sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Den har utformats efter förebild i 2 § om interimsbevis. Bestämmelsen kan aktualiseras såväl vid nyemission som konverte- ring och teckning med stöd av teckningsoption. På aktiemarknaden talar man om interimsaktier i konverteringfallet, medan man vid teckning i samband med nyemission och med stöd av teckningsoption ofta använder beteckningen BTA (betald, tecknad och tilldelad aktie). Kommittén ser inga hinder mot att det språkbruket skulle kunna bestå, trots den gemensamma beteckningen i lagtexten. Ökning av aktiekapitalet och upptagande av vissa penninglån Paragrafen har viss motsvarighet i 4 kap. 1 § första stycket och 5 kap. 1 § första stycket första meningen ABL. Kommittén använder begreppsparet fondemission och tillskotts- emission för att beteckna emissioner där bolaget inte erhåller respek- tive erhåller vederlag för de nya aktierna. Vid fondemission ökas aktiekapitalet genom överföring av öknings- beloppet från olika poster under bolagets övriga egna kapital eller genom uppskrivning av värdet på anläggningstillgångar. Ökningen av aktiekapitalet måste komma till uttryck antingen i en höjning av nomi- nella beloppet på tidigare aktier eller genom en emission av nya aktier. Tillskottsemission inrymmer tre former av emission, nämligen ny- emission, emission av konvertibler och emission av teckningsoptioner. Den gemensamma nämnaren för dessa emissionsformer är som framgår av ordet tillskottsemission att bolaget tillförs nytt kapital. Det sker vid nyemission genom omedelbar betalning för de nya aktierna, vid emission av konvertibler genom konvertering av en skuld till aktie- kapital och vid emission av teckningsoptioner genom betalning i samband med utnyttjande av optionen. Bestämmelserna om fondemission har upptagits i 7 kap. medan tillskottsemission behandlas i 8 kap. Begreppen konvertibel och teck- ningsoption definieras i 8 kap. Paragrafen har viss motsvarighet i 4 kap. 1 § andra stycket och 5 kap. 1 § tredje stycket första meningen ABL. I likhet med vad som gäller är det bolagsstämman som beslutar om ökning av aktiekapitalet (första stycket). Styrelsen får emellertid besluta om tillskottsemission under förutsättning av bolagsstämmans efterföljande godkännande eller med stöd av stämmans föregående bemyndigande (andra meningen). I andra stycket finns ett förbud mot att öka aktiekapitalet på ett sätt som inte är förenligt med bolagsordningen. Bestämmelsen innebär att beslut om fondemission och nyemission inte kan fattas i ett bolag med fast aktiekapital, utan att bolagsordningen först ändras. I ett bolag med ett lägsta och ett högsta aktiekapital får beslut om fondemission eller nyemission inte innebära att maximikapitalet överskrids. Finns det mer än ett aktieslag i bolaget, får ett sådant beslut inte leda till att det högsta antalet eller den högsta andelen aktier av visst slag som får finnas enligt bolagsordningen överskrids. Andra stycket tar också sikte på emission av konvertibler och teckningsoptioner. Sådana skuldförbindelser får utfärdas endast av bolag med ett lägsta och ett högsta aktiekapital. Därvid gäller att bolaget inte får utfärda fler sådana förbindelser än som vid full konver- tering eller maximalt utnyttjande av optionsrätterna ryms inom bolags- ordningens bestämmelser om högsta aktiekapital och högsta antal eller andel aktier av visst slag. I ABL finns en uttrycklig bestämmelse om detta i 5 kap. 1 § tredje stycket första meningen. Med det nya begreppet tillskottsemission behövs inte någon sådan särbestämmelse. Det förtjänar att nämnas att bolaget vid beräkningen av det utrymme som finns för en fond- eller tillskottsemission måste ta hänsyn till de konvertibler eller teckningsoptioner som står ute. En emission får inte leda till att äldre konverterings- eller optionsrätter kan utnyttjas. Paragrafen definierar begreppen fondaktierätt, teckningsrätt samt de därtill knutna begreppen fondaktierättsbevis och teckningsrättsbevis. Med fondaktierätt avses