sou · GLB384d3 · 1998-01-01 00:00:00 — För de kemikaliehanterande företag som inte har kontroll över sin miljösituation medför kraven en ökad kostnad. En generell skyldighet leder till likartade kostnader för alla företag på nationella marknaden. I ett internationellt konkurrensperspektiv kan "rätten att veta" dels ses som en konkurrensfördel genom ett större för- troende hos kunderna och dels som en konkurrensnackdel i form av merkostnader. Det kan nämnas att amerikanska företag redan har detta krav. 5.17 Företagen innehållsdeklarerar varor Myndigheterna ska tillsammans med industrin och handeln utveckla innehållsdeklarationer för varor. Målet är att ska alla varor som säljs på den svenska marknaden innehållsdeklareras. Målet är inte kopplat till lagstiftning. finns det ett stort intresse för innehållsdeklara- tioner både från konsumenter och inköpare och den till- verkande industrin. För industrin kan innehållsdeklarationer av varor vara ett försäljningsargument som skapar för- troende hos kunderna. Möjligheter ges därför till ökade marknadsandelar och intäkter. De företagsekonomiska kostnaderna för att ta fram in- nehållsdeklarationerna kan anses vara relativt små. De flesta företag vet vad som ingår i varorna. Uppgiften att ta fram innehållsdeklaration för varor kan vara svårare 340 Konsekvenser av förslag för mindre importörer som har svårt att ställa krav på utländska tillverkare. En viss diskriminering kan därför uppkomma. Innehållsdeklarationerna är frivilliga men det finns en växande efterfrågan på dem. Det innebär att företagen antingen kan ta fram uppgifterna själva eller låta externa konsulter göra det. Vilket företagen än väljer kommer det att leda till att arbetstillfällen skapas, ett exempel på "gröna jobb". Samhällsekonomiskt kan innehållsdeklarationerna leda till större effektivitet. Valet av varor kommer att baseras på större kunskap om varans verkliga kostnader, även miljö- kostnader. Kunskapen kommer att leda till att konsumenter- na väljer att köpa varor som är bättre ur miljösynpunkt. Utbytet av farliga kemiska ämnen sker då mer samhällseko- nomiskt effektivt genom att företagen själva får incitament att finna möjliga utbyten. De kommer att börja med utbyten med den lägsta kostnaden och tvingas gå vidare när kraven på ytterligare utbyten från konsumenterna skärps. 5.7 Konsumenter och inköpare ställer krav Vi lägger ett mycket stort ansvar på konsumenter och yrkesmässiga inköpare och den marknadskraft som kraven från dessa grupper utgör. Framför allt tror vi att den stora effekten kan fås av de yrkesmässiga inköparna. ställs mycket hårda krav som resulterar i ett aktivt miljöar- bete på företagen. Ett beräkningsexempel som kan visa på den ekonomiska styrkan i det marknadsdrivna miljöarbetet är Nixdorfs reklamkampanj . I kampanjen har man särskilt framhållit att datorerna inte innehåller bromerade flam- skyddsmedel och att PVC-plast inte ingår i kablarna. Kampanjen resulterade i en kraftig försäljningsökning. Under föregående försäljningsår, till september Konsekvenser av förslag 341 1996, såldes 17 000 datorer. på innevarande försäljningsår har lika många datorer sålts. Prognosen ligger på totalt 40 000 datorer . Företaget bedömer att försäljningsframgångarna beror på miljöargument. Stämmer prognosen rör det sig om en total ökning med 23 000 datorer. Snittpriset för datorerna är enligt företaget vilket skulle betyda en prognosti- serad omsättningsökning på . Denna omsättningsökning som ett enskilt företag kan åstadkomma genom att mycket medvetet använda miljöargument i marknadsföringen ger en fingervisning om den kraft som finns i det marknadsdrivna miljöarbetet. 