sou · GLB384d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Problemen med kemikalier är inte längre lokala och över- gående. Inte heller är de begränsade till direkt användning av kemiska ämnen och beredningar. Kemikalier passerar gränser genom transport med vindar och strömmar och via handeln i varor. De verkar över mycket och påverkar kommande generationer. De ingår i varu- och materialströmmar inom viktiga samhällssektorer. Problemen med kemikalier är därför mer än tidigare gränsöverskridan- de och måste angripas både nationellt, regionalt och globalt. Varorna ökar som exponeringsväg Av bl.a. de skäl som angetts ovan ökar relativt sett varorna som exponeringsväg. Varornas sammansättning och innehåll av kemiska ämnen blir alltmer komplex. Varor ska ha många funktioner och innehåller därför ofta många kemiska ämnen. Ett vardagligt exempel är hårschampoo som inte bara ska tvätta rent, utan också göra håret glänsan- de, få det att falla rätt, vara luftigt, förhindra att topparna splittras, motverka mjäll och dessutom lukta gott. För varje funktion har en eller flera kemikalier lagts till produkten. Därför behövs en ny kemikaliepolitik 99 Vissa ämnen i varor är starkt giftiga eller miljöskadande i koncentrerad form. Många farliga ämnen får inte användas i konsumentledet p.g.a. sina egenskaper. Sådana ämnen kan dock fortfarande användas vid varutillverkningen eller i varor och kan därför förekomma, ofta i låga koncentratio- ner, i varan. Den ökande användningen av varor medför att alla människor utsätts för kemikalier. Den högre exponering som förekom tidigare i arbetslivet drabbade framförallt friska personer i arbetsför ålder. utsätts även särskilt svaga eller känsliga grupper som t.ex. barn, gravida kvinnor, sjuka och gamla för kontakt med ett ökat antal kemikalier via varor. Globaliseringen gör att varor förflyttar sig snabbare över större områden . Enligt uppgifter från världshandelsorganisationen har världsproduktionen av varor ökat fem gånger medan handeln mellan länderna ökat 14 gånger . En vara som lanseras får snabbt spridning över hela världen. Möjligheten att i ett tidigt skede upptäcka direkta skadeef- fekter vid en begränsad användning lokalt har därför delvis ersatts med risken för att en storskalig spridning sker innan risken uppmärksammas och varan hinner återkallas från marknaden. Svårt att veta vad varorna innehåller Den globala handeln minskar också möjligheten att över- blicka kemikalieanvändningen vid tillverkningen av varor. Det är omöjligt att få kännedom om vilka kemikalier som finns i t.ex. elektroniska produkter, textilier eller plast. Varorna kan ha genomgått flera produktionsled i olika länder innan de förs in till . Kemikalier som tillverkas och används i utvecklingsländer granskas inte på samma sätt som de kemikalier som tillverkas och används inom t.ex. . 100 Därför behövs en ny kemikaliepolitik Vi har fått ökad kunskap under den gångna 10-15års perioden Riskpanoramat beskriver den ökade kunskapen om sprid- ning, exponering och effekter av farliga ämnen genom omfattande forskningsinsatser och våra myndigheters arbete. Vi vet också mer om inom vilka områden som kunskaperna behöver ökas. Riskpanoramat visar att dagens kunskap är otillräcklig för att fullt ut bedöma riskerna med den omfattande användningen och spridningen av kemiska ämnen. Effekter kan bli uppenbara först långt efter ex- poneringen. De kan också uppkomma till följd av långvarig exponering för låga doser av kemiska ämnen. Det är sannolikt att kombinationseffekter kan uppkomma vid användning av flera kemiska ämnen . Många ämnen sprids över långa avstånd med luft och vatten till kalla områden där de kan stanna kvar i miljön och ansam- las i levande organismer. Vi bedömer att den samlade risken från kemikalier är mer komplicerad och svårtolkad . Om riskerna har blivit större eller mindre är svårt att kategoriskt uttala sig om mot bakgrund av befintliga forskningsstudier. En faktor som