sou · GLB321 · 1998-01-01 00:00:00 — I detta perspektiv måste kunskapsbegreppet förstås. Att leva i ett informations- och kunskapsrikt samhälle innebär att in- dividen måste anpassa sig till en hög grad av dynamik och ständigt pågående och genomgripande förändringar. För den enskilda individen synes detta leda till att den egna identiteten i större utsträckning än tidigare måste upptäckas och konstrueras som en del av en reflexiv process. Den komplexitet som inryms i det moderna samhället rymmer en mängd möjligheter, men den rymmer också en mängd problem och motsättningar. De barn och unga som kan svara upp mot det moderna samhällets krav på ett adekvat sätt ges möjligheter till självförverkligan- de. Men i det moderna (sen- eller postmoderna) ligger också en risk att de barn och unga som på grund av ekonomiska, kulturella och andra begränsningar inte kan svara upp mot kraven mycket lätt kan hamna vid sidan av. Att motverka en sådan utslagning är en viktig utmaning för skolan. En stor utmaning blir att ge barn och unga de orienteringsin- strument som kan hjälpa dem att integrera skilda erfarenheter och skapa förståelse för olika sammanhang och därmed skapa mening och menings- fullhet. Reflektion, kommunikation och handling är en form av kitt i denna syn på kunskap och lärande. Kunskap, kunskapsformer, lärande och undervisning är begrepp som hänger ekologiskt samman. Förändras innebörden i ett av begreppen förändras innebörden i de andra begreppen. Förändringar i omvärlden, barn och ungas livssituation, förändrar skolan som institution. Skolans verksamhet styrs genom mål, där de som arbetar i skolan ska konkretisera målen och organisera arbetet för att nå målen och följa och värdera uppnådda resultat. Detta kräver att olika kunskapsformer måste göras tillgängliga för lärande, vilket i sin tur innebär att olika undervisningsformer måste utvecklas. Därmed vidgas undervisningsbegreppet. En integration mellan skola och skolbarnsom- sorg och en förskoleverksamhet, som är en del av skolväsendet, innebär att olika traditioner för lärande och undervisning kan mötas. Möten mellan traditioner är konfliktfyllda. Det handlar inte om att skapa kompromisser för att kunna bibehålla skilda traditioner, språk och förhållningssätt; det handlar om att mot gemensamma mål ta vara på olika kunskaper och erfarenheter och att utveckla nya synsätt och en ny praktik. En vidgning av begreppet undervisning kräver ett utnyttjande av olika professionella kompetenser i skolan. Den integrerade verksamheten möjliggör att skolan kan utnyttja olika professionell kompetens och olika Vi har tidigare pekat på att en integrerad verksamhet kan skapa sådana förutsättningar, men för att detta ska kunna ske måste det för den pedagogiska verksamheten finnas gemen- samma mål. Mål som pedagogerna kan levandegöra i en gemensam pedagogisk praktik. En läroplan uttrycker krav på kunskaper och bygger på föreställning- ar om vad kunskap och lärande är. Dessa krav kan uttryckas på olika sätt. De kan uttryckas i termer av innehåll. Med andra ord, läroplanen liksom kursplanerna kan ange vilket innehåll undervisningen ska för- medla och vilket stoff eleverna ska behärska. De kan också uttryckas i termer av vilka kunskaper eleverna ska ha. I båda fallen måste ett urval göras vad gäller innehåll och hur detta innehåll ska organiseras för lärande. De svenska läroplanerna och kursplanerna har, som tidigare beskrivits, stegvis förskjutits från att ange innehåll och stoff till att ange vilka kunskaper som eleverna ska ha. Att avgöra vilket stoff skolan ska förmedla blir allt svårare som kraven på mer djupgående och övergripande kunskap och förståelse ökar. Denna förändring har föränd- rat lärarens uppgifter. Om läroplanerna och kursplanerna uttrycker krav i termer av kunskap, vilka begrepp eleverna ska behärska och vilka sammanhang de ska förstå, måste läraren själv göra urvalet av stoff med hänsyn till mål och elevernas förkunskaper och intressen. Den nuvarande läroplanen för