sou · GLB3139 · 1998-01-01 00:00:00 — Även i situationer där en arbetsfördelning tycks fungera relativt friktionsfritt, det vill säga utan öppna konflikter, kan det finnas maktskillnader som förklarar hur situationen uppkommit genom olika former av explicita eller implicita förhandlingar. Vi är intresserade av hur beslut om arbetsfördelningen har gått till och vilka olika möjligheter som har funnits och hur män och kvinnor har anpassat sina förväntningar och handlingar till den andras handlingsmöjligheter. Här kan det alltså också vara fråga om sådant som icke-beslut, det vill säga att frågorna egentligen aldrig varit uppe till diskussion. Vi kommer även att uppmärksamma och diskutera förekomsten av öppna konflikter eller förhandlingssituationer samt diskutera möjligheten av dolda maktmekanismer. För det tredje ska vi försöka analysera effekter av olika former för familjelivets organisering. Hur påverkar latenta konflikter parterna i ett förhållande i termer av tillfredsställelse och missnöje med situationen? Hur övergår latenta konflikter till öppna konflikter som gräl eller skilsmässor? Vilka strategier för att förändra sina relationer använder kvinnor och män i olika situationer? Slutligen ska vi ta upp frågan om hur stor frihet kvinnor och män i praktiken har att utforma sina familjeliv. Vi konstaterade tidigare att den traditionella synen på könsroller från det tidiga femtiotalet inte har något starkt stöd i den allmänna opinionen i . Men det kan ha skapats nya mönster för vad män och kvinnor bör och vill göra och förväntar sig I en tidigare rapport från konstaterar att könsrelationerna har förändrats men att de också uppstått i en ny tappning (, 1997:83). Ökningen av den offentliga sektorn och välfärdsstatens utb yggnad har bidragit till att förändra maktrelationerna mellan könen. De traditionella könsrollerna har luckrats upp, men resultatet har inte blivit en total jämställdhet och frihet från könsspecifika normer och förväntningar. Hur mycket har kvinnors förbättrade maktresurser bidragit till att omförhandla relationerna mellan kvinnor och män i fråga om ansvar för familj, barn och hushållsarbete? I de tre följande kapitlen ska vi först analysera arbetsfördelningen när det gäller hushållsarbetet. Därefter följer i kapitel 3 en diskussion av hur förvärvsarbetet organiseras, det vill säga fördelningen mellan avlönat arbete på arbetsmarknaden och oavlönat hemarbete. I denna diskussion tar vi också upp föräldraledighet och eventuellt deltidsar- bete. Här kommer vi således också in på ansvaret för barnen. Kapitel 4 handlar om fördelningen av ekonomiska resurser. Vilka effekter får en sned inkomstfördelning mellan makarna eller samborna? Ger en högre inkomst också en högre konsumtion och mer inflytande? I kapitel 5 tar vi upp en diskussion om konflikter, motsättningar och olika handlingsstrategier för kvinnor och män. Här kommer vi också in på en diskussion om skilsmässor och deras förlopp. I kapitel 6 gör vien sammanfattande och avslutande diskussion av våra resultat. I vår undersökning av fördelningen av arbete och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i familjer i har vi tillämpat en kombination av metoder som ibland brukar kallas för metodtrian- gulering. Vi har använt oss av såväl kvantitativa som kvalitativa metoder. För att få en överblick och kunna beskriva variationer och dominerande mönster i olika typer av familjer har vi gjort en surveyundersökning av ett representativt urval inom relevanta kategorier av befolkningen (se nedan). När det gäller hushållsarbete har vi ställt frågor om fördelningen av hushållsarbetet i varje familj/hushåll, om någon gör vissa sysslor oftast eller om man delar lika på arbetet. Vi har alltså inte ställt frågor om omfattningen av hushållsarbete eller omsorgsarbete eller arbetsinsatser. Här refererar vi istället till tidigare relativt aktuella undersökningar. I surveyundersökningen har vi även ställt frågor för att undersöka latenta konflikter och olika typer av