5.10 Ökad användning av ett generellt angreppssätt Vi föreslår en ökad användning av ett generellt angrepps- sätt. Fördelar respektive nackdelar med detta redogörs för i kapitel 4.6. En positiv konsekvens av användning av ett mer generellt angreppssätt är att myndigheternas kostnader för att utvärdera riskerna med enskilda ämnen kan minska. Stora resurser läggs ned på detta, inte minst inom ramen för EU:s program för existerande ämnen. En negativ konsekvens är att ämnen som vid en närmare analys inte skulle anses vara farliga och som skulle kunna bidra med samhällsnytta, kan komma att väljas bort. Vi kan inte på ett enkelt sätt sålla ut vilka dessa ämnen är. Kost- naden för att ta fram informationen överstiger lätt nyttan. Dessutom finns det en stor risk att det kemiska ämnet man utvärderar, , bidrar till att öka vår miljöskuld. Kapitel 6, Åtgärder i EU Åtgärderna som vi föreslår att ska driva i EU får konsekvenser inom hela EU när de införs. 342 Konsekvenser av förslag begränsningar av särskilt angelägna ämnen ur hälso- och miljösynpunkt, som vi i avsnitt 6.4 föreslår att ska anmäla, minskar de framtida kostnaderna orsakade av miljöskador. Det är även positivt för miljö som helhet då syftet med de nationella begränsningarna är att få genomslag i hela EU. Nationella begränsningar leder på kort sikt till ökade kostnader för svensk industri men kan på vara en konkurrensfördel när begränsningar införs på gemenskapsnivå. Kapitel 7, Åtgärder på internationell nivå Åtgärderna på internationell nivå kan ofta vara mycket kostnadseffektiva då en allt större del av vår miljöskuld utgörs av globala problem. 7.7 Samordningen mellan internationella kemikalie- politik och det svenska biståndet förbättras I många länder i tredje världen är kemikalierna ofta dåligt förpackade och ibland omärkta vilket lätt leder till olyckor. Många bekämpningsmedel används i hemmen vilket leder till en stor exponering för bl.a. kvinnor och barn. För barn är detta särskilt allvarligt då den dödliga dosen för dem är mycket lägre än för vuxna. På många arbetsplatser i länder i tredje världen utsätts de anställda, i särskilt hög grad män, för höga halter av skadliga kemikalier som de industrialise- rade länderna förbjudit. Detta problem gäller även för de forna . Enligt uppskattningar från WHO dör totalt 200 000 människor på grund av felaktig användning av bekämpningsmedel. Upprättandet av globala harmoniserade regler om förpackning och märkning av kemikalier samt bistånd på området är därför mycket viktigt. Konsekvenser av förslag 343 Kapitel 8, Särskilda frågor 8.1 plastmaterial och ren plastproduktion Vi drar slutsatserna utifrån våra mål och hörnstenar att PVC-plast, mot bakgrund av försiktighetsprincipen och dagens bristande kunskap om dess långsiktiga miljö- och hälsoeffekter, inte hör hemma i ett kretsloppssamhälle. Mot bakgrund av detta anser vi att regeringen ska inleda överläggningar med berörda parter och vidta övriga åtgärder för en utfasning av all nyanvändning av PVC. Slutsatserna är inte kopplade till lagstiftning. Vi avser att regeringens överläggningar med berörda parter kan leda till att PVC-plast byts ut mot material med bättre miljöegenska- per. finns det alternativa material till de flesta användningsområden där PVC-plast används. För att effektivt åstadkomma ett utbyte av PVC behöver en pro- duktutveckling av andra material ske under utfasnings- perioden. De samhällsekonomiska kostnaderna för att byta ut PVC- plast mot material med bättre miljöegenskaper bör bedömas i ljuset av den långa avvecklingsperioden. PVC-plast har många bra egenskaper som barriäregenskaper, formbarhet eller styvhet. Materialet är också relativt billigt och resurs- snålt. Kretsloppsdelegationen (SOU 1994:104) gjorde 1994 en omfattande beräkning av de samhällsekonomiska kost- naderna av en PVC-avveckling. Vi hänvisar till denna beräkning. Kretsloppsdelegationen räknade bl.a. med att alla PVC- mattor i våtutrymmen måste ersättas med importerad klinkers. finns emellertid alternativa plastmaterial till PVC på marknaden. Den långa avvecklingsperioden och ett aktivt stöd från Kemikalieinspektionen i arbetet med att ta fram nya hälso- och miljöanpassade plaster, gör att det finns anledning att tro att en teknikutveckling kommer att ske även . 