sou · GLB3101 · 1998-01-01 00:00:00 — 11.Drift och underhåll inom elproduktion och nätverksamhet 16.Själavård och sociala insatser Det är att märka att civilplikten kan fullgöras såväl inom det civila som inom det militära försvaret. Civilplikten får dock inte omfatta annan verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter än ordnings- eller bevakningsuppgifter. När det råder höjd beredskap får regeringen ge föreskrifter om allmän tjänsteplikt, om det behövs för att verksamhet som är av särskild vikt för totalförsvaret skall kunna upprätthållas. Allmän tjänsteplikt gäller alla (som inte redan är krigsplacerade med stöd av lagen om totalförsvarsplikt) och innefattar en skyldighet att tjänstgöra i en ordinarie an- ställning eller fullfölja ett uppdrag, eller att efter anvisning av en myndighet utföra vissa upp- gifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (eller, efter bestämmande av , en länsarbetsnämnd) skall besluta hos vilka arbetsgivare som allmän tjänsteplikt skall fullgöras och vilka arbetstagare och uppdrags- tagare som skall omfattas av allmän tjänsteplikt. Statliga myndigheter där allmän tjänsteplikt skall fullgöras beslutar dock själva om vilka arbetstagare och uppdragstagare som skall omfat- tas av tjänsteplikten. De närmare föreskrifterna om tjänsteplikten kan tas in i anställningsav- talet med den enskilde. Ett beslut om att en totalförsvarspliktig skall fullgöra allmän tjänste- plikt får inte omfatta den som redan är krigsplacerad med stöd av lagen om totalförsvarsplikt. Kvinnor är inte skyldiga att göra värnplikt eller att fullgöra civilplikt som kräver längre grundutbildning än . Kvinnor har dock möjlighet att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning om de så önskar och bedöms lämpliga. Till grundutbildning för värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än får kvinnor antas som är svenska medborgare och som vid den antagningsprövning som skall göras har fyllt . Om en kvinna efter ansökan och prövning skrivs in för värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning omfattas hon av samma bestämmelser som en man som med stöd av lagen om totalförsvarsplikt skrivits in för motsvarande utbildning. Hon blir således enligt lag skyldig att fullgöra dels grundutbildning, dels repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring och krigs- tjänstgöring. Dessa särskilda bestämmelser om kvinnor i totalförsvaret ges i lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning och förordningen (1995:240) med samma namn. I samband med att lagen om totalförsvarsplikt och lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning infördes, upphävdes bl.a. värnplikt- slagen (1941:967), allmänna tjänstepliktslagen (1959:83) och lagen (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor. Dessutom upphävdes lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m. Skyldigheten enligt den senast nämnda lagen för vissa personalkategorier att delta i utbildning och övning för tjänstgöring under höjd beredskap regleras därmed inte längre i en särskild lag. De av hälso- och sjukvårdspersonalen som är anställda i verksamheter som skall upprätthållas under höjd beredskap (t.ex. landsting- ens sjukvård) deltar i utbildnings- och övningsverksamhet i enlighet med vad som anges i deras anställningsavtal. Utbildning och övning för dessa personer sker genom arbetsgivarens för- sorg. I de fall något anställningsförhållande inte föreligger mellan det bemanningsansvariga organet och den hälso- och sjukvårdspersonal som detta organ önskar ta i anspråk för övning och utbildning, kan inskrivning med civilplikt i stället tillämpas. Inskrivning med civilplikt kan bli aktuell bl.a. beträffande dem ur hälso- och sjukvårdspersonalen som är anställda inom den privata sektorn eller som slutat arbeta men alltjämt omfattas av totalförsvarsplikten. Även lagen (1966:413) om vapenfri tjänst upphävdes då lagen om totalförsvarsplikt inför- des. Vapenfri tjänstgöring äger nu istället rum inom ramen för civilplikten. Enligt 3 kap. 16 § lagen om totalförsvarsplikt skall en totalförsvarspliktig efter ansökan få rätt att vara vapenfri om han eller hon kan antas ha en så allvarlig personlig övertygelse rörande bruk av vapen mot annan att övertygelsen är oförenlig med en tjänstgöring som är förenad med bruk av vapen. Närmare bestämmelser om prövningen i dessa fall ges i 3 kap. 1722 §§ lagen om totalförsvarsplikt. 