maktresurser. Men för att mer i detalj kunna analysera olika typer av konflikter och hur kvinnor och män anpassar sig till olika hand- lingsmöjligheter har vi också arbetat med personliga intervjuer med kvinnor och män i några särskilt intressanta typer av familjer (se nedan). Genom att kombinera den större precisionen och överblicken i det kvantitativa surveymaterialet och de mer detaljerade och nyanserade uppgifterna som vi får fram genom de kvalitativa intervjuerna kan vi få en tydligare bild av både övergripande mönster och variationer i svaren på de frågor som utredningen ställer. Vi kommer i våra analyser även att hänvisa till resultat från undersök- ningar inom detta område som redovisas i en annan rapport från med titeln , makt och jämställdhet . Den kvantitativa studien gjordes som en kombination av posten- kät och telefonintervjuer . Det rent praktiska arbetet med undersökningen utfördes av . Vår målgrupp för studien var sammanboende eller gifta par i åldrarna 25– med eller utan barn i hela . Åldersgränserna sattes bland annat för att urvalet skulle omfatta så många sammanboende eller gifta som möjligt. Eftersom det inte finns något heltäckande register över familjer eller hushåll som också inkluderar samboende utan barn var vi tvungna att vid urvalet av personer som skulle ingå i undersökningen utgå från individer. Ensamstående personer ingick alltså inte i populationen och sorterades bort från det slutgiltiga urvalet. Det slutgiltiga urvalet bestod av 1896 sammanboende eller gifta män och kvinnor mellan . slutligen genom 73 telefonintervjuer fick vi från dessa in 1281 svar representerande lika många hushåll (samboende par eller familjer). Av dem som svarat utgör 659 individer kvinnor och 622 är män. Det är alltså inte kvinnor och män i samma familj som har deltagit i surveyundersökningen. Antalet svar motsvarar en svarsprocent på av dem som var gifta eller sammanboende i det ursprungliga urvalet. Vi betraktar detta som en acceptabel svarsfrekvens, som ger en god representativitet för situationen i familjer i där någon av makarna är . Bortfallet på enskilda frågor är litet och påverkar inte analysernas resultat. Vår undersökning syftar inte till samma exakthet som till exempel de regelbundna undersökningarna av politiska sympatier, där förändringar på ett par procentenheter blir mycket viktiga. De resultat som vi presenterar i denna rapport är genomgående statistiskt signifikanta på en tillfredsställande nivå. Skillnaderna mellan grupper är så tydliga att de inte påverkas av en statistisk osäkerhet på några procentenheter när. I de fall resultaten inte är statistiskt säkerställda anger vi detta. I undersökningen använde vi oss av två stycken frågeformulär, ett för kvinnor och ett för män. De allra flesta frågorna var lika i de två formulären, men vi gjorde bedömningen att vi skulle kunna få en högre validitet på vissa frågor om vi formulerade frågorna ur ett kvinno- respektive mansperspektiv. Vissa frågor ställdes bara till kvinnor, till exempel: Min make/sambo vägrar göra sin del av hushållsarbetet eller Jag upplever att det är min plikt att göra merparten av hushållsarbetet. I kvinnoformuläret var en formule- ring: Jag gör saker själv för jag orkar inte hålla på att tjata på min make/ sambo. I mansformuläret fanns däremot följande fråga: Min maka/ sambo tjatar på mig att jag ska göra mer hushållsarbete. I kvinnoformuläret fanns dessutom en fråga om upplevelser av fysiska hot från mannen. Frågeformulären hade testats i ett tjugotal provintervjuer. För de kvalitativa momenten i undersökningen valde vi ut tre strategiskt intressanta familjesituationer: yngre barnlösa par, småbarnsföräldrar samt frånskilda mödrar och fäder. Motivet för att specialstudera yngre barnlösa par samt småbarnsföräldrar var att vi var intresserade av att se närmare på vilka effekterna är av att ett par får sitt första barn. Att studera skilsmässosituationer är ett sätt att undersöka effekterna av skillnader i maktresurser på lite . I