kan antyda att riskerna ökat är den ständiga upplagringen i naturen av svårnedbrytbara ämnen som används. har många farliga ämnen avvecklats eller begränsats vilket kan innebära att riskerna minskat. exponerades ett mindre antal människor sannolikt för högre doser av färre ämnen. exponeras alla i samhället för fler ämnen men i lägre doser. Därför behövs en ny kemikaliepolitik 101 3.2 En fortsatt användning av organiska långlivade, bioackumulerbara ämnen utgör ett hot mot en hållbar utveckling har tydligt visat att människans okontrollerade ianspråktagande av jordens resurser på vissa områden leder till miljöproblem som inte kan göras ogjorda. Så till exempel har den tidigare användningen av många enkla och billiga bekämpningsmedel lett till en omfattande förorening av tidigare orörda miljöer som t.ex. polartrakter- na och svåråtkomliga delar av kontinenternas inre. Även många industrikemikalier har fått en bred spridning i miljön trots att de varit avsedda att användas i inneslutna be- hållare. Gemensamt för många av de ämnen som utgör globala problem är att de är långlivade, dvs. svårnedbrytbara, i den yttre miljön, särskilt i kalla miljöer med sparsam biologisk aktivitet som t.ex. våra fjälltrakter eller polartrakterna. Eftersom många är mycket fettlösliga ansamlas de i organismernas kroppsfett, dvs. de är bioackumulerbara. De stora rovdjuren och rovfåglarna är särskilt utsatta, eftersom ämnena också som regel ökar i koncentration ju högre upp i näringskedjan man kommer, s.k. biomagnifiering. Hos dessa djur kan halterna i kroppen bli så höga att reproduk- tion m.m. påverkas. Mätningar i har visat att halterna av vissa långlivade, bioackumulerbara miljögifter inte längre sjunker trots långvariga förbud mot använd- ningen i och flera andra . Dessa och andra data har tolkats som att den fortsatta användningen i varmare länder medför en transport av ämnena via luften till kallare breddgrader där de faller ner och blir kvar. Vi anser att en fortsatt användning av långlivade, bioacku- mulerbara ämnen framställda av människan inte är förenlig med en hållbar utveckling. Nya rön om hormonstörande effekter av kemikalier vid mycket låga doser och påverkan på inlärning, beteende m.m. visar att 102 Därför behövs en ny kemikaliepolitik nya obehagliga överraskningar kan vara att vänta. Lär- domarna från tidigare misstag borde utnyttjas för att förebygga skador istället för att behöva bota redan uppkom- na skador. Med hänsyn till att kunskapen om många av dessa ämnen ännu är ofullständig gör vi bedömningen att åtgärder mot långlivade, bioackumulerbara ämnen måste vidtas även i avsaknad av bevisade hälso- eller miljöeffekter hos ämnena. 3.3 Miljöarbetet behöver utvecklas och förstärkas ytterligare (SOU 1984:77) arbete inriktades bl.a. mot att åstadkomma ett system som skulle leda till en ökad kontroll av kemiska produkter ur hälso- och miljösynpunkt. En viktig drivkraft var kemikalierelaterade hälsofrågor i arbetsmiljön. pekade också på bristerna när det gällde information om kemikaliers miljöfarlighet, liksom bristen på kriterier för bedömningen av miljöfarlig- het. Hälsoområdet var vid Kemikalieinspektionens tillkomst betydligt mer utvecklat än miljöområdet. Det fanns t.ex. kriterier för flera sorters hälsoeffekter och ett graderat system för farlighetsklassificering som inte bara tog hänsyn till arten av skada utan även graden. På arbetsmiljöområdet fanns också ett utbyggt system för att behandla skydds- frågor, inklusive kemikaliefrågor, via skyddsombud, skyddskommittéer m.m. Varuinformationsblad för den yrkesmässiga hanteringen av kemikalier utvecklades tidigt i Kemikalieinspektionens verksamhet. Resursmässigt utgjorde hälsoområdet den överväldigande delen av verksamheten. Synen på miljöarbetet har förändrats . Genom studier i miljön kan man upptäcka potentiella hälsoeffekter av kemikalier tidigt, innan de medfört skada på människors hälsa. Miljöarbetet är också viktigt i sig, bland annat