344 Konsekvenser av förslag Natriumhydroxid är en viktig råvara t.ex. för massaindu- strin. Natriumhydroxid framställs genom hydrolys av koksalt, varvid man även får klorgas. Av den svenska klorproduktionen används cirka en tredjedel till inhemsk produktion av PVC. Minskad PVC-användning i kan därför få som konsekvens att kloralkalieindustrin inte får avsättning för en del av klorgasen. Det finns alternativa processer för framställning av natriumhydroxid som kan vara realistiska t.ex. kaustisering av natursoda (natriumkar- bonat). Även i våra grannländer, som i många avseenden kan ses som våra konkurrentländer, sker ett ökat utbyte av PVC- plast. Ett tidigt utbyte i kan ge svensk industri ett tekniskt försprång i produktutvecklingen av alternativa material. Det finns en efterfrågan på alternativa material, något som svenska företag redan valt att utnyttja bl.a. i . Detta utvecklas i Ingenjörsvetenskapsakade- mien, IVA:s studie , bilaga 2c. Referenser till kapitel 2, Mål för kemikaliepolitiken Kemikalieinspektionen, , En sammanställning av lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd på kemikalieområdet, 1997 1996:5, Kemikalieinspektionens föreskrifter om ändring i föreskrifterna (KIFS 1994:12) om klassificering och märkning av kemiska produkter, Del 1 , Miljörelaterade hälsorisker, SOU 1996:124 , Comments Concerning the National Swedish Contaminant Monitoring Programme in , Metaller i stad och land, Rapport 4677, 1996 , Metallerna och miljön, Rapport 4135, 1993 , Först till framtiden, En bok om ledarskap, människor och mental energi, /S, 1988, 7:e tryckningen 1996 Wea C, , The Science of the Total Environment, 1994, Vol. 146/147, s. 169-174, Platinum in roaddust and urban riversediments WHO, Cadmium, IPCS Environmental Health Criteria 134, 1992 WHO, Inorganic Lead, IPCS Environmental Health Criteria 165, 1995 WHO, Methylmercury, IPCS Environment Health Criteria 101, 1995 Referenser till avsnitt 8.1, plastmaterial och ren plastproduktion Aittola J-P, Viinikainen S, The Emission of PCDD/PCDF's and Related Compounds from Co-combustion of RDF with Peat and , Chemosphere, Vol. 19, Nos 1-6, pp 353-359, 1989 Christmann W, Kaiske D, Klöppel K D, Partscht H, Rotard W, Combustion of Polyvinylchloride - An Important for the Formation of PCDD/PCDF, Chemosphere, Vol. 19, Nos 1-6, pp 387-392, 1989 De Fre R, Rymen T, PCDD and PCDF Formation from Hydrocarbon Combustion in the Presence of Hydrogen Chloride, Chemosphere, Vol. 19, Nos 1-6, pp 331-336, 1989 , , , Methane, Hydrogen Chloride and Oxygen Form a of Chlorinated Organic Species in The Temperature Range 400oC-950oC, Chemosphere, Vol. 17, No. 3, pp 575-586, 1988 Giugliano M, Cernuschi S, Ghezzi U, The Emission of Dioxin and Related Compounds from Incineration of Municipal Wastes with High Content of Organic Chlorine (PVC), Chemosphere, Vol. 19, Nos 1-6, pp 407-411, 1989 Karasek F W, Viau A C, Guiochon G, Gonnord M F, Gas on the Formation of Polychlorinated Dibenzo-p-dioxins and Polychlorobenzenes from Polyvinyl Chloride in a Municipal Incinerator, , 270 (1983) 227-234 Kemikalieinspektionen, Additiv i PVC, Märkning av PVC, Rapport av ett regeringsuppdrag, 1996 Kretsloppsdelegationen, PVC - Plan för att minska miljöpåverkan, SOU 1994:104 , , Tysklind M, , Emissions of PCDDs and PCDFs from a PVC-fire in , , Chemosphere, Vol. 18, Nos. 1-6, pp 1031-1038, 1989 , , , , , Collazo H, Dougherty R, (1986), Determination of PCDDs and PCDFs in Incineration Samples and , pp 79-92, , Choudhary G, , Eds. in Chlorinated Dioxins an Dibenzofurans in Perspective, , , MI, , , Vartainen T, Ruuskanen J, Emissions of Polychlorinated Dibenzo-p-dioxins and Dibenzofurans in Flue Gas from Co-combustion of with Coal and , Chemosphere, Vol. 25, No 11, pp 1599-1609, 1992 Miljostyrelsen, Dioxinemission ved affaldsforbraendning, Miljoprojekt, 1989 Miljostyrelsen, Klorkilders betydning for dioxindannelse ved forbraendning, Miljoprojekt nr. , Vad skall vi göra med PVC-avfallet?, Redovisning av ett regeringsuppdrag, 1996 , , Hutzinger, Formation