öppna konflikter blir dessa effekter tydligare. Sammanlagt har vi genomfört 66 intervjuer för den kvalitativa undersökningen. Ungefär en tredjedel av de intervjuade kommer från . Resten fördelar sig ganska jämt mellan två större och en mindre stad i . Såväl intervjupersoner med låg som hög utbildningsnivå ingår i studien. Deras yrken varierar alltifrån relativt okvalificerade och lågavlönade jobb till högt kvalificerade och välbetalda tjänstemannajobb. Några är arbetslösa. Individer i samma hushåll har vi intervjuat var för sig. Med ett undantag gjordes intervjuerna i den intervjuades hem. De strukture- rades efter bestämda temata och varade i allmänhet mellan en och . Vi använde i alla intervjuer bandspelare och de har skrivits ut oavkorta- de. Ett drygt tiotal av intervjuerna är så kallade nyckelintervjuer där familjerådgivare, familjerättssekreterare och ordföranden i tre föreningar (Ensamma Mammors Rätt i Samhället, Föreningen , ) har intervjuats. I studien av de unga barnlösa paren intervjuade vi 19 personer: elva kvinnor och åtta män. De var , men flertalet var kring . Fjorton av dessa personer var par och representerade således tillsammans sju familjer. De övriga fem levde också i samboförhållanden eller var gifta, men i dessa fall kunde av olika skäl inte den andra parten ställa upp för en intervju. Sexton av de intervjuade väntade sitt första barn, medan tre av de intervjuade var samboende utan att vare sig ha eller vänta barn. Urvalet av intervju- personer skedde på två sätt. Ungefär hälften av intervjupersonerna kom vi i kontakt med genom tre olika mödravårdscentraler. Dess- utom har ett antal intervjupersoner valts ut genom informella kontakter, ett så kallat snöbollsurval. De allra flesta var förvärvsar- betande på heltid, en var studerande, två studerade på deltid och två var deltidsarbetslösa (se vidare Brodin, 1997). De tio småbarnsfamiljerna kom vi i kontakt med genom barna- vårdscentraler och förskolor. I sex av familjerna har vi intervjuat både kvinnan och mannen, i de övriga en av parterna. Sammanlagt ingår 16 personer i denna studie: nio kvinnor och sju män. Samtliga familjer hade åtminstone ett barn under skolåldern och i ett par av familjerna var kvinnan föräldraledig vid intervjutillfället. De flesta intervjupersonerna var , men något enstaka yngre och (lite) äldre par ingår också i studien. Alla männen arbetade heltid, medan kvinnornas arbetsmarknadsanknytning varierade. I undersökningen av skilsmässosituationer ingår endast personer som har barn, och vi har bara intervjuat en av parterna: tio mödrar och tio fäder. Med ett par undantag skilde sig (separerade) de intervjuade eller . Också i denna studie skedde urvalet på två sätt. I det ena fallet gjorde vi på grundval av tingsrättens akter över domslut om äktenskapsskillnad ett urval av personer i några mindre och mellanstora svenska orter som sedan kontaktades personligen. Förutom kön, ålder, etnisk tillhörighet (bedömd efter namn) gjordes urvalet med hänsyn tagen till vårdnad om barn och uppgifter om underhåll. Merparten av intervjupersonerna valdes ut på detta sätt. I det andra fallet kom vi i kontakt med intervjuperso- nerna genom föreningen (Ensamma Mammors Rätt i Samhället) och Föreningen . I urvalet ingår kvinnor och män med olika vårdnadssituationer: ensam vårdnad, delad vårdnad och så kallade söndagsföräldrar. De intervjuades ålder varierar mellan trettio och . Fördelningen mellan olika vårdnadsformer i vårt urval speglar inte verkligheten. Det var heller inte meningen. Vi eftersträvade istället en stor variation i urvalet. För att skydda intervjupersonernas identitet använder vi inte deras verkliga namn. Vi har i samma syfte också ändrat vissa andra uppgifter. Oberoende av om intervjupersonerna är gifta eller sambos har de fått samma efternamn. Vissa citat i texten är redigerade för att öka läsbarheten. Vi an- vänder klammer [] när vi har lagt till något, till exempel ett förtydligande, och snedstreck med punkter // om vi har tagit