag äger samtliga aktier i ett utländskt bolag och avyttrar dessa till ett annat utländskt bolag. Vad som sägs om aktier i denna paragraf gäller också i fråga om andra andelar. Första stycket gäller bara om –det överlåtande företaget äger samtliga aktier i det förvärvande bolaget, –det förvärvande bolaget inte har inkomst från ett fast driftställe i , –det avyttrade bolaget är hemmahörande i samma land som det förvärvande bolaget, och –det avyttrade bolaget inte, direkt eller indirekt, äger aktier med en röst- eller kapitalandel som överstiger i ett bolag som är hemmahörande i något annat land. beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. 2 §Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 15, 16 och 19 §§ och allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . 5 § Juridiska personer får dra av högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamheten före avdraget. 6 § Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. Med det för periodiseringsfond justerade resultatet avses överskottet eller underskottet av näringsverksamheten före avdrag för avsättning till periodiseringsfond –avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 28 §, och –avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 30 kap., minskat med –sjukpenning och liknande ersättningar som avses i 15 kap. 13 §, –återfört avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 28 §, och –återfört avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 30 kap. Kapitalunderlag för enskilda näringsidkare 6 §Med kapitalunderlaget för expansionsfond avses skillnaden mellan värdet på tillgångarna och värdet på skulderna i näringsverksamheten vid beskattningsårets utgång –underskott av näringsverksamheten till den del avdrag för underskottet inte görs enligt någon av de bestämmelser som anges i 14 kap. 24 § första och andra styckena, –en sådan övergångspost som avses i 31 kap. 14 § första stycket, –en sådan särskild post vid arv, gåva m.m. som avses i 6 a–6 c §§, minskat med