and Fate of PCDD and PCDF from Combustion Processe, Chemosphere, Vol. 12, pp 627-636 (1983) Stieglitz L, Zwick G, , , Vogg H, On the De-novo Synthesis of PCDD/PCDF on Fly of municipal , Chemosphere, Vol. 18, Nos. 1-6, pp 1219-1226, 1986 Takeshita R, Akimoto Y, Control of PCDD and PCDF Formation in Fluidized Bed Incinerators, Chemosphere, Vol. 19, Nos 1-6, pp 345-352, 1989 , Shore D L, Karasek F W, Identification of Organic Compounds Obtained from Incineration of Municipal by High-performance Liquid Chromatographic Fractionation and Gas Chromato- graphy-Mass Spectrometry, , 285 (1984) 423-441 Tukker A, , van Oers L, A PVC substance flow analysis for , TNO-report, 1996 Reservationer och särskilda yttranden Reservation av ledamoten () Reservation mot slutsatser om PVC Som liberal är jag övertygad om att politiska beslut - som ju ytterst grundas på värderingar - också ska kunna motiveras med rationella argument. I förslaget om avveckling av all PVC-användning har majoritet drivit igenom ett beslut, som naturligtvis är tänkt att skydda hälsa och miljö, men som är svårt att motivera med verkliga förhållanden. konstaterar att ren PVC inte är skadlig för människor eller miljön. Trots detta föreslår kommitténs majoritet att all PVC-användning ska avvecklas. Enligt min mening är det PVC med de använda tillsatsämnena som utgör ett miljöproblem. Majoritetens förslag är inte förenligt med kommitténs modell för en hållbar kemikalie- användning och genom de skäl som anges riskeras försiktig- hetsprincipens användbarhet. Dessutom är beskrivningen av konsekvenserna av och kostnaderna för en avveckling av all PVC-användning ofullständig. PVC med dagens tillsatsämnen ska avvecklas! Det finns anledning att vara skeptisk till PVC. Ifrågasättan- det motiveras dock bäst med de tillsatsämnen, med de kända eller misstänkta stoppämnesegenskaper 1, som används för att ge plasten önskvärda egenskaper. 1Med stoppämnen avses enligt kapitel 2 bl.a. vissa metaller och organiska långlivade och bioackumulerbara ämnen, som är framställda av människan. Användningen av stoppämnen ska avvecklas. 350 Reservationer och särskilda yttranden Därför är det de dåligt miljöanpassade tillsatsämnena som inte hör hemma i ett hållbart och som ska bytas ut mot andra tillsatser. Med tanke på ledtider för materia- lutveckling och PVC-plastens användningsområden bör regeringen tidigt inleda överläggningar med berörda parter om lämpliga åtgärder för en utfasning till 2007. Det är möjligt att nya tillsatser med bättre egenskaper inte står att finna och då faller naturligtvis även PVC-plasten som sådan. Men det kan inte uteslutas att kreativa männi- skor lyckas ersätta tillsatserna med mer miljövänliga alternativ och en bättre PVC alltså skulle kunna användas . Mot den bakgrund som tecknas i reservationen borde slutsatser i avsnitt 8.1 ha varit: -att PVC-plast med tillsatser av ämnen med kända eller misstänkta stoppämnesegenskaper ska och senast ha ersatts med långsiktigt miljöanpassade material -att regeringen inleder överläggningar med berörda parter samt i övrigt vidtar åtgärder för en utfasning av nyanvändning av PVC-plast med tillsatser av stoppäm- neskaraktär. PVC bryts inte ned till stoppämnen! Kommittémajoritetens slutsatser om PVC motiveras med en argumentationslinje som utgår från PVC- plastens klorinne- håll och ett resonemang om att halter i miljön av klorerade nedbrytningsprodukter eller andra ämnen med stoppäm- nesegenskaper kan öka vid deponering av förbrännings- rester eller ren PVC. Vid förbränning av material som innehåller klor bildas dioxin. Men klorhalten är inte den viktigaste orsaken till hur stora mängder dioxin som bildas. Det hänger mer ihop med förbränningsprocessen och närvaron av andra, katalyseran- Reservationer och särskilda yttranden 351 Klorhalten i det avfall som förbränns i är . Därav kommer hälften från PVC och resten från andra källor, främst hushållsavfall innehållande koksalt. Enligt vad som redovisats för kommittén är det ytterst