sou · GLB3190 · 1998-01-01 00:00:00 — Översiktsbilden visar att konstnärer till övervägande del har lägre bruttoinkomster än hela gruppen näringsidkare. Konstnärernas närings- överskott har dock samma fördelning över näringsöverskotten som populationen enskild näringsverksamhet. Vad gäller underskotts för- delning skiljer sig dock konstnärerna mer uttalat från gruppen närings- idkare. 4.3Jämförelse mellan olika konstnärs- kategorier I detta avsnitt jämförs olika konstnärskategorier på grundval av deras näringsuppgifter i SRU-materialet. Konstnärerna har delats upp i följande kategorier: Keramiker, Konsthantverkare samt Textilkonstnärer () Instrumentalister, /Folk/samt Sångare () Dansare och Teater (DT) Då enskilda grupper är små, framför allt gruppen dramatiker, kom- mer deras resultat att återges men kommenteras sparsamt. "RUTTOINKOMSTER F¶R OLIKA KONSTN¤RSGRUPPER Tabellerna 6 till 9 redovisar konstnärskategoriernas fördelning på bruttoinkomst. Dessa fördelningar uppvisar i stort samma mönster som visades i figur 1. Högst SUMMA bruttoinkomster uppvisar de största grupperna, bildkonstnärer, keramiker, konsthantverkare samt textil- konstnärer () och författare. Summan för dessa grupper är 166, 82 respektive . Dock ligger bildkonstnärer på låga medel- respektive medianinkomster. Samma mönster uppvisar KKT gruppen. Författarna visar en högre bruttoinkomst i median och medel- tal än båda de föregående grupperna (108 000 respektive ). Jämnast fördelning av bruttoinkomster har översättare. Denna grupp redovisar en median- och genomsnittsinkomst på 149 000 re- spektive . Störst spridning av bruttoinkomsterna har kategorierna instrumentalist, jazz/folk/rock samt sångare () och film. Dessa båda kategorier visar en spridning på 318 000 för IJS och 410 000 för film. Även deras median- och medeltals siffror visar på en mycket ojämn fördelning av bruttoinkomsterna inom dessa båda grup- per. 3UMMA UTGIFTER KOSTNADER F¶R KONSTN¤RSGRUPPERNA Verksamhetens utgifter redovisas i tabellerna 10 till 13. I utgiftsposten döljer sig utgifter för varor och material, legoarbeten och underentre- prenörer, utgifter för arbetskraft samt övriga utgifter. Finansiella utgif- ter eller avskrivningar på inventarier, maskiner eller byggnader är dock inte inkluderade i denna post. Utgiftsfördelningarna uppvisar samma skevhet i fördelningen av utgifter som för inkomsterna. Det är i de lägre utgiftsskikten de flesta näringsidkare befinner sig. Den största spridningen av utgifter återfinns, precis som för bruttoinkomsterna, i konstnärskategorierna IJS (270 000) och film (386 000). Lägst sprid- ning av utgifterna redovisas av kategorierna översättare, tecknare och författare, 61 000, 82 000 respektive . Lägst utgifter verkar kategorin översättare ha, då dess median- och medeltals siffror är 30 000 respektive . Men även grupperna bildkonst- närer, tonsättare och kompositörer verkar ha en något lägre utgiftsnivå än övriga grupper. Summa utgifter är, inte oväntat, störst för de största grupperna, dvs. bildkonstnärer, och författare. Dock finns en misstanke om datafel för gruppen KKT. Då denna grupp uppvisar en summa på utgifterna i samma storleksklass som deras summa på brut- toinkomster väcks misstanken om informationsfel. *¤MF¶RELSE AV ¶VERSKOTT OCH UNDERSKOTT I VERKSAMHETERNA Rörelsens överskott redovisas i tabellerna 14 till 17. Störst summa överskott återfinns i grupperna KKT (17,6 miljoner), bildkonstnär (25,5 miljoner) och författare (29,6 miljoner). Författarna är också bland de tre grupper med det högsta genomsnittliga överskottet. De övriga två grupperna är tecknare och översättare (den senare gruppen har median- och medelvärden på 73 000 respektive ). Lägst median- och medelvärde återfinns i kategorierna bildkonstnärer och IJS. Rörelseunderskott redovisas i tabellerna 18 till 21. Fördel- ningsbilden varierar kraftigt mellan kategorierna. De värdemässigt största underskotten visas av kategorierna författare (4,4 miljoner), fotograf (5,2 miljoner), KKT (11,7 miljoner) och bildkonstnärer (40,8 miljoner). Lägst underskott, samt även lägst genomsnittliga