sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — I praktiken erhåller ingen under stödet. Den övre åldersgränsen är . Svux består av vuxenstudiebidrag och studielån. Bidraget är skattepliktig inkomst. För den som tillhör en A-kassa är vuxenstudi- bidraget av utbildningsbidraget i arbetsmarknadsutbil- ning. Lånedelen utgör skillnaden mellan utbildningsbidraget efter skatt och vuxenstudiebidraget efter skatt. 7.2.3Särskilt vuxenstöd för arbetslösa Särskilt vuxenstöd för arbetslösa (svuxa) kan beviljas för studier på grundskolenivå och för högst två terminer när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Som villkor för rätt till stöd gäller att sökanden ska vara arbetslös, vara anmäld som arbetssökande hos arbetsförmedling- en, ha förvärvsarbetat (motsvarande) och fyller minst under det kalenderår då utbildningen börjar. Bidraget är lika stort (av utbildningsbidraget) oavsett om den studerande tillhör en a-kassa eller inte. I övrigt är reglerna de- samma som för särskilt vuxenstudiestöd. Ungdomar är den grupp i befolkningen som har högst socialbidrag- tagande. fick ca 120 000 unga i åldern socialb- Unga och arbete 133 Det motsvarar av ungdo- marna i befolkningen. Antalet bidragshushåll var 103 000. ökade antalet unga bidragshushåll . Knappt två tredjedelar av unga med socialbidrag har någon inkomst av arbete mot av övriga. Av de som har arbetsin- komst har unga med socialbidrag lägre inkomst. De har av övrigas arbetsinkomster. Den disponibla inkomsten är av övrigas. av ungdomar med socialbidrag har KAS mot av de som inte har socialbidrag. Knappt en fjärdedel av ungdomarna med socialbidrag har a-kassa. Fler socialbidragst- gande unga har arbetsmarknadsrelaterade ersättningar jämfört med icke-socialbidragstagande. En femtedel av de socialbidragstagande unga har studiemedel vid högskolan. De hushåll som kvarstannar år i socialbidragstagande har också ökat. var av hushållen kvar från föregående år, jämfört 1990. av de unga som hade socialbidrag 1990 var kvar i socialb- dragsberoende 1995. I detta sammanhang bör regeringens uppdrag till Socialstyrel- sen och att utarbeta ett förslag till åtgärder som syftar till att öka arbetslösa ungdomars förutsättningar att ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden eller utbildningssystemet tas upp. Förslaget ska avse ungdomar och upp till och med som står till arbetsmarknadens förfogande och som är berättigade till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Enligt regeringsb- slutet ska förslaget utformas så att det för den enskilde innebär en möjlighet till kompetensutveckling. De åtgärder som föreslås och formerna för dessa ska därför utgå från ungdomarnas egna behov och förutsättningar, såväl flickors som pojkars. I förslaget ska kommu- nerna ges möjlighet att istället för socialbidrag erbjuda ungdomarna en meningsfull sysselsättning i form av arbete, arbetsträning, utbild- ning eller annan kompetensutveckling. De föreslagna åtgärderna ska underlätta övergången till utbildning eller den reguljära arbetsmark- naden. 134 Unga och arbete Enligt kommitténs tilläggsdirektiv ska kommittén utifrån en helhets- syn på bostadsbidragets roll i förhållande till studiestöd, arbetslöshet- sersättning, socialbidrag och övrigt offentligt stöd till unga lämna förslag till hur de ungdomar som har det största behovet av ekon- miskt stöd också ska kunna få det. Nedan följer en beskrivning av det nuvarande bostadsbidraget för unga och av den diskussion som förts om huruvi- da bidraget bör vara kvar och i så fall i vilken form. Unga utan barn kan få ett ungdoms- bostadsbidrag av bostadskostnaden i intervallet 1 800 till och av bostadskostnaden i intervallet 2 600 till . Bidraget är inkomstprövat och minskas med 1/3 av den inkomst som överstiger /år för ensamstående och /år för sammanboende. Enligt uppgifter från utbetalades c:a i ungdomsbostadsbidrag . Detta avsåg i genomsnitt 64 000 hushåll . Av dessa gick till hushåll där minst en person uppbar studiemedel. Totalt fanns ungefär 40 