den obligatoriska (Lpo 94) utgör också, som tidigare beskrivits, en del av ett system av styrdokument. Läroplanen anger de nationella målen. Varje skola ska i en lokal arbetsplan uttrycka vad dessa mål konkret innebär. Till läroplan och kursplaner finns kom- mentarer där motiv och bakgrund till målen anges, och referensmaterial som kan visa på olika sätt att göra, urval, organisera och arbeta med målen. Läroplanen, kursplanerna, lokala arbetsplaner, kommentarer och referensmaterial innebär en mål- och resultatstyrning av skolan, som kräver ett ständigt arbete. Hur väl målen nås måste följas och värderas och därmed måste målen omprövas. Det handlar om att äga målen, i bemärkelsen att ha ett inflytande över hur de formas och konkretiseras. Processen har vi beskrivit som en deltagande målstyrning. Detta är den fond mot vilken kommitténs förslag till en gemensam läroplan för barn och unga mellan sex och ska förstås. 8Motiveringar till förslag till ny läroplan Omarbetningen av läroplanen har utgått från regeringens och uttalande att all pedagogisk verksamhet som syftar till att fostra och stödja barns och ungdomars utveckling och lärande ska ses som en helhet. I regeringsförklaringen slås fast att förskolan, skolan och skolbarnomsorgen ska integreras för att förbättra första viktiga år. I kommitténs direktiv anges att uppdraget är att utforma ett nytt mål- dokument för den samlade pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – . Måldokumentet ska innesluta nuvarande läroplan Lpo 94 och ersätta denna. Uppdraget att utarbeta ett nytt gemensamt måldokument omfattar enligt direktiven inte en total omarbetning av nu gällande läroplan för . Läroplanens grundläggande prin- ciper bör bestå. Omarbetningen ska ta hänsyn till att Lpo 94 utarbetats och tagits i bruk och att lärare och skolor lagt ned stort engagemang på kompetensutveckling och implementering. Vidare sägs i direktiven att utredningen ska ta hänsyn till att det är obligatoriskt att gå i skolan medan det är frivilligt att delta i barnomsor- gens verksamhet samt att kommittén bör i sitt arbete utgå ifrån att arbetet i de samlade verksamheterna alltmer bedrivs i arbetslag där olika personalkategorier med skilda pedagogiska uppgifter komplette- rar varandra i det dagliga arbetet. Måldokumentet ska syfta till högre kvalitet såväl i förskolan som i skolan och fritidshemmet. Kommittén ska bedöma om förslaget i det samlade måldokumentet medför några särskilda konsekvenser för framtida revideringar av kursplaner. med översynen av läroplanen har, som tidigare nämnts, utarbetat förslag till hur tillämpliga delar av bestämmelserna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kan inarbetas i skollagen.88 Arbetsgruppen föreslår bl.a. att den sexårsverksamhet som bedrivs enligt 15 § i socialtjänstlagen bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Denna skolform benämns försko- 88 DS 1997:10: Samverkan för utveckling . leklass i förslaget. Det ska vara obligatoriskt för kommunen att anordna förskoleklasser, men frivilligt för barnen att delta i verksamheten. Vidare föreslås att förskollärare och fritidspedagoger får användas i undervisning i det offentliga skolväsendet. Utvecklingen mot en integration av förskola för sexåringar och fri- tidshem fortgår enligt . 89 Det medför att sexåringar som har behov av heldagsomsorg allt mer går i deltidsgr upp eller sexårsverk- samhet kombinerad med fritidshem. Det finns också en hel del sexåring- ar som går i daghem. var ca 39 500 sexåringar i daghem. Kommitténs uppdrag är att utforma ett nytt måldokument för den samlade pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – . Kommittén har uppfattat sitt uppdrag så att alla sexåringar ska omfattas av läroplanen. 