bort någon för sammanhanget mindre central del av citatet. Förändringar i hushållens arbetsfördelning En bakgrund samt situationen 1996 har det skett en betydande förändring av organiseringen av arbetet i hushållen i . I det här kapitlet ska vi undersöka denna förändring närmare. Hur pass omvälvande är förändringen? Hur hänger den samman med förändrade handlingsal- ternativ och tillgång till maktresurser för män respektive kvinnor? Hur har människors värderingar förändrats och hur ser situationen ut i det dagliga livet i familjer i ? Att kvinnor i ökande utsträckning ägnat sig åt avlönat förvärvsar- bete, i stor utsträckning inom den offentliga sektorn, är ett välkänt faktum och analyseras i detalj i andra rapporter från Kvinnomaktut- redningen. Men även om de allra flesta kvinnor förvärvsarbetar arbetar de i genomsnitt färre timmar än män. Tendensen tillbaka är dock att kvinnor förvärvsarbetar allt fler timmar. Att män heltidsarbetar hör till de mer beständiga normerna i . Bland männen är det knappast några som arbetar deltid. Ett deltidsarbete tycks för inte dem vara ett reellt alternativ. Av alla kvinnor i vår surveyundersökning, det vill säga gifta eller sammanboende kvinnor mellan , är det som har ett heltidsarbete, har ett deltidsarbete och en dryg fjärdedel är arbetslösa, studerar eller är föräldralediga. Vi kommer i kapitel 3 att utifrån vårt datamaterial mer i detalj analysera olika orsaker bakom kvinnors arbetstider i relation till deras familjesituation. som kvinnor i genomsnitt ökat sin tid i förvärvsarbete har den tid de använder till hushållsarbete minskat. Innan vi presente- rar olika siffror på hushållsarbetets omfattning och vem som gör vad i hushållet måste vi dock framhålla att alla mätningar och uppskatt- ningar av omfattningen av hushållsarbete är osäkra och i någon mån godtyckliga. För det första är det svårt att exakt definiera vad som är hushållsarbete. Även i en samhällsfilosofisk mening är det nästan omöjligt att definiera vad som är arbete och skilja det från andra typer av aktiviteter, till exempel fritidssysselsättningar av olika slag (jfr , 1986). När det gäller hushållsarbete är det särskilt svårt att dra gränser mellan vad som ska betraktas som arbete i någon egentlig mening och vad som mer har karaktären av fritidssysselsättning eller hobby. Att till exempel laga lite festlig mat till en lördagsmiddag kan ofta ses som en fritidssysselsättning, medan den dagliga matlagningen på veckodagar definitivt är en form av arbete. Ändå tror vi att det är rimligt att avgränsa några av de tyngsta sysslorna i hushållet som hushållsarbete och jämföra det med förvärvsarbete i termer av arbetad tid. Men naturligtvis är det ändå svårare att ge exakta mått som går åt till det tunga hushållsarbetet än till avlönat förvärvsarbete. Med dessa reservationer kan vi ändå konstatera att den tid som kvinnor ägnar åt hushållsarbete enligt de mätningar som gjorts i levnadsnivåundersökningarna 1974, 1981 och 1991 minskat (Nermo, 1994:169). Detta är utan tvekan en avsevärd och påtaglig minskning, men vi ska också komma ihåg att det är fråga om genomsnittssiffror, och att variationerna mellan olika kvinnor är stora beroende på familjesituation. Inte heller ingår arbetet med att sköta om barn i dessa siffror. var det enligt den första Levnadsnivåunder- sökningens mätningar bara drygt var tionde gift man som hjälpte till i hushållet i någon nämnvärd utsträckning (, 1971). har dock den tid som män ägnar åt hushållsarbete ökat i genomsnitt till . Den största ökningen tycks ha skett . Från att ha gjort uppskattningsvis av allt hushållsarbete har männen kommit eller en knapp femtedel av allt hushållsarbete (Nermo, 1994). I en undersökning av från början av nit- tiotalet anges ungefär samma tider för hushållsarbete som i Levnads- nivåundersökningen: drygt för kvinnor och drygt för män. I denna undersökning finns dock också en uppskattning av den tid som ägnas åt omsorg om egna barn. Genomsnittligt var för kvinnor och för