000 studerandehushåll. Resterande hushåll, det vill säga 21 000 stycken, emottog således bidrag motsvarande . Eftersom det endast är bidragsdelen i studie- medlet som betraktas som inkomst, får studerande en något högre andel av sina boendekostnader täckta av bostadsbidraget. Bostadsbi- dragshushåll utan studiemedel har i generellt sett mycket låga ni- komster. Genomsnittet var /år. Av dessa utgjorde ensamstående . En uppdelning i åldersgrupper visar att ungdomsbostadsbidrag utgick till 43 000 hushåll där minst en person var . Totalkostnaden för denna grupp uppgick till . Den resterande gruppen, det vill säga hushåll där båda personerna var , uppgår till 21 000 hushåll. De emottog bidrag för motsva- rande . Fördelningen mellan åldersgrupper och studerande framgår av tabellen på nästa sida. Unga och arbete 135 Fördelning av hushåll som mottog ungdomsbostadsbidrag 1996 i procent. betänkande,Bostadsbidragen - effekti- vare inkomstprövning - besparingar (SOU 1995:133), gör bedöm- ningen att det ur samhällets synpunkt är rimligt att boendestandarden för hushåll med barn prioriteras i första hand. Ä ven om många ung- domar utan barn har låga inkomster är det viktigare att en rimlig bostadssituation för hushåll med barn kan säkerställas. Utredningen anser vidare att stödet till studenter är väl generöst men att det kan finnas särskilda motiv till detta stöd eftersom det är viktigt att stimu- lera fler ungdomar till att läsa vidare. Enligt utredningens mening är det dock en fördel om, bland annat från administrativ synpunkt, stödet till studenternas boendekostnader kan samordnas med studie- medelssystemet. Det skulle dessutom innebära att den något god- tyckligt valda åldersgränsen vid skulle försvinna. Utredningen föreslog att bostadsbidraget i nuvarande form skulle slopas. Regeringen föreslog i proposition 1995/96:186Nya regler för bostadsbidrag att bostadsbidraget för ungdomar mellan som inte studerar och inte har barn slopas. Bostadsbidrag till stude- rande ungdomar mellan som inte har barn skulle dock enligt förslaget behållas. Bakgrunden till regeringens förslag i prop- sitionen som helhet var att kostnaderna för bostadsbidragen kraftigt hade stigit. Regeringen ansåg att det ur statsfinansiell synpunkt var nödvändigt att den kraftiga utgiftsökningen bröts och att åtgärder 136 Unga och arbete vidtogs för att öka kostnadskontrollen inom systemet. Regeringen påpekade i sitt förslag att slopandet av bostadsbidraget för unga troligtvis skulle leda till övervältringseffekter till socialbidrag. Reg- ringen ansåg trots detta att vid så omfattande besparingsåtgärder som måste företas i bostadsbidragssystemet att boendestandarden för hushåll med barn måste prioriteras. Hushåll utan barn har enligt regeringen normalt en större flexibilitet och anpassningsförmåga än barnhushåll. När det gällde bostadsbidrag som går till studerande menade regeringen att för att stimulera fler ungdomar till att läsa vidare är det väsentligt att studenterna har en acceptabel bostadssitu- ation. Regeringen hänvisade till den då pågående utredningen om studiestödssystemet (, dir. 1994:148) och menade att frågan om bostadsbidrag till studerande skulle tas upp i detta sammanhang. Inriktningen borde enligt regeringen vara att det nuvarande bostadsbidraget till studenter skulle uphöra. I bostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU11 betonar ut- skottet att ungdomar är en utsatt grupp både på arbetsmarknaden och på bostadsmarknaden; dels är arbetslösheten högre än för den äldre arbetskraften, dels har de ofta lägre lön i den mån de har arbete. är ungdomar den grupp som i många avseenden har det svårast på bostadsmarknaden då de ofta är hänvisade till det nyare och därmed också dyrare bostadsbeståndet. Sammantaget innebär detta enligt utskottet att många ungdomar har haft svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. När det gäller ungdomar som studerar delar utskottet uppfattningen att det är väsentligt att studenterna har en acceptabel bostadssituation