aktieägares rätt enligt 7 kap. 2 § till ny aktie vid fondemission. I ABL talas om företrädesrätt till fondaktier. Det är enligt kommitténs mening en missvisande terminologi. Vid fondemission har aktieägarna en ovillkorlig rätt till de nya aktierna (fondaktierna). De tillfaller aktieägarna utan särskild teckning. Denna skillnad mellan fond- och tillskottsemission kommer till uttryck i 7 kap. 2 §, som talar om rätt till fondaktier medan 8 kap. 3 § behandlar företrädesrätt vid tillskottsemission. Denna terminologi används också i förevarande kapitel. I gällande rätt betecknas aktieägares rätt till fondaktie delrätt. Det är en beteckning vars innebörd är oklar och som inte ger några associa- tioner till fondemission. Kommittén föreslår därför att den ersätts med beteckningen fondaktierätt. För aktieägares företrädesrätt att teckna nya aktier, konvertibler eller teckningsoptioner bör däremot den nuvarande beteckningen teckningsrätt behållas. Som en konsekvens av detta språkbruk föreslås beteckningarna fondaktierättsbevis respektive teckningsrättsbevis på de emissionsbevis som förekommer i kupongbolag. Paragrafens första och andra stycke motsvarar 4 kap. 3 § första och andra styckena samt 5 kap. 10 § ABL. Paragrafen handlar bara om kupongbolag. Avstämningsbolag behandlas i 5 §. I första stycket slås det fast att aktieägare med fondaktierätt eller teckningsrätt har rätt att erhålla emissionsbevis av bolaget i samband med fond- respektive tillskottsemission. Det ger aktieägare med överskjutande fondaktie- eller teckningsrätter möjlighet att exempelvis köpa till udda rätter så att ett helt antal aktier kan erhållas eller tecknas. Av andra stycket framgår att bolaget i stället för ett särskilt emissionsbevis kan låta använda kupong som hör till aktiebreven. Om kupong används som emissionsbevis, behöver några anteckningar på aktiebrevet inte ske. Det förekommer att innehavare av konvertibler och teckningsoptio- ner enligt låne- eller optionsvillkoren har rätt att delta i tillskottsemis- sion som om konvertering eller teckning med utnyttjande av options- rätten redan hade ägt rum. I tredje stycket, som är nytt, åläggs bolaget att utfärda emissionsbevis så att konvertibel- eller teckningsoptions- innehavarna enkelt kan utnyttja sin teckningsrätt. I så fall utlämnas emissionsbevis mot uppvisande av konvertibeln eller teckningsoptions- beviset för anteckning på dokumentet om att företrädesrätten har utnyttjats. Paragrafen handlar om avstämningsbolag. Första stycket motsvarar 4 kap. 3 § tredje stycket samt 5 kap. 10 § ABL. Andra stycket är nytt. Det innebär att teckningsrätt som grundas på villkor i samband med emission av konvertibler eller teckningsoptioner som administreras enligt aktiekontolagen skall registreras på samma sätt som teckningsrätt som grundas på aktier. Försäljning av udda fondaktierätter och teckningsrätter Paragrafen motsvarar 4 kap. 3 a § ABL. Tillämpningsområdet har utvidgats till att omfatta också konvertibler och teckningsoptioner, jfr 5 kap. 10 § ABL som saknar hänvisning till 4 kap. 3 a § samma lag. Är aktier registrerade på förvaltare, skall vid paragrafens tillämp- ning förvaltaren behandlas som en aktieägare. Rätt till utdelning på ny aktie Paragrafen motsvarar 4 kap. 12 § femte stycket sista meningen, 4 kap. 16 § femte stycket andra och tredje meningarna samt 5 kap. 15 § ABL. Andra meningen innebär en begränsning av möjligheterna att skjuta inträdet av utdelningsrätten . Bestämmelsen har kunnat förenklas, främst till följd av kommitténs förslag att utmönstra den möjlighet som enligt gällande rätt finns att i större bolag registrera en nyemission innan den är till fullo betalad. Den koppling som i paragrafens nuvarande lydelse finns till tidpunkten för aktiernas betalning har därmed kunnat ersättas med en koppling till registreringen. Det förekommer att bolag betalar ut utdelning redan innan nyemis- sionen, konverteringen eller ökningen av aktiekapitalet på grund av teckning med utnyttjande av teckningsoptioner