män. Av SCB:s undersökning framgår också att skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller tid som används för hushållsarbete är betydligt större i familjer med små barn och detta blir ännu mer påtagligt om vi även ser till arbetet med barnen (, 1992). Tillsammans har dessa utvecklingstrender, kvinnors ökande löne- arbete och minskande hushållsarbete och mäns ökande deltagande i hushållsarbete, inneburit en utjämning av mäns och kvinnors totala arbetstider (inklusive restider till arbetet). Enligt beräkningar utifrån levnadsnivåundersökningarna har mäns totala arbetstider ökat från , medan kvinnors totala arbetstider minskat . Vi ska dock komma ihåg att detta utgör relativt grova uppskattningar av tiden för hushållsarbete, att det är fråga om genomsnittssiffror och att här alltså inte ingår tid för omsorg om egna barn (jfr och , 1997; Hörnqvist, 1997; , 1996). I vår undersökning om arbete och ekonomi i svenska familjer har vi inte försökt att mäta den exakta tidsåtgången till olika typer av hushållsarbete för män och kvinnor. Vårt syfte har i första hand varit att undersöka orsakerna till olika former för arbetsfördelning i olika typer av hushåll. Vi har valt att ställa frågor om själva fördelningen av hushållsarbetet mellan kvinnan och mannen i hushållet: om det alltid eller oftast är någon av dem som utför en viss typ av sysslor eller om de delar lika på arbetet. Det visar sig att arbetsfördelningen varierar kraftigt beroende på vilken typ av sysslor det är fråga om. Männens deltagande är vanligast i fråga om att handla mat, städa och diska. I drygt en tredjedel av alla hushåll utför männen dessa sysslor lika ofta eller oftare än kvinnorna (se tabell 1). I tabellen redovisar vi kvinnornas svar, men skillnaderna i svarsfördelning mellan kvinnor och män är genomgående små. Männen uppger själva ett något större deltagande i hushållsarbetet än vad som framgår av kvinnornas svar: cirka 5–högre andelar. Tabell 1 Fördelning av hushållsuppgifter. *Skälet till att procenttalen inte uppgår till 100 är att ett mindre antal kvinnor har uppgivit att någon annan diskar eller städar. När det gäller matlagning är det i tre fjärdedelar av hushållen kvinnan som alltid eller oftast står för arbetsinsatsen. 1Den största skillnaden i svarsfördelningen gäller disken där av männen anser att makarna diskar lika ofta, mot av kvinnorna. av männen och av kvinnorna menar att man städar lika ofta. När det gäller de övriga uppgifterna är skillnaderna mindre, mellan . arbetsfördelningen för tvätt. I över hälften av hushållen är det kvinnan som står för all tvätt och bara i vart femte hushåll delar makarna lika på tvättarbetet eller sköter mannen oftare om tvätten. Endast i fråga om sådant arbete som vi har sammanfattat under uttrycket underhålls- arbete (reparationer, lagning av kläder, trädgårdsarbete m.m.) är arbetsfördelningen relativt lika mellan kvinnor och män. Det är tydligt att männens ökade deltagande i hushållsarbetet framförallt gäller vissa sysslor som att diska och städa eller handla mat, medan andra uppgifter alltjämt till allra största delen utförs av kvinnor. Om vi till detta också lägger omsorg om och ansvar för barn blir bilden tydligare. Vi ska diskutera omsorgen om barnen mer i nästa kapitel, men vi kan här bara som ett exempel referera till siffror som visar att av alla kvinnor tar hela ansvaret för att barnen har hela och rena kläder (Rydenstam, 1992:111). Det är fortfarande kvinnor som lägger ner mest tid och tar det största ansvaret för hushållet. För att få ett sammanfattande mått på fördelningen av hushållsarbetet har vi slagit samman de tre (både tidsmässigt och kunskapsmässigt) mest krävande sysslorna och konstruerat ett mått på fördelningen av hushållsarbetet; det gäller alltså matlagning, tvätt och städning (jfr Rydenstam,1992:54). På så vis får vi fram fyra typer av hushåll (se tabell 2). Från kvinnornas perspektiv råder det en jämställd arbetsfördelning i av hushållen. Med jämställd menar vi här att man