underskott, återfinns hos IJS (1,2 miljoner totalt och medianvärde på 12 000 kro- Kategorier med lägre underskott representeras av mycket få observationer, varvid deras uppgifter svårligen kan bedömas. *¤MF¶RELSE AV ENSKILDA KOSTNADSPOSTER Fortsättningsvis kommer jämförelsen mellan konstnärskategorierna att ske på statistik från utvalda kostnadsposter från SRU-informationen. Dessa poster redovisas för varje konstnärsgrupp. För varje post anges summa, medelvärde, median, standardavvikelse samt andel inom kategorin som uppgett värde för . Utvalda kostnadsposter (utgiftsposter) är varor och material, utgifter för hyrda lokaler, förbruk- ningsmaterial, kontorsmaterial, kostnad för hyra eller leasing av maski- ner och inventarier, kostnad för reparation och underhåll av maskiner och inventarier, kostnad för företagsförsäkringar, kostnad för frakt, transporter eller resor, avskrivningar på maskiner och inventarier. Avsättning respektive uttag från upphovsmannakonto samt saldo från kontot anges tillsammans med periodiseringsfondsavsättning och premie för pensionsförsäkring i förvärvskällan för näringsidkaren. Avslutningsvis redovisas också ränteinkomster samt ränteutgifter. Dessa redovisningar görs per konstnärskategori i tabellerna 22 till 33. -ATERIAL LOKAL F¶RBRUKNINGS OCH KONTORSMATERIAL De kategorier som har de högsta kostnaderna för varor och material är KKT (14,6 miljoner), fotografer (16,5 miljoner) samt bildkonstnärer (33,4 miljoner). Utav dessa har kategorin fotograf en mediankostnad på ca . Lägsta kostnaden för varor och material i rörelsen har kategorin översättare (). Kostnadsbilden för lokaler ser nästan ut på samma sätt. Gruppen fotografer har en kostnad på , medan situationen för KKT och bildkonstnärer är 10,7 respektive . Högst mediankostnad har fotografer (9 800), men bildkonstnärerna har nästan lika mycket (9 500). Lägsta totalkostnaden för lokaler har tonsättare () medan IJS har en mediankostnad på noll kronor. Även för förbrukningsmaterial och kontorsmaterial har grupperna bildkonstnärer och KKT den högsta totalkostnaden. Dock har KKT-gruppen den högre mediankostnaden av dessa två konstnärsgrupper. Högst mediankostnad för förbruknings- material och kontorsmaterial har dock två andra grupper, nämligen tecknare och tonsättare. (YRA LEASING SAMT REPARATION OCH UNDERH¥LL AV MASKINER OCH INVENTARIER Det är enbart för ett fåtal individer inom varje konstnärsgrupp det finns uppgifter om kostnader för hyra eller leasing av respektive reparationer och underhåll av maskiner och inventarier. Dessa grupper är fotograf, kompositör, , dans och teater (DT), film samt vad gäller reparationer och underhåll tonsättare. Alla dessa kategorier har dock en median- kostnad för dessa två kostnadsposter på noll kronor. Nästan hälften av fotograferna har betalt in till företagsförsäkringar. Inom övriga kate- gorier är andelen mindre. &RAKT TRANSPORT SAMT RESOR KKT (4,6 miljoner), författare (5,5 miljoner) och bildkonstnärer (13,3 miljoner) är de kategorier med den högsta totalkostnaden för frakt, transport och resor. till medianvärdet blir kostnadsbilden annor- lunda. De tre kategorierna med högst mediankostnad är tonsättare (3 800), författare (4 000) och film (5 500). Lägsta kostnaden för denna SRU-post har kategorierna IJS och kompositörer. Avskrivningar på maskiner och inventarier uppges till största del av kategorierna film, fotograf och tonsättare. Bland dessa kategorier har fotograferna den högsta totalkostnaden (3,7 miljoner) medan tonsättarna har den högsta mediankostnaden (9 800). Lägsta andelen uppgivna värden har gruppen bildkonstnärer (37,), dock har dessa individer inom kategorien en total kostnad på . För avsättningsposterna upphovsmannakonto och periodiseringsfond uppkommer vissa frågetecken. Avsättning till upphovsmannakontot ut- nyttjats mycket sparsamt av alla konstnärsgrupperna. Detsamma gäller för innestående medel på upphovsmannakontot, där avsättningarna varit små . Mest innestående medel har kategorierna författare (3,0 miljoner fördelat på av författarna) och bildkonstnärer (15,4 miljoner