men man menar också att det finns andra mer övergripande skäl som motiverar att alla ungdomar - detta oavsett om de studerar eller inte - har ett godtagbart boende. slutbetänkande Sammanhållet( stu- diestöd, SOU 1996:90) anser att det finns starka motiv för ett bo- stadsstöd till studerande. Utbildning - framför allt på högskolenivå - förutsätter ofta att den studerande flyttar från hemorten. För att stimulera fler till vidare studier är det därför väsentligt att de stude- rande har en acceptabel bostadssituation. Brist på studentbostäder till en rimlig kostnad riskerar annars att motverka ambitionerna att bredda rekryteringsbasen för studier vid högskolan. Utredningen prövade ett antal möjligheter att kompensera studenterna för ett indraget bostadsbidrag. Utredningen övervägde möjligheten till extra Unga och arbete 137 lån för studerande med hög boendekostnad. Den stora skuldbörda som skulle bli följden gjorde dock att utredningen avvisade detta. Utredningen övervägde vidare möjligheten att inordna ett särskilt bostadsbidrag i studiestödet. Några oöverstigliga tekniska hinder föreligger inte enligt utredningen men en ökad administrativ hante- ring är dock oundviklig eftersom hela hushållets ekonomiska situa- tion måste prövas samt att en efterkontroll också måste ske. menar också att det finns en mer principiell invändning mot olika lösningar för studerande respektive för andra grupper. Studier är inte längre något som är förbehållet en begränsad grupp under en förhållandevis koncentrerad tidsperiod. Allt fler människor växlar mellan studier och annan verksamhet. För att inte boendet ska förhindra att så sker är det angeläget att söka generella lösningar som inte skiljer sig åt för studerande och icke- studerande. finner att några motiv för att ha andra regler för studerande än för andra ungdomar när det gäller bostadsbi- drag inte finns. Principiella skäl talar tvärtom för att samma villkor bör gälla för studerande som för ungdomar i allmänhet. Ä ven admi- nistrativa skäl talar för att bostadsbidrag bör hanteras inom ett sys- tem. Utredningen förordar att bostadsbidrag även fortsättningsvis lämnas till studerande inom ramen för bostadsbidragsystemet. Bostadspolitiska utredningen anser i sitt slutbetänkandeBo- stadspolitik 2000 - från produktions- till boendepolitik (SOU 1996:156) att de ungdomar som har problem att täcka sina boend- kostnader främst bör stödjas genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Utredningen menar dock att det kan finnas skäl att behålla ungdoms- bostadsbidragen som ett stöd för ungdomarna i ett svårt arbetsmark- nadsläge. Utredningen föreslår att bidraget behöver reformeras eftersom det inte ger ett reellt stöd till ungdomar som har låga ni- komster och inte studerar. Utredningen anser också att bidraget kan vara kostnadsdrivande för nyproducerade lägenheter och att det har icke önskade marginaleffekter för den som förvärvsarbetar. För att förbättra bidragssystemets funktion föreslår kommittén att reglerna för ungdomsbostadsbidragen förändras enligt följande: 138 Unga och arbete - den övre boendekostnadsgränsen sänks till - ersättningsnivån blir i hela boendekost- nadsintervallet - inkomstgränsen höjs till för en- samstående och för samboende - bidragsavtrappningen vid inkomster över inkomst- gränsen sänks från till . Enligt utredningen kan dessa ändringar genomföras inom nuvarande kostnadsram för bidraget. Bostadspolitiska utredningen menar att förändringarna är an- gelägna på kort sikt. I ett längre perspektiv bör dock förslaget vägas in i en helhetssyn på statens stöd till ungdomar och även fördelningen mellan bostadsbidrag och andra stödformer som till exempel arbets- marknadspolitiska åtgärder bör ses över. Enligt utredningen bör sådana överväganden göras inom . Utredningens betänkande remissbehandlas . Som framgått av tidigare kapitel har de flesta unga arbete eller utbildar sig. Kommittén har också i kapitel fyra föreslagit åtgärder för att skolan bättre skall förbereda de unga inför