7.2 Utredningar om de totalförsvarspliktigas förhållanden För att de totalförsvarspliktigas möjligheter att fullgöra värnplikt eller civilplikt skall kunna bedömas och för att de skall kunna placeras på rätt ställe inom totalförsvaret krävs att beslutsfattarna har ett underlag som innefattar uppgifter om de enskildas förhållanden i olika avseenden. Uppgifter som är relevanta är bl.a. sådana som rör hälsotillstånd och civil utbild- ning. Uppgifterna inhämtas i princip på två sätt. Dels genom den enskilde själv, dels genom att myndigheter och andra t.ex. skolor och vårdinrättningar lämnar uppgifter till den som har att fatta beslut om den enskilde. Den enskilde är enligt generella bestämmelser i lagen om totalförsvarsplikt skyldig att medverka i utredning om sina personliga förhållanden och att lämna uppgifter om sig själv (1 kap. 3 § 1 och 2 kap. 1 §) Ansvaret för att samla in person- uppgifter och att på grundval av dessa ta beslut om de totalförsvarspliktiga åvilar i första hand (nedan ). 7.2.2Mönstring, annan mindre omfattande utredning och antagningsprövning En man som är svensk medborgare är skyldig att mönstra om det inte är uppenbart att han saknar förutsättningar att fullgöra såväl värnplikt som civilplikt. Skyldigheten inträder det kalenderår mannen fyller eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap senare, från och med den dag han blir svensk medborgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han fyller . Den som är skyldig att mönstra skall inställa sig personligen vid något av kontor för medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning om personliga förhållanden (2 kap. lagen om totalförsvarsplikt). har med stöd av 9 kap. 1 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt utfärdat närmare föreskrifter om vad som skall ske vid mönstringen enligt följande (2 kap. 48 §§ Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt): Vid mönstringen skall den totalförsvarspliktige uppmanas att lämna uppgifter om 1.boende- och familjeförhållanden, 2.utbildning, studieinriktning och arbetslivserfarenhet, 3.idrotts- och fritidsintressen, 4.kunskap i telegrafering, maskinskrivning, fotografering, teckning, simning samt intresse för sjukvård och matlagning, 5.vana att använda fordon och arbetsmaskiner, 6.fjäll- och sjövana samt vana att vistas i skog och mark, 8.särskilda kunskaper och färdigheter i övrigt, 9.deltagande i frivillig försvarsutbildning och militärt praktikantläger och Den medicinska undersökningen skall syfta till att utreda den totalförsvarspliktiges fysiska förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt och får omfatta 1.kontroll av hörsel, syn och färgseende, 2.bedömning av bullerskaderisk, 3.bestämning av förekomst av socker, äggvita eller blod i urinen, 4.kontroll av blodtryck och hjärtverksamhet under vila, 5.vägning, mätning av längd och muskelkraft och 6.annan undersökning som är nödvändig för att bedöma tjänstbarheten. Den psykologiska undersökningen skall syfta till att utreda den totalförsvarspliktiges begåv- ning, personlighet, anlag, intressen och önskemål samt hans psykiska funktionsförmåga, tjänst- barhet och ledarförmåga. Den psykologiska undersökningen får omfatta 2.inhämtande av uppgifter om den totalförsvarspliktiges personliga förhållanden och 3.intervju med den totalförsvarspliktige Dessutom får den totalförsvarspliktige fotograferas som underlag för legitimations- och rese- handlingar. Enligt 2 kap. 9 § i nämnda föreskrifter kan Försvarsmakten eller () anmäla behov av ytterligare utredning (förnyad mönstring) av den totalförsvarspliktige om någon av myndigheterna finner att placering i viss befattning förutsät- ter detta. Ansvaret för att mönstring genomförs åvilar . Mönstring (eller för kvinnor antagningsprövning, se nedan) är en förutsättning för att någon skall tas ut till värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning än . På grundval av en mindre omfattande utredning än mönstring kan en totalförsvarspliktig tas i anspråk för civilplikt med grundutbildning under . En sådan utredning kan vara begränsad till att den totalförsvarspliktige efter anmaning lämnar uppgifter om sig själv eller genom att uppgifter om honom eller henne inhämtas från olika register e.d. Huvud- ansvaret ligger även beträffande denna utredningsverksamhet på . Utredningen kan dock efter överenskommelser mellan och kommuner, landsting eller kyrkliga kom- muner utföras hos någon av de sist nämnda (se prop. 1994/95:6 s. 130). Enligt 2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt jämförd med 4 kap. 5 § andra stycket förordningen om totalförsvars- plikt är den totalförsvarspliktige också skyldig att lämna uppgifter om sina personliga förhål- landen till länsstyrelserna, , , , Ban- verket, , , , , samt . På grundval av dessa och andra uppgifter kan därmed en mindre omfattande utredning än mönstring utföras även hos de nu uppräknade myndigheterna. Om en annan myndighet än genomfört utredningen skall kopior av handlingar som inkommit till den myndigheten tillställas (tillsam- mans med begäran om att den totalförsvarspliktige skrivs in) enligt 3 kap. 3 § Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt. Av 2 kap. 12 § nämnda föreskrifter framgår att en mindre omfattande utredning kan genomföras skriftligen, per telefon eller vid en personlig inställelse samt att utredningen inte skall vara mer omfattande än vad som behövs för att den totalförsvarspliktiges förutsättningar att fullgöra civilplikt i en viss befattning skall kunna be- dömas. En kvinna som ansökt om att få fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbild- ning skall genomgå en antagningsprövning vid som motsvarar den för svenska män obligatoriska mönstringen (3 § lagen om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning samt 1 § förordningen härom). 7.2.3Inhämtande av uppgifter om den enskildes personliga förhållanden från myndigheter m.fl. Uppgifterna från mönstringen eller antagningsprövningen behöver kompletteras med uppgif- ter inhämtade i andra sammanhang för att en så fullständig och korrekt bild som möjligt av den totalförsvarspliktige skall kunna erhållas. Det finns vidare ett behov för ansvariga myndig- heter att kontinuerligt hålla sig informerade om förändringar av redan inskrivna totalförsvar- spliktigas förhållanden. Lagen om totalförsvarsplikt och förordningen härom innehåller där- för bestämmelser om skyldighet för myndigheter och andra att förse med relevant information i dessa avseenden. 2 kap. 4 § lagen om totalförsvarsplikt tar sikte på den information som behövs vid mönstringen, vid annan mindre omfattande utredning eller vid antagningsprövningen och stadgar att kommuner, landsting och enskilda vårdinrättningar skall lämna de uppgifter till om en totalförsvarspliktigs hälsotillstånd och personliga förhållanden i övrigt som behövs för att bedöma hans eller hennes förutsättningar för att fullgöra värnplikt eller civilplikt. 