8.2Obligatoriskt att gå i skolan – frivilligt att delta i förskola och skolbarnsomsorg Omarbetningen av läroplanen ska ta hänsyn till att det är frivilligt att gå i barnomsorg och obligatoriskt att gå i skola. Förslaget till ny läroplan innebär inte någon ändring i dessa förutsättningar. Det är kommitténs bedömning att definitionen av sexåringarnas fri- villiga pedagogiska förskoleverksamhet tydligt måste anges i läroplanen. Det har visat sig att det kan vara problem för föräldrar och andra att förstå skillnaden mellan en frivillig och obligatorisk form när det gäller sexåringarnas deltagande i förskola eller skola. Förskola är ett vedertaget begrepp som använts för pedagogisk verksamhet för barn innan de börjar i den obligatoriska skolan. Läroplanen ska omfattas av sexåringar som antingen deltar i frivillig förskoleverksamhet eller som börjat i den obligatoriska skolan som sexåringar. För en så tydlig definition som möjligt menar kommittén att läroplanen ska omfattas av alla sexåringar som går i den frivilliga förskolan som vi i läroplanen benämner förskola för sexåringar (daghem, deltidsgrupp, sexårsverksamhet och dylikt) eller som går i den obligatoriska skolan. 89 (1996): Social service, vård och omsorg i . 8.3Pedagogiska verksamheter och arbetslag Måldokumentet ska avse de pedagogiska verksamheterna, för barn och unga 6 – . De pedagogiska verksamheterna som ingår i det obliga- toriska skolväsendet är , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Barnomsorg bedrivs i olika former som är indelade i två huvudgrupper, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, vilket framgår av nedanståen- de bild. Bilden finns endast i den tryckta versionen har definierat följande former som pedagogiska verksamh- ter.90 Daghem är en pedagogisk verksamhet för grupper av inskrivna barn i åldern 0 – med öppethållande större . Deltidsgrupp är en pedagogisk gruppverksamhet för grupper av inskrivna barn i åldrarna 4 – . Verksamheten omfattar i allmänhet och följer skolans terminssystem. Alla 6-åringar har lagstadgad rätt till minst i den allmänna förskolan. För barn i familjedaghem innebär denna rätt en plats i deltidsgrupp. Pedagogisk verksamhet för 6-åringar bedrivs ibland som deltidsgrupp i daghem eller skola och kan kallas för 6-årsverksamhet eller liknande. I den Öppna förskolan får hemmavarande föräldrar och dagbarnvårdare möjlighet att tillsammans med personalen ut- veckla en pedagogisk gruppverksamhet för barnen. 90 1995:2: Allmänna råd om barnomsorgen. Skolbarnsomsorg är den samlande övergripande beteckningen på olika former av verksamhet under den skolfria dagen för grupper av både inskrivna och icke inskrivna barn skolbarn i åldrarna . har begreppet skolbarnsomsorg alltmer kommit att ersätta eller användas parallellt med fritidshem. De olika skolbarnsomsorgsformerna är fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg, familjedaghem öppen fritidsverksamhet samt särskild lovverksamhet. Följande definieras som pedagogiska verksamheter: Fritidshem är en pedagogisk verksamhet för inskrivna skolbarn till och med under den skolfria . Fritidshem kan bedrivas som en helt fristående verksamhet som i varierande grad samarbetar med skola, förskola eller fritidsgård. Begreppet fritidshem inkluderar även fritidsklubbar, eftermiddagsverksamhet och liknande med inskrivna barn. Integrerad skolbarnsomsorg innebär att skola och fritidshem ryms inom samma lokaler. Där finns gemensamma aktivite- ter och en personalgrupp som tar gemensamt ansvar för hela verksam- heten. Integrerad skolbarnomsorg kan erbjudas istället för fritidshem och samma inriktning och krav på kvalitet gäller. läroplanen för barn och unga 6 – ska gälla de pedagogiska verksamheter som har inskrivna barn dvs. förskola för sexåringar (daghem, deltidsgrupp, sexårsverksamhet och dylikt) grundskola, sameskola, specialskola, obligatorisk särskola samt fritidshem (Med fritidshem avses även integrerad skolbarnsomsorg). Motiveringen till att det är verksamheter med inskrivna barn som om- fattas av läroplanens mål är att läroplanen ska utgå ifrån de verksamhe- ter som allt mer arbetar i arbetslag, dvs. Förutsättningarna för integration där personal i förskola för sexår- ingar, grundskola och fritidshem kan arbeta