registrerats hos PRV, trots risken att registrering vägras på grund av något fel i förfarandet. Kommittén föreslår ett uttryckligt förbud mot utbetalning av utdelning innan kapitalökningen har registrerats. Bestämmelsen hindrar inte att utdelningen beräknas innan kapitalökningen registrerats, men utbetalas På skäl som redovisats i kommitténs allmänna överväganden föreslås att bestämmelserna om emissionsprospekt samlas i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. En erinran om dessa bestämmelser har upp- tagits i denna paragraf. Paragrafen motsvarar 7 kap. 3 § andra stycket ABL. På skäl som anförts i kommitténs allmänna överväganden föreslås att kapitalandels- lån åter bli tillåtna i svensk rätt. Beslut om upptagande av sådana lån skall fattas i samma ordning som föreskrivs för upptagande av vinst- andelslån. Paragrafen motsvarar 4 kap. 1 § tredje stycket andra meningen ABL. Vid fondemission sker en överföring av belopp från olika poster under bolagets övriga egna kapital till aktiekapitalet. Alternativt skrivs värdet på anläggningstillgångar upp som aktiekapitalet ökas med uppskrivningsbeloppet. Detta framgår av 3 § första stycket 4. Paragrafen motsvarar närmast 3 kap. 1 § fjärde stycket och 4 kap. 2 § första stycket ABL. Kommittén skiljer mellan rätt till fondaktier och företrädesrätt till teckning vid tillskottsemission, se kommentaren till 6 kap. 3 §. En fondemission är en bokföringsmässig åtgärd som i realiteten inte innebär annat än att bolagets eget kapital fördelas på fler aktier eller att det nominella värdet på aktierna höjs. Om nya aktier skall ges ut är det därför självklart att dessa skall tillfalla de gamla aktieägarna. I 3 kap. 1 § ABL föreskrivs att om aktierna inte skall medföra lika rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst eller om aktierna skall ha olika röstvärde, skall den rätt som tillkommer aktieägarna vid nyemission och fondemission regleras i bolagsordningen. om olika rätt får meddelas endast om skillnaderna mellan aktierna skall vara av nu angivet slag. Av förarbetena framgår att avsikten har varit att låta bolag med ekonomiska skillnader eller röstvärdesskillnader mellan aktieslagen vid utformningen av bolagsordningens bestämmelser om företrädesrätt vid nyemission välja mellan å ena sidan en bolagsordningsbestämmelse som innebär företrädesrätt åt aktieägarna efter kapitalandel och å andra sidan en bolagsordningsbestämmelse som innebär att aktieägarna tillförsäkras primär företrädesrätt till aktier av samma slag och subsi- diär företrädesrätt till överblivna aktier efter kapitalandel (se prop. 1993/94:196 s. 109 f.). I fråga om fondemission återigen synes avsikten inte ha varit att ge bolagen valfrihet mellan två bolagsordnings- modeller. Ett bolag som i bolagsordningen vill införa en föreskrift om rätt i fråga om aktier som skiljer sig åt endast i fråga om röstvärdet bör således vara skyldigt att förena denna med dels en bestämmelse om att vid en fondemission nya aktier skall emitteras av varje aktieslag i förhållande till det antal aktier av samma slag som finns och dels en bestämmelse om att de gamla aktierna skall ge rätt till nya aktier av samma aktieslag i förhållande till den andel av aktiekapitalet som de representerar. (a.a. s. 113). Det framstår emellertid som tveksamt om denna skillnad mellan två bolagsordningsmodeller vid nyemission mot endast en modell vid fondemission kommit till uttryck i lagtexten. Tvärtom behandlas ny- och fondemission på samma sätt i lagen. På grund av det anförda har kommittén stannat för att föreslå nya bestämmelser. Kommittén föreslår att regeln om proportionell emission med rätt inom varje aktieslag vid fondemission i bolag med aktieslag som skiljer sig åt endast i fråga om röstvärdet nu lagfästs. Det framstår som onödigt att tvinga bolagen att ta in en bestämmelse i bolags- ordningen med ett innehåll som de inte själva kan påverka. Till skillnad från vad som gäller vid tillskottsemission är det inte möjligt att genom beslut på