övergången mellan skola och arbetsliv. Inte minst viktigt är det att de unga på ett tidigt stadium genom exempelvis projektarbete, feriearbete med mera får erfarenhet av hur arbetslivet fungerar men också får möjlighet att bygga upp kontakter med olika med arbetsplatser. Det är dessutom viktigt att de får sin förmåga dokumenterad och möjlighet att få referenser. Med det stora utbud av arbetskraft vi kan räkna med framöver och den konkurrenssituation som kommer att råda räcker inte skolans mera kunskapsinriktade betyg och omdömen. Kommittén har också i kapitel fem diskuterat inriktningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Vi har konstaterat att individu- ella intressen och önskemål måste spela en avgörande roll för att motivera arbetslösa att söka sig nya vägar på arbetsmarknaden. Vi framhåller också betydelsen av en omfattandedecentralisering och Unga och arbete 139 individualisering av åtgärderna och föreslår en försöksverksamhet med dessa syften. Som vi framhållit ovan är det alarmerande att så många unga behöver socialhjälp för att klara sitt uppehälle. Den period unga behöver sådant stöd blir också allt längre. och har, som redovisats ovan fått regeringens up- drag att lämna förslag på hur situationen kan lösas. Vidare kommer regeringen att lägga förslag om dels ett nytt system för arbetslöshetsförsäkrig, dels ett nytt socialförsäkringssy- tem. Det är särskilt angeläget att arbetslinjen, det vill säga aktivitet istället för enbart kontantstöd, omfattar unga. Kommittén avser därför att i sitt slutbetänkande återkomma till frågan om hur de befintliga systemen bör kompletteras för att bäst svara mot de nytil- trädandes behov. En utgångspunkt är att de nytillträdande måste få ökade möjligheter till erfarenheter från arbetslivet. Ett problem är att många arbetslösa unga inte upplever att deras eget intresse och förmåga i tillräckligt hög utsträckning tas tillvara vid val och utformning av olika åtgärder inom arbetsmark- nadspolitiken. En ny inriktning av detta slag måste kombineras med realistiska förväntningar på den framtida arbetsmarknaden. Målet måste vara att de nytillträdande så snabbt som möjligt kan skaffa sig själva en acceptabel försörjningsmöjlighet. Unga som är på väg att etablera ett självstädnigt liv ska inte behöva uppbära socialbidrag för sin försörjning. Vad gäller frågan om ungdomsbostadsbidrag måste den hu- vudsakligen analyseras utifrån bidragets roll och betydelse. Ung- domsbostadsbidraget kan närmast sägas syfta till att underlätta inträdet på bostadsmarknaden eftersom unga ofta har låga ingångslö- ner och därmed svårt att täcka hela sin bostadskostnad. Bostad- marknaden präglas därtill av begränsad tillgång på små och billiga lägenheter samt stora trögheter i bostadsbeståndet. Unga människor befinner sig ofta i etableringsfasen både på bostads- och arbetsmarknaden. Svårigheter att komma in på arbets- marknaden har ofta konsekvenser för inträdet på bostadsmarknaden. Anledningen till detta är de därmed begränsade försörjningsmöjli- 140 Unga och arbete Det är emellertid viktigt att skilja på ekonomiska trångmål orsakade av höga bostadskostnader och av låga inkomster. Eventuella höga boendekostnaderär i många fall orsakade av trögheter på bostadsmarknaden. Bostadsbidraget fyller således en funktion så länge inte bostadsmarknaden fungerar tillfredsställande. Frågan är emellertid vilka bidraget bör inriktas mot för att träffa de som behöver stöd bäst. Det är uppenbart att reglerna låser ute många unga med förhållandevis låga inkomster från bostadsbidrag eftersom bidraget enligt dagens regler trappas ned så tidigt att även de med inkomster långt under socialbidragsnormen inte har någon möjlighet att erhålla bostadsbidrag. De som uppfyller kraven för ungdomsbostadsbidrag har således små möjligheter att klara sin försörjning även med bostadsbidrag. En annan viktig fråga är bidragets funktion av övergångs- kompensation. Bidraget är tänkt att utgöra ett stöd under inträdet på bostadsmarknaden. Dagens