i arbetslag är olika. När förskola för sexåringar, fritidshem och grundskola ligger i nära anslut- ning, eller under samma tak, finns det goda möjligheter att arbeta integ- rerat i arbetslag under större . Det finns också verksam- heter som ligger mer eller mindre separerade från varandra. För att genomföra integrerade former krävs det omstruktureringar av verksam- heterna i kommunerna. Många kommuner har redan kommit långt i den processen, andra är på god väg, en del har inte börjat. Det kan vara många faktorer som spelar in hur sådana omstruktureringar kan genom- föras beroende på exempelvis servicebehov i området, avstånd mellan verksamheter, lokaler, personaltäckning, personalens kompetens och arbetstider, möjlighet att få gemensam tid för planering, uppföljning m.m. Kommittén menar att det är mycket viktigt att arbeta med samma mål för den pedagogiska verksamheten i förskola för sexåringar, grundskola och fritidshem, även i de verksamheter som ännu inte är integrerade. De gemensamma nationella målen ska utgöra basen för det pedagogiska arbetet och bör bidra till en snabbare integration för dessa åldrar. Gemensamma mål bidrar till att förena samsyn, kontinuitet och sta- bilitet. Med gemensamma definitioner och begrepp formas successivt ett gemensamt språk som underlättar integrationsarbetet Det finns emellertid barn och unga som inte kommer att gå i integre- rade verksamheter. En del barn går hem när förskolan och skolan är slut, andra går till familjedaghem och allt eftersom barnen blir äldre väljer de själva vad de ska göra på sin fritid. För dem finns inte arbetslag med lärare och fritidspersonal på samma sätt som för de yngre skolbarnen som är i fritidshem på eftermiddagarna. Därför är det viktigt att vuxna som inte arbetar i integrerade former samverkar med varandra: föräldrar, fritidsledare, dagbarnvårdare, lärare, socialarbetare, fältassistenter m.fl. En samverkan med vuxna som utvecklas till stabila och varaktiga nätverk i ett bostadsområde kan betyda mycket för barn och ungas uppväxtv illkor. Skolans läroplan är ett måldokument som av tradition används av ledning ochpersonal i skolan. läroplanen även kan användas av vuxna som arbetar med barn och unga i olika verksamheter och i samverkan kring barns och ungas fostran, fritid och lärande. Till utgångspunkterna för läroplaner och kursplaner hör också ett antal grunddokument som undertecknat i internationella fördrag och konventioner. Dels utgör dessa en grund för skrivningarna i läroplaner och kursplaner, dels har åtagit sig att i utbildningen föra ut kännedom om dokumenten. Dokument som det åligger lärare och rektor att beakta är: ·FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna (antagen av ) ·Konventionen om barnets rättigheter (antagen av FN:s generalför- samling ) ·Rekommendation om utbildning för internationell förståelse, sam- arbete och fred och undervisning om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (antagen av generalkon- ) ·Deklaration och rekommendationer om undervisning i miljöfrågor (antagen vid i ). till läroplanen anges i en särskild bilaga dessa internationella fördrag och konventioner. I direktiven anges att det vid omarbetningen av läroplanen bör tas hänsyn till att lärare och skolor lagt ned stort engagemang på kompe- tensutveckling och implementering av nuvarande läroplan varför läro- planens grundläggande principer bör bestå vid omarbetningen. Motivet för detta är att nuvarande läroplan Lpo 94 tagits i bruk. Kom- mittén har i omarbetningen varit angelägen om att läroplanens grundläg- gande principer och utformning ligger fast. Målen för sexåringarnas förskola och fritidshem integreras i de olika kapitlen i Lpo 94. I och med detta, har det varit nödvändigt att ändra vissa definitioner och termer så att målen kan omsluta hela den samlade verksamheten. 