bolagsstämma avvika från den rätt till fondaktier som lagen ger åt aktieägarna. Med den utformning av lagtexten som kommittén föreslår kommer föreskriften om proportionell emission med rätt inom varje aktieslag att träffa också bolag som har aktieslag som skiljer sig åt, inte i ekonomiskt hänseende, men i fråga om t.ex. rätten att utse styrelseledamöter. I enlighet härmed föreskrivs i första stycket som huvudregel att aktieägarna har rätt till fondaktier efter kapitalandel. Det gäller i alla bolag med bara ett aktiebolag. Om ett bolag har aktier av mer än ett slag, som skiljer sig åt i fråga om ekonomiska rättigheter i bolaget skall enligt andra stycket, i bo- lagsordningen finnas bestämmelser som reglerar rätten till fondaktier. Dessa bestämmelser kan innebära rätt till nya fondaktier efter kapital- andel eller proportionell emission och rätt inom varje aktieslag eller rätt bara för ett aktieslag, etc. Friheten att utforma bolagsordningen är i dessa situationer stor. Oavsett om bolagsordningen har den ena eller andra utformningen binder den bolagsstämman. Till skillnad från vad som gäller vid tillskottsemission är det inte tillåtet att genom stämmo- beslut avvika från aktieägarnas rätt till nya fondaktier enligt bolags- ordningen. Tredje stycket reglerar rätten till fondaktier i bolag med andra än ekonomiska skillnader mellan aktieslagen. Det kan exempelvis röra sig om aktier med olika röstvärde. Om det i ett sådant bolag redan har givits ut aktier av olika slag och bolaget avser att fondemittera mot- svarande aktieslag, skall aktier av respektive slag emitteras i för- hållande till det antal aktier av samma slag som finns och varje gammal aktie ge rätt till nya aktier av samma slag i för- hållande till andelen i aktiekapitalet. Bestämmelsen utgör inte något hinder mot att bolaget emitterar fondaktier av endast ett av de tidigare utgivna aktieslagen eller av ett helt nytt slag. De gamla aktieägarna har i sådant fall rätt till de nya aktierna efter kapitalandel. Detsamma gäller om bolaget i sin bolagsordning har bestämmelser som gör det möjligt exempelvis att emittera aktier med ett annat röstvärde än som har givits ut tidigare men bestämmelserna inte har utnyttjats. Då står det bolaget fritt att emittera fondaktier av det nya slaget varvid de gamla aktieägarna har rätt till de nya fondaktierna efter kapitalandel. Beslut om fondemission fattas av bolagsstämman. Paragrafen anger vad ett förslag till sådant stämmobeslut skall innehålla. Förslaget skall vara fullständigt. Utrymmet för bolagsstämman att ändra eller lägga till bestämmelser är begränsat. Är förslaget ofullständigt kan aktieägarna tvingas att hålla en ny bolagsstämma där ett fullständigt förslag till beslut läggs fram och prövas. Lagtexten utgår från normalfallet, nämligen att det är styrelsen som väcker frågan om fondemission. Kommer initiativet från en aktieägare är det i princip denne som skall utarbeta förslaget, men styrelsen och revisorerna får anses vara skyldiga att tillhandahålla de uppgifter som behövs för ett fullständigt förslag till emissionsbeslut. I första stycket punkten 1 föreskrivs att emissionsbeloppet alltid skall anges. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 16 § tredje stycket ABL. Fondemission kan enligt 4 kap. 1 § första stycket ABL ske genom att nya aktier ges ut eller aktiernas nominella belopp höjs. I förslaget till beslut skall enligt punkten 2 anges vilken metod som skall använ- das. De allra flesta beslut om fondemission innehåller uppgift om hur många nya aktier som belöper på varje gammal aktie. Denna ordning föreslår kommittén bli lagfäst, punkten 3. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i ABL. Skillnaden mellan ny- och fondemission är att vid fondemission tillförs bolaget inte något vederlag för de nya aktierna. 