ungdomsbostadsbidrag omfattar personer . Ungdomsbegreppet i bostadsbidragen är således relativt brett och överensstämmer inte med några andra regelverk som rör unga. Bidragets åldersprofil tycks vidare vara godtyckligt vald och man kan ifrågasätta om personer i det övre åldersintervallet verkligen är i behov av bostadsbidraget för att underlätta inträdet på bostadsmarknaden. menar att åldersgränserna för ungdomsbostadsbidragen bör sänkas. Bidraget ska utgöra en grund för inträdet på bostadsmarknaden. De bidragstagare som befinner sig i de övre åldersintervallen kan därför inte sägas vara bidragets primä- ra målgrupp. anser att de medel som frigörs med en ålderssänkning bör omfördelas inom systemet. Detta bör tillsammans med en del regeländringar ge bidraget en bättre social profil. Det finns ett flertal aspekter att beakta vad gäller bidragets utform- ning. För det första är det inte meningen att bostadsbidraget ska rätta till de försörjningssvårigheter som kan hänföras till annat än höga boendekostnader. Det är emellertid önskvärt att bidraget ska ligga på en sådan nivå att de som har ekonomiska problem huvudsakligen orsakade av höga boendekostnader inte ska behöva komplettera med andra bidrag för att klara situationen. Med nuvarande regler kan inte Unga och arbete 141 ungdomsbostadsbidraget betraktas som det högkostnadsskydd det är avsett att vara. För det andra innebär nuvarande regelverk en högre avtrap- ning av ungdomsbostadsbidraget vid inkomster över inkomstgränser- na än vad som är fallet med bostadsbidraget till barnfamiljer. Förutom att det finns anledning att ifrågasätta särbehandlingen av grupperna medför den högre avtrappningen betydande marginaleffekter. Ä ven små inkomstökningar utöver inkomstgränserna medför stora konse- venser på bostadsbidraget. För studerandehushåll är situationen ännu värre eftersom deras studiemedel dessutom kan påverkas. Denna typ av marginaleffekter är stigmatiserande och ger signaler på att arbete inte lönar sig. menar därför att avtrappnings- regeln för ungdomsbostadsbidraget bör mildras något. Det vore naturligt om reglerna för ungdomsbostadsbidraget i det avseendet sammanföll med de för övriga bostadsbidrag. En förändring av avtrappningen från en tredjedel till exempelvis en femtedel skulle, tillsammans med förändrade inkomstgränser, medföra att personer med relativt låga inkomster skulle klara sin försörjning enbart med komplettering av bostadsbidrag. För det tredje hävdas ofta att bostadsbidraget har kostnad- drivande effekter. Detta är kanske främst ett problem vad gäller hyrorna för studentbostäder. Mycket förenklat kan man säga att om bidraget utbetalas proportionellt till boendekostnaden förskjuts efterfrågan på boende i samma omfattning som bidragets storlek. Eftersom utbudet av bostäder på kort sikt är relativt gener- rar den ökade efterfrågan ökade priser på boendet. En annat sätt att påverka de eventuella kostnadsdrivande ef- fekter bidraget kan medföra är utformningen av reglerna för högsta ersättning. Tanken är att en viss del av en ökad boendekostnad måste bäras av bidragstagaren och att kostnadsdrivande effekter därmed skall dämpas. Dagens regler är uppdelade i två boendekostnadsinter- vall. En högre ersättning utgår i det lägre intervallet och en lägre i det högre intervallet. Tanken bakom reglerna torde vara att bostadsbi- draget inte skall kompensera för höga boendekostnader i samma utsträckning som för lägre. anser att bostadsbidragets funktion som högkostnadsskydd ska vara begränsat 142 Unga och arbete till rimliga boendekostnader, varför de nuvarande ersättningsnivåer bör finnas kvar. som kommittén haft till sitt förfogande har det inte varit möjligt att få fram tillräckligt underlag för att i detalj presentera förändringar av bostadsbidragen. Nedan redovisar vi de principer som bör gälla för förändringarna. menar attbostadsbidraget för unga ska vara kvar. Det är även nödvändigt att ge bostadsbidraget för unga en starkare social profil, så att de som behöver stöd bäst också får