8.6Samma mål för sexåringarnas förskola, den obligatoriska skolan och fritidshem De övergripande målen är riktmärken för en långsiktig utveckling och markerar ett förhållningssätt som omfattar både förskola för sexåringar, den obligatoriska skolan och fritidshemmens uppgifter.Målen ska utgå ifrån en helhetssyn på barns och ungas uppväxt och lärande. Mot bakgrund av detta har kommittén funnit att förskolan för sexår- ingar, den obligatoriska skolan och fritidshemmen bör ha samma mål. Förslaget innebär en målförskjutning för förskolan för sexåringar. Det innebär också att läroplanen tillförs nya mål så att den kan omsluta alla verksamheter. För förskolan för sexåringar innebär förslaget att målen sätts längre fram i tiden jämfört med nuvarande pedagogiska program. Målen avser vad verksamheterna ska sträva mot, och vad barn och unga ska klara, när de går ut den obligatoriska . Det innebär att målen till stor del handlar om barns kunskapsutveckling och lärande dvs. att förskolans och fritidshemmens uppgifter är att arbeta med barns lärande. likaväl som med barns omsorg, skapande, lek och fritid. Tillägg har gjorts i läroplanen som lyfter fram förskolans och fritidshemmens pedagogiska värdegrunder, som handlar om omsorg och om att ge barn möjlighet till lek, skapande, fria aktiviteter och vila. Ett framtida nytt måldokument för åldrarna 1 – kommer själv- klart också att få betydelse för en möjlig överlappning av målen mellan förskoleverksamheter för yngre barn och för sexåringarnas förskola. Med målformuleringar som utgår från och regeringens uttalande om helhetssyn och integration av de pedagogiska verksamhe- terna, samt med sikte på en kvalitetshöjning för barns fostran och lärande föreslår kommittén att mål att sträva mot, och mål att uppnå,i läroplanen, ska vara de samma för förskola för sexåringar, grundskola, särskola och fritidshem enligt bilagda förslag. Målen i läroplanen Lpo 94 utgår från skolans värdegrund och uppgifter. Läroplanens texter, definitioner och begrepp är till stor del kunskaps- och kunskapsrelaterade eftersom det är ett måldokument avsett för utbildningsväsendet. De pedagogiska programmens texter, definitioner och begrepp är både kunskaps- och omsorgsrelaterade, eftersom de av tradition varit associerade till . För att kunna forma ett gemensamt måldokument, utifrån Lpo 94, som redan är känt för skolan, måste omarbetningen både handla om att ha kvar gamla, men också tillföra nya, texter och begrepp, så att det kan bli en bärkraftigt läroplan som stöd för utvecklingen för den samlade verksamheten. Med utgångspunkt från både socialtjänstlagens och skollagens inten- tioner har värdegrunden omformulerats i vissa delar. För att målen ska överensstämma med värdegrunden blir det följdaktligen en del nya mål att sträva mot och mål att uppnå. Begrepp och termer som tidigare fungerat för skolan, blir i den nya läroplanen, för de integrerade verk- samheterna allt för snäva. Andra begrepp bibehålls, men utvidgas till sin innebörd. I nästa kapitel som presenterar förslag till ny läroplan, marke- ras och kommenteras alla ändringar och tillägg. Som exempel på defini- tion som behållits är skolan även när samtliga integrerade verksam- har skolan ersatts med verksamheterna. Termen elev har i de flesta fall ersatts med barn och unga. I uppdraget sägs att mål dokumentet ska syfta till högre kvalitet såväl i förskolan som i skolan och inom skolbarnsomsorgen. Vid omarbetning- en av läroplanen har omdisponering gjorts av målen som beskrivs ovan. Förskolans roll för barns lärande skall stärkas genom att den kognitiva processen ges ökad tyngd som barnomsorgens erfarenheter och förskolepedagogik ges ökat genomslag i skolan. I och med att förskolan för sexåringar och fritidshemmet arbetar med samma mål som den obligatoriska bör det leda till en kvalitetshöjning för att stärka den kognitiva processen i förskolan för sexåringar. Likaså kommer förskolans och fritidshemmens pedagogi-ska arbete och erfarenheter att få inflytande i skolan genom de nya mål som lagts in i mål i läroplanen. Vi anser att det är viktigt att lyfta fram vårt mångkulturella samhälle. Det är betydelsefullt att