4 kap. 16 § första stycket ABL innebär att vid fondemission överföring till aktie- kapitalet skall ske av antingen belopp som kan delas ut enligt 12 kap. 2 § första stycket ABL eller av uppskrivningsfond, reservfond eller överkursfond eller genom uppskrivning av anläggningstillgångs värde eller en kombination av dessa åtgärder. Förslaget till fondemissions- beslut skall enligt punkten 4 ange på vilket eller vilka av dessa sätt som fondemissionen skall genomföras. Skall emissionsbeloppet tillföras aktiekapitalet från t.ex. fritt eget kapital och överkurs, så skall alltså den beloppsmässiga fördelningen framgå av förslaget. I 6 kap. 7 § behandlas rätten till utdelning på nya aktier. Där före- skrivs bl.a. att beslut om fondemission inte får innebära att sådan rätt inträder senare än för räkenskapsåret under vilket emissio- nen registrerats. I förslaget till beslut skall enligt punkten 5 anges från vilken tidpunkt de nya aktierna skall medföra rätt till utdelning. För- slaget får utformas med hänsyn till föreskriften i 6 kap. 7 §. Mot- svarande bestämmelse finns i 4 kap. 16 § femte stycket ABL. Punkten 6 skall läsas mot bakgrund av 6 kap. 2 § andra stycket. Om bolaget har ett fast aktiekapital eller ett maximikapital som skulle komma att överskridas om den föreslagna fondemissionen genom- fördes, skall förslaget till emissionsbeslut ange att förslaget förutsätter en ändring av bolagsordningen. Detsamma gäller om förslaget innebär att högsta antalet eller andelen aktier av visst slag skulle komma att överskridas. I 3 kap. 1 § anges att det kan finnas eller ges ut aktier med olika rätt i bolaget. Är detta fallet, skall det av förslaget till beslut framgå till vilket aktieslag de nya aktierna skall höra, punkten 7. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 16 § tredje stycket ABL. Om förbehåll om omvandling, förköp, hembud, inlösen eller, i privat aktiebolag, samtycke skall gälla beträffande de nya aktierna, skall enligt punkten 8 detta anges i förslaget till beslut. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i ABL. Av 7 kap. 4 § andra stycket följer att till aktiebrev hörande kupong får användas som fondaktierättsbevis vid fondemission i kupongbolag. Skall detta ske, skall det enligt punkten 9 anges i förslaget till beslut. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i ABL. Av 7 kap. 6 § följer att överskjutande fondaktierätter kan säljas genom bolagets försorg. I så fall skall det enligt punkten 10 anges i förslaget till beslut. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 16 § tredje stycket ABL. I avstämningsbolag måste en avstämningsdag fastställas, punkten 11. De som på denna dag är införda i aktieboken eller i förvaltar- förteckningen är behöriga att ta emot fondaktie, jfr 3 kap. 8 § första stycket ABL. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 16 § tredje stycket ABL. För att ge nya aktieägare tid att bli införda i aktieboken eller för- teckningen måste avstämningsdagen ligga i tiden efter det att beslutet om fondemission har kungjorts. Kommittén föreslår i andra stycket att avstämningsdagen inte får sättas tidigare än från det att beslutet kungjorts. Den förhållandevis korta tiden skall ses mot bak- grund av kommitténs tidigare framlagda förslag (SOU 1995:44) att kallelse till bolagsstämma skall utfärdas senast före stäm- man. Det innebär att aktieägarna kommer att ha minst plus tiden från själva stämmobeslutet till avstämningsdagen på sig för in- föring i aktieboken eller förvaltarförteckningen. Paragrafen motsvarar 4 kap. 16 § andra stycket jämförd med 4 kap. 4 § första stycket ABL. Paragrafen förutsätter att beslut om fondemission kan fattas på extra stämma. Det är möjligt om fondemissionen sker genom överföring av belopp från bolagets övriga egna kapital till aktiekapitalet. sionen ske genom uppskrivning av värdet på anläggningstillgångar utan att uppskrivningsbeloppet först överförs till en uppskrivningsfond måste emissionsbeslutet fattas på en ordinarie bolagsstämma som har att fastställa balansräkningen. Det är vanligt att den redogörelse som avses i punkten 2 lämnas genom hänvisning till de delårsrapporter som bolaget har lämnat för den aktuella