det. Utgångspunkten för förslagen är att ekonomiska trångmål som i första hand orsakas av höga boendekostnader inte ska tvinga unga att söka socialbidrag för att klara sitt uppehälle. Om försörjningssvårig- heterna även består i låga inkomster kan emellertid bostadsbidraget inte ensamt rätta till detta förhållande. Då måste komplettering ske från annat håll. föreslår dessutom att den övre åldersgränsen sänks från till . De nya reglerna kommer att påverka socialbidragstagandet. Detta beror huvudsakligen på två omständigheter. För det första kan övervältring på socialbidrag komma att ske för de åldersgrupper som exkluderas från bidraget. För det andra kommer en större hushåll- grupp kunna erhålla bostadsbidrag, varför ett minskat socialbidrag- tagande är att förvänta sig för denna grupp. Den besparing som görs genom sänkningen av den övre åldersgrän- sen bör användas för att finansiera förstärkningen av bostadsbidragen till de ungdomar som är på ett sådant sätt att den sociala profileringen försträrks. Reglerna för bidraget vad avser den övre inkomstgränsen, bidragsavtrappningen samt boendekostnadsgränsen bör därmed justeras med förbehåll för att den totala kostanden ska rymmas inom dagens totala kostnad för bostadsbidrag till hushåll under utan barn. Unga och arbete 143 144 Unga och arbete 8 Fler i arbete - fler unga i arbete I den SCB-undersökning som genomförts på uppdrag av Ungdom- spolitiska kommittén och i de rådslag som initierats av kommittén har det, när det gäller atbetstider, framkommit ett starkt stöd framför allt för arbetstidsförkortning och lägre pensionsålder men också för att möjligheten till övertidsuttag ska begränsas ytterligare. Unga och arbete 145 syftar till att fler unga ska få arbete. Från ett flertal rådslag har även lagts fram en idé om att anställda ska få möjlighet att ta tjänstledigt med någon form av ersättning mot att en arbetslös får komma in och vikariera på arbetsplatsen. Kommittén behandlar dessa frågor nedan. 8.1 Arbetstidsförkortning och övertidsersätt- ning Regeringen beslutade (dir. 1995:6) att tillsätta en kommitté med uppgift att bland annat bedöma de långsiktiga konse- venserna av alternativa arbetstidsförkortningar. Kommittén skulle analysera effekterna av sådana förkortningar och arbetstidsmönster på produktionen, produktiviteten, sysselsättningen, konkurrenskraf- ten, arbetets organisation och välfärden. Kommittén fick också i uppdrag att kartlägga bland annat svenska och utländska studier som behandlar arbetstidsfrågor och sysselsättning samt redovisa resultaten av de svenska och europeiska försök som gjorts med arbetstidsför- kortningar. slutbetänkande Arbetstid - längd, förläggning och inflytande (SOU 1996:145) kartläggs och diskuteras således frågan om arbetstidens påverkan på sysselsättning- en. Sammanfattningsvis menar att det utifrån teoretisk forskning inte är möjligt att förorda en generell arbetstid- förkortning av sysselsättningsskäl. De empiriska resultaten är dock skiftande och i många europeiska länder där arbetstidsförkortningen har genomförts visar resultaten på positiva sysselsättningseffekter, om än lägre än vad som förväntats. vill inte utesluta att en förkortad arbetstid skulle kunna ge ett bidrag till en minskad arbetslöshet. menar också att det finns en rad välfärdsargument för en allmänt kortare arbetstid såsom jämställdhet, förbättrat familjeliv och socialt liv i övrigt. anser vidare att parterna på arbetsmarknaden själva bör komma överens om om och när en arbetstidsförkortnign ska genom- föras. I betänkande 1996/97:AU1 behandlar arbetsmarknadsu- skottet frågan om arbetstid och sysselsättning med anledning av ett antal motioner. Enligt utskottets mening bör man kunna utgå från den 146 Unga och arbete analys som redovisas i utredningen. Utskottet anser att det finns skäl att uppmuntra olika försök med arbetstid men det statsfinansiella läget medger dock inte att omfattande resurser satsas för ändamålet - särskilt som de empiriska resultaten inte verkar helt entydiga.