det i barns och ungas lärande ingår att oavsett kulturell, etnisk eller religiös tillhörighet visa respekt och tolerans. Detta har lagts in i läroplanens första kapitel som handlar om skolans värdegrund. Vi menar också att läroplanens mål för barns och ungas fostran behöver stärkas i fråga om synen på mänskliga värden och omsorg och välbefinnande om den enskilde. Omsorgsbegreppet är grundläggande för den pedagogiska verksamheten. Det är i betydelsen av omtanke som begreppet ska förstås. Det handlar om att värna trygghet och välbefinnande och stödja barn och unga i alla olika aktiviteter . Vidare har ett tillägg gjorts om att skolan ska motverka traditionella könsmönster. Ovanstående motiveras av skolans särskilda ansvar i dessa hänseenden som bl.a. kommer till uttryck i skollagen kap1, 2 §, Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.bemöda sig om att hindra varje försök från elever att utsätta andra för kränkande behandling ( SFS 1995:884). Kommittén anser att skolan har ett ansvar för att främja lek och kreati- vitet. Lekens betydelse för barns växande och lärande är fundamental i förskolans och fritidshemmens pedagogik. Leken är inkörsporten till SOU 1997:21 Kapitel 8 85 barnets orientering i tillvaron och förblir så . Därför förs leken in i läroplanen i flera olika sammanhang. Barns och ungas lärande sker i många olika sammanhang. Ett aktivt lärande och utforskande såväl gemensamt som självständigt är viktigt att stimulera i en skola som ser lärandet som en process och inte som en produkt. I mål att sträva mot poängteras att skolan ska sträva mot att varje individ utvecklar trygghet, samt tillit till sin egen förmåga och ta hänsyn och visa respekt för andra. I mål att uppnå kommer värdegrundens omsorgsdefinition igen, ge- nom tillägget att varje individ efter avslutad grundskola kan ta ansvar för sig själv och sitt vardagsliv. I en skola som ansvarar för barns är det nödvändigt att ge möjligheter för barn och unga och stödja deras sociala utvecklingsför- mågor under såväl bundna som fria aktiviteter. En viktig ändring i förslaget är att termen lärare ändrats till pedago- gen. Här ansluter sig kommittén till det förslag som lagts av Utbild- ningsdepartementet om förslag till ändringar i skollagen som redovisats ovan. Målen för individens lärande vad gäller både talat och skrivet språk poängterats i texten, liksom betydelsen av att kunna kommunicera i form av så många olika uttrycksformer som möjligt såsom språk, bild, musik, drama och dans. Skapande verksamheter i olika former har av tradition varit en viktig grund för synen på barns växande och lärande inom barnomsorgen. Även barns och ungas rätt till vila och avkoppling har förts in i läro- planen vilket ska ses mot bakgrund av att många barn tillbringar långa och arbetsamma dagar i en för det mesta krävande och intensiv skolmil- jö. Målen för barn med behov av särskilt stöd är också viktiga tillägg . Kommittén anser att barnomsorgens tradition måste förtydligas i läro- planen avseende alla barns lika rätt till en god skola där var och en ska bli bemött på sin utvecklingsnivå. Mot bakgrund av detta och till de formuleringar som finns i socialtjänstlagen som ska lyftas in i skolla- gen, samt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (Från ), har dessa tillägg gjorts i olika avsnitt i läroplanen. Bland annat har rektors ansvar för att individuella handlingsplaner upprättas för barn med behov av särskilt stöd lagts till. De avsnitt som handlar om målen för alla som arbetar i skolan har också omarbetats på ett par punkter. Kommittén anser att även här bör kvaliteten kunna höjas genom att betona allas ansvar för den enskilde individens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande. snittet Kunskaper) Därtill har alla som arbetar i skolan givits samma ansvar som pedgogerna när det gäller att visa respekt för den enskilde individen och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt förhållningssätt. ( I avsnittet Normer och värden)