perioden. Tillhandahållande av förslag till beslut m.m. Paragrafen motsvarar 4 kap. 16 § andra stycket jämförd med 4 kap. 4 § första stycket ABL. Tiden har dock utsträckts från en i överensstämmelse med vad kommittén föreslagit beträffande tillhan- dahållande av årsredovisning inför stämma (SOU 1995:44). Det förtjänar att påpekas att ABL inte innehåller några särskilda bestämmelser om kallelse till bolagsstämma som skall pröva fråga om fondemission. Kommittén föreslår inte heller några bestämmelser om detta. Av allmänna bestämmelser följer emellertid att ärendet skall anges i kallelsen. Paragrafen, som endast rör avstämningsbolag, motsvarar närmast 4 kap. 16 § tredje stycket tredje meningen jämförd med 4 kap. 7 § första stycket ABL. Fondaktier tillfaller aktieägarna mer eller mindre automatiskt och deras fondaktierätt preskriberas först efter närmare . I kupong- bolag behövs därför inte någon särskild kungörelse om beslut om fond- emission. I avstämningsbolag återigen tillfaller fondaktierna de aktie- ägare som finns antecknade i aktieboken på avstämningsdagen. För att ge dem tillfälle att bli införda i aktieboken behövs bestämmelser om att beslut om fondemission i avstämningsbolag skall kungöras. Skyldigheten för publika bolag att utfärda kallelse genom Post- och och en rikstäckande dagstidning stämmer överens med vad kommittén föreslagit beträffande kallelse till bolagsstämma (SOU 1995:44). Första stycket motsvarar 4 kap. 16 § fjärde stycket ABL. Beslutet om fondemission skall självfallet innehålla de uppgifter som föreskrivs i 3 §. Andra och tredje styckena motsvarar 4 kap. 16 § femte stycket ABL. Texten har modifierats med hänsyn till att fondemissionen kan ha genomförts genom ökning av aktiernas nominella belopp. Paragrafen motsvarar 4 kap. 17 § ABL. Skyldigheten för publika bolag att utfärda kallelse genom Post- och och en rikstäckande dagstidning överensstämmer med vad kommittén föreslagit beträffande kallelse till bolagsstämma, jfr även 6 §. I 6 kap. 1 § anges att tillskottsemission kan vara nyemission, emission av konvertibler eller emission av teckningsoptioner. Definitionerna av dessa begrepp ges i detta kapitel i anslutning till de materiella bestäm- melserna om nyemission, konvertibler och teckningsoptioner. Termen nyemission har behållits för sådana emissioner där bolaget ger ut nya aktier som tecknas direkt. Skillnaden mellan en nyemission å ena sidan och en emission av konvertibler eller teckningsoptioner å den andra är att det vid en nyemission är klart att – om inte emissionen förfaller helt – det blir en ökning av aktiekapitalet. Vid emission av konvertibler och teckningsoptioner är det fullt möjligt att emissionen inte leder till någon ökning av aktiekapitalet eftersom innehavarna av konvertiblerna eller teckningsoptionerna inte är skyldiga att konvertera till eller teckna nya aktier. Beslut om nyemission skall med kommitténs förslag anmälas för registrering senast från beslutet. Därvid skall full och godtagbar betalning ha erlagts för de nya aktierna. De nuvarande reglerna i 4 kap. 13 § ABL om nyemission i större bolag med registre- ring i två omgångar av ökningsbeloppet har inte tagits med i kom- mitténs förslag. Däremot innehåller förslaget den nyheten att registre- ring inom kan ske i omgångar, se 26 § femte stycket. Konvertibla skuldebrev skall enligt ABL innehålla en utfästelse från bolaget att borgenären har rätt att helt eller delvis byta ut sin fordran enligt skuldebreven mot aktier i bolaget. Kommittén har övervägt att beskriva en konvertibel som en skuldförbindelse som ger fordrings- havaren rätt att helt eller delvis teckna nya aktier mot betalning genom kvittning av bolagets fordran på grund av aktieteckningen mot aktie- tecknarens fordran enligt skuldförbindelsen, i förekommande fall tillsammans med kontant betalning. Konvertibler skulle då behandlas som ett slags teckningsoptioner som emellertid inte skall betalas kon- tant i sin helhet utan åtminstone till en del genom kvittning på visst sätt.