3 kap. förordningen om totalförsvarsplikt innehåller en uppräkning av myndigheter och andra som är skyldiga att lämna uppgifter till : skall före lämna uppgift om varje svensk man som är folkbokförd i länet och som fyller (1 §). Uppgifterna utgör underlag för kallelser till mönstring. När en skattemyndighet har registrerat en uppgift som är av betydelse för inskrivning eller redovisning av dem som är skyldiga att mönstra eller som skrivits in för värnplikt eller civil- plikt eller i utbildningsreserven (se nästa avsnitt), skall underrättas om uppgiften (3 §). Den eller de nämnder i ett landsting eller i en kommun som ansvarar för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt chefsöverläkare vid en vårdinrättning där vård meddelas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, skall före lämna uppgifter om varje svensk man som fyller och som erhöll viss insats enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller var intagen på vårdinrättning med stöd av de nämnda lagarna om psykiatrisk vård (5 §). Samma skyldighet åligger den som förestår vården vid hem som avses i 12 § lagen (1990:52) om vård av unga beträffande där intagna män (6 §). Uppgifterna som lämnas enligt dessa bestämmelser kan medföra att vissa inte kallas till mönstring, nämligen om det av uppgifterna framgår att vederbörande saknar förmåga att fullgöra värnplikt eller civilplikt. skall lämna uppgifter, enligt kungörelsen (1970:517) om rättsväsendets informationssystem, om intagning eller avgång från kriminalvårdsanstalt (7 §). och skall på begäran lämna uppgifter om totalförsvars- pliktigas examina och legitimationer (8 §). , och rektorn för en utbildningsanstalt eller skola som drivs av staten, en kommun eller ett landsting skall på begäran lämna uppgift om totalförsvars- pliktigas studieförhållanden (9 §). skall på begäran lämna uppgifter ur körkortsregistret (10 §). skall på begäran lämna uppgifter om utfärdade certifikat inom radioområdet (11 §). skall på begäran lämna uppgifter ur sjömansregistret om adresser till totalförsvarspliktiga samt om deras olika behörighet och tjänstgöring på fartyg (12 §). skall på begäran lämna uppgifter om utfärdade certifikat inom luftfartens område (13 §). Kommuner, landsting och vårdgivare som bedriver enskild verksamhet skall på begäran lämna de uppgifter om anställd hälso- och sjukvårdspersonal som behövs för pla- neringsarbete (14 §). Även vissa andra författningar innehåller bestämmelser om uppgiftslämnande till Plikt- verket: Allmänna domstolar har skyldighet att sända lagakraftvunna domar rörande brott mot totalförsvarsplikten m.m. till (7 kap. 5 § förordningen om totalförsvarsplikt) skall enligt 17 § polisregisterkungörelsen (1969:38) under vissa förut- sättningar lämna utdrag av sina register på framställning av (även på framställning av Försvarsmakten) i fråga om totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt. I utdragen får inte tas med uppgifter om andra brott än de som särskilt uppräknas (våldsbrott, tillgrepps- brott, narkotikabrott, brott mot vapenlagen m.m.). Angående de närmare förutsättningarna se 1719 §§ polisregisterkungörelsen. Om det är fråga om att den enskilde skall delta i verk- samhet som är säkerhetsklassad skall registerkontroll mot polisregister göras. Det blir då aktu- ellt att kontrollera även andra polisregister än , t.ex. det som förs av Säkerhetspolisen (). Denna typ av kontroll regleras i säkerhetsskyddslagen (1996:627). 7.3 Åtgärder efter utredning Inskrivning, grundutbildning och krigsplacering Om den totalförsvarspliktige efter mönstring eller motsvarande utredning bedömts ha förut- sättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret skall han eller hon skrivas in av , som handhar registreringen av all pliktpersonal. Om resultatet av mönstringen visar att den totalförsvarspliktige saknar förutsättningar att fullgöra värnplikt och civilplikt skall besluta att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. Män som mönstrat och bedömts ha erforderliga förutsättningar skall skrivas in för värn- plikt eller civilplikt eller i en utbildningsreserv. Den som endast genomgått en mindre omfattande utredning än mönstring får skrivas in för civilplikt som förutsätter grundutbildning under . Kvinnor som genomgått antagningsprövning för värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning kan efter samtycke skrivas in för värnplikt eller civilplikt. De kan också efter sam- tycke skrivas in i utbildningsreserven. Samtycket