för att bevara den biologiska mångfalden och Därför behövs en ny kemikaliepolitik 103 att avvärja långsiktiga hot mot vår överlevnad t.ex. i form av minskad livsmedelsproduktion. har miljöarbetet ut- vecklats kraftigt. Kemikalieinspektionen har publicerat särskilda listor över miljöfarliga ämnen, kriterier för miljö- farlighet har utarbetats i nordiskt samarbete och en mycket stor del av Kemikalieinspektionens ökade resurser har tillfallit miljöområdet. Miljömedvetenheten i samhället har ökat mycket starkt. Ännu återstår mycket att göra innan bedömningar av risk och nytta med kemikalier ur ett miljöperspektiv kan ske på en tillfredsstäl- lande nivå. Vi anser därför att det är viktigt att politiken inriktas mot att fortsatt förstärka utvecklingen för skyddet av miljön mot farliga kemikalier. Detta bör ske parallellt med en motsvarande utveckling av skyddet mot farliga kemikalier för konsumenter och i arbetsmiljön. 3.4 Nuvarande ämnesvisa arbetssätt är för begränsat och går för sakta Kemikalieinspektionens, och Arbetar- skyddsstyrelsens arbete för att minska riskerna med kemikalieanvändningen har varit omfattande och fram- gångsrikt. Det har ställt kemiska produkter i fokus och gjort till ett föregångsland på kemikalieområdet. Riskbe- gränsningsarbetet har bland annat tagit sig uttryck i åtgärder mot marknadsföringen av kemikalier, som t.ex. begränsningar av användningen av enskilda ämnen eller väl avgränsade ämnesgrupper. Arbetssättet att utvärdera ett ämne i taget kräver stora resurser. Det fångar inte heller upp risker med kombina- tionseffekter av flera ämnen . Det kan också vara svårt att finna orsakssamband mellan enskilda ämnen och skador som visar sig först eller i kombination med annan samtidig exponering. 104 Därför behövs en ny kemikaliepolitik Både inom EU och pågår stora program som syftar till att utvärdera egenskaper och risker med gamla ämnen. Inom båda programmen utvärderas enskilda ämnen ett i taget. Även närbesläktade ämnen inom en och samma ämnesgrupp utvärderas var för sig, ibland till och med av olika länder. Arbetet är oerhört tids- och resurskrävande. Programmet för existerande ämnen inom EU kommer med nuvarande takt inte att kunna slutföras förrän bortom nästa sekelskifte, dvs. Företagens eget riskbedömningsarbete utnyttjas inte i tillräcklig grad. Vi anser att det nuvarande arbetssättet, där ämnen ut- värderas och regleras enskilt eller i små grupper av kemiskt mycket närbesläktade ämnen, går för sakta. De nuvarande regleringarna tar också sikte på marknadsfö- ringen av kemikalier. Detta kan innebära en onödig be- gränsning i kemikaliearbetet i takt med att inriktningen mot varor blir allt viktigare. Vi anser också att kemikaliekontrol- len behöver integreras bättre, så att överväganden om ingripanden mot en kemikalie i någon eller flera delar av dess livscykel kan göras samlat. Ett viktigt skäl till detta är att kemikalierelaterade problem har kommit att utgöra en dominerande del av miljöarbetet. Därför behövs en ny kemikaliepolitik 105 3.5 Genomförandet av Esbjergdeklaratio- nen kräver en ny kemikaliepolitik Målen i Esbjergdeklarationen att utsläppen av farliga ämnen ska ha upphört ställer krav på omfattande förändringar av kemikalieanvändningen i de länder som undertecknat deklarationen. Vi gör bedömningen att användningen av kemikalier i varor måste granskas mer än tidigare med utgångspunkt från målen. Generella angrepps- sätt måste också få en större roll i kemikaliearbetet om målen ska kunna nås. Alla aktörer i samhället måste bidra om arbetet ska bli framgångsrikt. var ett av de länder som utan särskilda förbehåll 'undertecknade Esbjergdeklarationen. Vi gör bedömningen att för att uppfylla sina åtaganden behöver en ny kemikaliepolitik. I de följande kapitlen utvecklar vi våra synpunkter på de viktigaste hörnstenarna i den nya kemikaliepolitiken, liksom på de åtgärder som kan behövas nationellt, inom den europeiska unionen och i det globala arbetet.