delar arbetet lika i fråga om matlagning, tvätt och städning. Hit räknas också hushåll där mannen gör mest i fråga om en eller flera av dessa sysslor och kvinnan gör mest i fråga om någon annan syssla. I ytterligare en fjärdedel av hushållen kan vi beskriva arbetsför- delningen som orienterad mot jämställdhet (jfr , 1997). I dessa familjer gör mannen en hel del hushållsarbete, men det är ändå kvinnan som har huvudansvaret och gör mest. I vår undersökning innebär det att mannen och kvinnan (makarna) delar lika på två av de tre sysslorna, men att kvinnan oftast eller alltid utför någon av dem. Den vanligaste modellen är att man delar lika på städning och matlagning men att kvinnan har huvudansvaret för tvätten. Den vanligast förekommande arbetsfördelningen innebär att kvinnan gör allt eller mest i fråga om två av sysslorna men att man ändå delar en tredje syssla; oftast städningen. Sådan ser arbetsfördel- ningen ut i drygt en tredjedel av hushållen. Vi har kallat denna arbetsfördelning konventionell. I denna typ av arbetsfördelning är det kvinnan som står för det allra mesta arbetet i fråga om matlagning och tvätt, men mannen gör ändå en inte obetydlig insats i hushållsar- betet genom att makarna eller samborna delar på städningen men kanske också på någon annan syssla som till exempel disken. Dessutom kan det mycket väl hända att mannen lagar mat då och då. Den fjärde typen av arbetsfördelning är den patriarkala. Här utför kvinnan alltid två av de ingående sysslorna och alltid eller oftast den tredje. Mannen kanske gör vissa insatser när det gäller städning eller matlagning (inte båda). Denna arbetsfördelning förekommer i omkring en fjärdedel av alla hushåll. Förekomsten av olika former av arbetsfördelning hänger nära samman med familjesituationen. I tabell 2 har vi också gjort en indelning av hushållen i fyra stadier i familjecykeln. Här finns för det första en grupp hushåll utan barn där båda är . Sedan finns här familjer där yngsta barnet är högst . Vi kallar dessa för småbarnsfamiljer. I skolbarnsfamiljerna finns något hemmavarande barn som är lägst . har vi också urskilt äldre barnlösa hushåll där någon av makarna är . I de flesta av dessa hushåll har det tidigare funnits barn. (Undersökningen gäller bara sammanboende eller gifta par .) Tabell 2 Familjestadium och familjetyp. I de yngre hushållen utan barn är arbetsfördelningen i nästan tre fjärdedelar av hushållen relativt jämlik. Men detta är de hushåll som har minst hushållsarbete. Ändå kan vi också konstatera att det bara är i en tredjedel av dessa hushåll som arbetsfördelningen vad gäller hushållsarbete är helt lika. I två tredjedelar av dessa hushåll gör kvinnorna mest i fråga om hushållets skötsel. Men det är bara i som det råder en patriarkal arbetsfördelning. Bland småbarnsföräldrarna, som inte är mycket äldre än de yngre familjerna utan barn, ser arbetsfördelningen annorlunda ut. I dessa hushåll är det betydligt mindre än hälften som har en någorlunda lika 2Enligt männens svar är av hushållen patriarkala, konventio- nella, semijämställda och är jämställda. fördelning av hushållsarbetet. I av dessa hushåll är arbetsfördelningen vad vi har betecknat som konventionell och i nästan en fjärdedel av hushållen råder en patriarkal arbetsfördelning. Att det är betydligt färre jämställda familjer bland småbarnsfamiljer beror på den förändrade familjesituationen. Den har att göra med barnen och inte med åldern. Allra lägst andel, cirka en fjärdedel, med en någorlunda lika fördelning av hushållsarbetet finns bland hushållen med äldre barn. I tre fjärdedelar av dessa hushåll är det kvinnorna som tar det allra största eller i stort sett hela ansvaret för arbetet i hushållet. Arbetsför- delningen ser faktiskt lite mindre ojämlik ut i de äldre hushållen utan barn. Framförallt är det ändå de yngre familjerna utan barn som skiljer sig från de övriga. I tabell 3 har vi gjort en analys av hur hushållens arbetsfördelning ser ut beroende på mäns och kvinnors klasstillhörighet.