skall i samtliga fall vara skriftligt. Vid inskrivningen skall det, för den som skrivs in med värnplikt eller civilplikt, bl.a. be- stämmas vilken befattning eller befattningsgrupp han eller hon skall placeras i, tid och plats för grundutbildningen och utbildningens längd. Efter avslutad grundutbildning skall den som förvärvat tillräckliga kunskaper och färdig- heter för en krigsuppgift krigsplaceras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Den som inte krigsplaceras får i stället skrivas in för civilplikt utan grund- utbildning eller med en grundutbildning som inte överstiger . Beslut om krigsplacering enligt lagen om totalförsvarsplikt fattas av efter framställning från statliga myndig- heter, kommuner, landsting, kyrkliga kommuner, bolag, föreningar, samfälligheter eller andra enskilda. En totalförsvarspliktigs krigsplacering kan komma att ändras han eller hon omfattas av totalförsvarsplikten. Bestämmelser om inskrivning och krigsplacering av pliktpersonal återfinns i 3 kap. lagen om totalförsvarsplikt och i 4 kap. förordningen om totalförsvarsplikt. 7.4 Personal inom totalförsvaret som inte är ianspråktagen med värnplikt eller civilplikt Totalförsvarspliktens omfattning framgår av avsnitt 7.1 ovan. De som är inskrivna med värn- plikt eller civilplikt eller är placerade i utbildningsreserv brukar benämnas pliktpersonal. Pliktpersonalen utgör huvuddelen av den grupp som hanterar uppgifter om och det är endast beträffande dessa personer verket fattar beslut om inskrivning och krigsplacering m.m. Avsnitt 7.2 och 7.3 behandlar i första hand pliktpersonalen. Övrig personal inom totalförsvaret kan vara krigsplacerad eller på annat sätt ianspråkta- gen för totalförsvaret på grund av anställningsavtal, avtal med frivilliga försvarsorganisationer eller andra avtal som grundar sig på frivillighet. Regler härom återfinns bl.a. i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet, förordningen (FFS 1987:8) om frivillig tjänstgö- ring vid Försvarsmakten, förordningen (FFS 1987:12) om krigsfrivilliga vid Försvarsmakten, hemvärnskungörelsen (1970:304), beredskapsförordningen och i lagen (1994:1720) om civilt försvar. Yrkesofficerarna tillhör dem som tjänstgör inom totalförsvaret med skyldighet att göra detta enligt (anställnings-) avtal. Som exempel på personer med mycket begränsade och speciella uppgifter inom totalförsvaret kan nämnas ledamöter i lokala värderingsnämnder som, efter beslut av länsstyrelse, har till uppgift att besluta om ersättning till ägare av egendom som tas i anspråk för statens eller annans räkning t.ex. vid krigsfara enligt förfogandelagen (1978:262). Även de nu nämnda personerna omfattas formellt av totalförsvarsplikten om de är . Deras skyldighet att delta i utbildning och tjänstgöra i övrigt grundar sig emellertid på det avtal de ingått med sin arbetsgivare eller annan och inte på totalförsvars- plikt. Det kan bli aktuellt att ta vissa av dem i anspråk med stöd av den allmänna tjänsteplikten vid höjd beredskap men i normalfallet fortsätter de även då att tjänstgöra med avtalet som grund. Det finns vidare personer som har ålagts vissa begränsade uppgifter vid höjd beredskap, utan att skyldigheten att fullgöra dessa är knuten till totalförsvarsplikten. Det gäller t.ex. dem som skall ställa egendom till förfogande enligt förfogandelagen. Enligt förordningen (1992:391) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov skall förfogandet i vissa fall förberedas i fred genom uttagning av egendom som kommer att behövas vid bl.a. krig eller krigsfara. 