små mängder dioxin, som finns i förbrännigsrester och dioxin- halten påverkas inte främst av PVC-mängderna i avfallet. Ett PVC-förbud skulle således ha en begränsad inverkan på hur mycket ämnen med stoppämnesegenskaper som bildas och ackumuleras vid förbränning eller deponering av förbränningsrester. Om det verkligen bildades organiska, långlivade och klorerade ämnen vid nedbrytning av PVC på deponier är okänt. PVC bryts ner mycket långsamt och vid allt annat än mycket ovanliga förhållanden på deponier sker nedbryt- ningen troligen genom att kloret avgår som saltsyra. Sannolikt bildas inte några stabila bioackumulerande ämnen i nedbrytningsprocessen. Deponering av PVC medför en ackumulering av deponerad PVC, men resonemanget om att klorerade nedbrytningspro- dukter eller andra ämnen med stoppämnesegenskaper kan bildas bygger mer på spekulation än på misstanke. PVC-plast är en av de tekniskt och funktionellt bäst kända plasterna. Kommittén anger inga invändningar mot andra skeden av livscykeln och av vad som framkommit under utredningens gång drar jag slutsatsen att miljöpåverkan vid t.ex. tillverkning av vinylklorid kan kontrolleras. Hur ska försiktighetsprincipen tillämpas? Även om det inte är troligt att det bildas långlivade bioack- umulerbara nedbrytningsprodukter av PVC på deponier, kan man hävda att det råder bristande kunskap om den frågan. I framtidens kemikaliepolitik måste i större utsträckning än vad som sker åtgärder grundas på misstanke om effekt. utvecklar i kapitel 4 principen att 352 Reservationer och särskilda yttranden "miljöåtgärder måste vidtas om det föreligger skadehot, även om fullständig bevisning saknas" - ett viktigt special- fall av den så kallade försiktighetsprincipen. Hur och när försiktighetsprincipen ska tillämpas kommer alltid att vara en bedömningsfråga. Det finns skäl att påpeka att krav på drastiska åtgärder med hänvisning till försiktighetsprincipen i sammanhang med svaga indikatio- ner riskerar att skada och försvaga principen. Den kommer att framstå som räddningsplanka när argumenten tryter. Försiktighetsprincipen ifrågasätts redan av en del och det vore tragiskt om dess värde skulle urholkas genom en slarvig tillämpning av . I fallet med nedbrytning av PVC på deponier saknas visserligen fullständiga kunskaper, men däremot finns ingen misstanke om skadehot. Farhågorna om att bildande av stoppämnen inte kan uteslutas vid normal nedbrytning är trots allt ganska långsökta. Resonemanget om riskscenario skulle kunna utsträckas till många andra material, som det inte föresvävat kommittén att avveckla. Att, med hänvisning till försiktighetsprincipen, döma ut all PVC som oförenlig med ett långsiktigt hållbart samhälle står inte i rimlig proportion till den föreliggande osäkerheten om skadehotet. Däremot finns det skäl att vidta åtgärder, som är bättre anpassade till den bristande kunskap som finns kring deponering av PVC och annat klorhaltigt avfall. Sådana åtgärder är att begränsa deponering av klorhaltigt avfall samt att kontrollera att extrema förhållanden på deponier inte uppstår. Forskningen kring nedbrytning av PVC bör givetvis fortsätta för att minska den bristande kunskapen. Reservationer och särskilda yttranden 353 Särskilt yttrande av () Avsnittet 5.3 ökat forsknings- och utredningsstöd till myndigheterna Det har inte ingått i uppdrag att se över tilldelningen av resurser till miljöforskning och miljörelate- rad utredningsverksamhet. Därför kan vi i betänkandet endast ge uttryck för oro inför de minskade resurserna och föreslå en utredning av den framtida miljöhälsoforskningens organisation. Jag vill dock i det här sammanhanget påpeka att mitt parti, liberalerna, i gått emot de kraftiga nedskärningarna inom forskningsfinansieringen som genomförts under innevarande mandatperiod. En översyn av organisatoriska förhållanden behövs under alla omständigheter, men många av de problem och risker som vi pekar på i betänkandet, skulle inte ha uppstått om en annan politik förts. 