fördelat på av bildkonst- närerna). Den senare gruppens totala insatta medel på kontot kan dock vara en överskattning. Periodiseringsfondsavsättning utnyttjas även det av en liten andel individer inom varje kategori. Störst andel återfinns hos översättare (36,) och tecknare (38,). Dock an- vänds denna form betydligt mer än avsättning till upphovsmannakonto som intäktsutjämning över åren. Upphovsmannakonto är emellertid inte någon allmän resultatregle- rande möjlighet som står samtliga konstnärsgrupper till buds. Det krävs att avsättningen gäller upphovsrättsliga intäkter. Fotografer undantas uttryckligen. Det betyder att utövande konstnärer som musiker och skådespelare inte kan utnyttja upphovsmannakonto. Det är bildkonst- närer och författare som företrädesvis är aktuella. Det ställs även krav på att intäkterna skall på visst sätt vara högre jämfört med tidigare års upphovsmannaintäkter. Vidare måste de avsatta medlen sättas in på bankkonto. Alla dessa förbehåll kan vara en förklaring till att upphovs- mannakontot inte synes användas i alltför stor utsträckning. 0ENSIONSF¶RS¤KRING SAMT R¤NTE INKOMSTER OCH UTGIFTER Avdrag för premie till pensionsförsäkring i förvärvskällan är mycket sparsamt utnyttjat. Detta kan till viss del avspegla åldersfördelningen inom konstnärskategorin. Yngre människor tänker inte i första hand på pensionsförsäkring. Finansiella inkomster och utgifter förekommer även det mycket sparsamt. De tre kategorierna med den största före- komsten av finansiella inkomster är film (34,), fotograf (36,) samt tecknare (39,). Kategorierna för finansiella utgifter är de samma, dock i en något annan ordning. Av dessa grupper har kategorin film de största sammanlagda finansiella inkomsterna medan kategorin fotograf har den största finansiella utgifterna. 4.4Värdefull insikt genom fördjupad analys För att sammanfatta ger konstnärlig verksamhet som helhet lägre bruttoinkomster än vad som gäller alla enskilda näringsidkare. Sam- tidigt uppvisar de nästan samma fördelning av rörelseöverskott som övriga näringsidkare (se figur 2). Konstnärernas underskott skiljer sig dock mycket från den totala gruppen. Underskotten är generellt lägre än för enskilda näringsidkare i allmänhet. För olika konstnärskategorier finns såväl skillnader som vissa lik- heter mellan grupperna. Inkomstfördelningen är i stort sett lika för alla konstnärsgrupper. Dock har bildkonstnärer den högsta totala inkomsten medan författare har den högsta genomsnittliga inkomsten. Lägsta kostnaden har översättare medan kategorierna IJS och film har den största kostnadsspridningen inom gruppen. Högsta genomsnittliga kost- naden för varor och material har gruppen fotografer. Så är även fallet för lokalkostnaderna, men för denna kostnadspost har bildkonstnärer och tecknare nästan lika stora kostnader. Lågt utnyttjande av vissa kostnadsposter kan ge indikationer om an- nan verksamhet än konstnärlig verksamhet. Eftersom näringsidkaren redovisare hela sin verksamhet i SRU- och taxeringsinformationen kan den konstnärliga verksamheten inte helt särskiljas från den övriga verksamheten. Avslutningsvis skall sägas att redan denna översiktliga analys av materialet ger en intressant inblick i konstnärers näringsverksamhet. Olika kostnadsbilder ges för flera olika konstnärsgrupper. Det vore mycket önskvärt att materialet fick analyseras grundligare, så att en utförligare beskrivning av konstnärernas näringsverksamhet kan ges. Detta skulle medföra att problembilden för konstnärerna kan beskrivas tydligare. 4ABELL )NKOMSTER FR¥N JORDBRUK 4ABELL )NKOMSTER FR¥N FASTIGHET 4ABELL )NFORMATION FR¥N +ONSTN¤RER 148 200 000 000 näringsverksamhet enskild hos Fördelning Procent konstnärer för Fördelning 4ABELL )NFORMATION FR¥N +ONSTN¤RER 15 540 000 000 4ABELL )NFORMATION FR¥N KONSTN¤RER 11 500 000 000 Jazz/Folk/, Jazz/Folk/, Jazz/Folk/, Jazz/Folk/, Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. +ATEGORI $ANSARE 4EATER OBS Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv. Kostnader (utgifter) maskiner o inv. på maskiner o inv. Frakt, transporter och maskiner o inv.