8 Närmare om och dess verksamhet Lagen om totalförsvarsplikt och den nya förvaltningsmyndigheten () har inneburit en koncentration av inskrivningsförfarandet. har över- tagit uppgifter vad gäller pliktpersonal som tidigare skötts av bl.a. , Vapenfri- styrelsen, och länsstyrelserna. har en i huvudsak verkställande roll gentemot de myndigheter och andra organ som ansvarar för bemanningen av totalförsva- De centrala uppgifterna består i att pröva, välja ut, placera och på olika sätt redovisa pliktpersonal. Försvarsmakten fastställer de befattningstyper för vilka grundutbildning med värnplikt skall ske, vilka krav som skall gälla för de olika befattningarna och utbildningstidens längd. På motsvarande sätt fastställer , efter hörande av be- rörda myndigheter, befattningstyper m.m. avseende de totalförsvarspliktiga som skall tjänst- göra med civilplikt. Försvarsmakten och andra funktionsansvariga myndigheter avgör själva, inom ramen för statsmakternas beslut, hur många som skall grundutbildas för olika befattningar. De bemanningsansvariga organen; Försvarsmakten, kommuner, landsting, m.fl. fastställer behovet av (krigsplacerad) personal för sin respektive krigsorganisation och bestäl- ler personal, eller som det uttrycks i 3 kap. 2 § Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt; underrättar om hur många och till vilka befattningar totalförsvarspliktiga skall skrivas in för värnplikt eller civilplikt. är en central förvaltningsmyndighet under Försvarsdepartementet och består av den centrala ledningen, med säte i , samt fem regionkontor. Den centrala ledningen utgörs av verkschefen och hans ställföreträdare, en produktionsledning som planerar, samord- nar och leder verkets produktion och samverkar med andra myndigheter på central nivå samt av staber för ekonomi och personal. Regionkontoren i (och ), , , och svarar för arbetet med mönstring och inskrivning, stöd till de bemanningsansvariga under tjänstgöringen och personalredovisning. De geogra- fiska områdena för inskrivning och personalredovisning är inte identiska. Inskrivningsom- rådena är anpassade till var de mönstrande bor och redovisningsområdena till hur skall skyddas eller försvaras i händelse av olyckor, kris eller krig. Regionkontoret i har platskontor för stöd under grundutbildning samt för personalredovisning både i Öster- sund och . har cirka 400 personer anställda (ca 350 heltidstjänster). Enligt 2 § förordningen (1995:648) med instruktion för skall verket mönstra, skriva in och krigsplacera totalförsvarspliktiga. Denna verksamhet har redovisats ovan i avsnitten 7.2 och 7.3. skall också, enligt 1 § nämnda instruktion, svara för att myndigheter och andra som har bemanningsansvar (=skyldighet att se till att krigsorganisa- tionen är uppfylld med personal som kan lösa tilldelade uppgifter under höjd beredskap) inom totalförsvaret får stöd och service i frågor avseende bemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för värnplikt eller civilplikt och i fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring. Det framgår inte närmare av instruktionen på vilket sätt skall lämna de bemannings- ansvariga stöd och service. I denna del är uppgifter till stor del avhängiga vad som överenskommes med de bemanningsansvariga. Generellt kan sägas att samarbetet mellan Plikt- verket och övriga myndigheter och andra organ inom totalförsvaret är omfattande. Fram till och med att den totalförsvarspliktige krigsplacerats utför uppgifter som att: tillsammans med de berörda myndigheterna ta fram planeringsunderlag för inskrivnings- verksamheten, kalla de totalförsvarspliktiga till mönstring eller annan utredning av de totalförsvarsplikti- gas förmåga att fullgöra värnplikt eller civilplikt, genomföra mönstringen alternativt annan utredning (mindre omfattande utredning kan genomföras av annan, se ovan avsnitt 7.2.2. i förekommande fall fatta beslut om rätt för den enskilde att vara vapenfri, genom beslut om inskrivning placera de totalförsvarspliktiga i lämplig befattningsgrupp m.m., utfärda inkallelse till grundutbildning, hantera uppskovsärenden, frågor om tillgodoräknande av tjänstgöringstid, m.fl. frågor som rör den enskilde t.o.m. genomförd grundutbildning, ta fram statistik och utföra analyser avseende grundutbildningen, bl.a. såvitt gäller avgångar (avbruten utbildning eller avhopp mellan inskrivningen och grundutbildningen) samt