354 Reservationer och särskilda yttranden Kommittén föreslår en radikal kemikaliepolitik på grundval av Esbjergdeklarationen. Ett generellt arbetssätt förordas där allmänna egenskapskriterier (persistens och bioackumuler- barhet) skiljer de högriskkemikalier som bör fasas ut från de andra. I sitt arbete begrundar kommittén också andra alternativ, bl.a. den s.k. läkemedelsmodellen, där ämnen inte får användas förrän behörig myndighet bedömer att tillgänglig dokumentation möjliggör en värdering av nytta/risk (och finner att relationen är god nog). Kommittén avvisar modellen som grund för det allmänna kemikalie- arbetet. När det gäller PVC frångår de generella kriterier som den själv förordar och tillämpar för denna specifika polymer en argumentation som ligger läkemedels- modellen nära. Polyvinylklorid faller inte som ren substans för Esbjergkriterierna eller egen ytterligare skärpning (genom att toxicitet inte betraktas som ett nödvändigt kriterium). Demonstrerade och misstänkta miljöeffekter sammanhänger med produktionsprocessen, tillsatser och kvittblivningssystem. Det är mycket möjligt - kanske t.o.m. högst troligt - att PVC som materiel skulle ha svårt att överleva miljö- och kunskapsbaserade restriktioner i dessa avseenden. Kommittén har dock velat gå längre i detta fall och dömer ut själva PVC-polymeren med hänvisning till bristande kunskap och teoretisk möjlighet för bildning av miljöfarliga nedbrytningsprodukter. Just det att kommittén gör be- dömningen att tillgänglig kunskap är otillräcklig för att utesluta risker innebär att "läkemedelsmetoden" tillämpas. Till saken hör att PVC jämförd med de flesta andra polyme- rer är väl studerad och många av de andra, t.ex. de som innehåller kväve, också skulle kunna tänkas brytas ned på sätt som resulterar i miljö- och hälsofarliga metaboliter. Reservationer och särskilda yttranden 355 Kommittén väljer dock att särbehandla PVC och frångå det arbetssätt den i övrigt förordar. Detta kan inte annat än försvaga tilltron till det föreslagna generella angreppssättet. I ett avseende avstår kommittén från att fullfölja sitt uppdrag. Det gäller frågan om en ändamålsenlig myndig- hetsorganisation på kemikalieområdet. Enligt min upp- fattning visar på ett mycket övertygande sätt att miljöproblematiken är helt central för kemikaliebe- dömningen. En samordning av Kemikalieinspektionens och verksamheter på området synes därför vara en naturlig väg att effektivisera myndighetsarbetet. Såväl kostnads- som effektivitetsargument talar för detta. En kommitté tillsätts med uppdrag att se över kemikalie- politiken mot bakgrund bl.a. av medlemskap i och en eventuellt förändrad riskbild av användningen av kemiska ämnen. -utvärdera resultatet av de senaste tio årens kemikaliearbete, -göra en bedömning av hur det aktuella riskpanoramat över kemiska ämnen ser ut, -lämna förslag till hur kemikaliepolitikens mål skall formuleras, -analysera i vilken utsträckning ett mer generellt angreppsätt bör prägla kemikaliepolitiken i arbetet med att minska riskerna med kemikalier, -ge förslag till åtgärder inom området hormonpåverkande ämnen, -ge förslag till hur samarbetet mellan staten och näringslivet kan vidareutvecklas, -belysa hur arbetet i andra länder är uppbyggt, -ge förslag till hur skall prioritera det globala internationella arbetet, -ge förslag till styrmedel och -analysera behovet av att förändra den svenska myndighetsorganisationen. Syftet med uppdraget är att göra en översyn av kemikalie- politiken och ge förslag till hur den framtida svenska kemikaliepolitiken skall utformas nationellt och inom EU samt internationellt. Stora framgångar kan noteras i strävan att minska de kemiska hälso- och miljöriskerna . Särskilt märkbar är den kraftiga reduktionen av utsläppen till luft och vatten från industrianläggningar. En orsak till dessa framgångar var införandet av miljöskyddslagen (1969:387). Genom miljö- skyddslagen kunde bl.a. krav på tillstånd ställas för mer omfattande s.k. miljöfarlig verksamhet.