sou · GLB3117 · 1998-01-01 00:00:00 — En sådan har genom stadens försorg preliminärt kostnadsberäknats till . Kommittén påvisar klart vilka mycket stora miljövinster deras förslag skulle innebära. Sammanfattningsvis innebär förslag utöver ovannämnda åtgärder bl.a. att Storstockholmsöverenskommelsen änd- ras så att om möjligt även Österleden ersätts av en biltunnel mellan och med i huvudsak samma roll för den genom- gående biltrafiken som i Stockholmsöverenskommelsen; detta innebär att , och de övriga berörda parterna i Stor- stockholmsöverenskommelsen bör fullfölja utredningarna om biltunnel mellan och så långt att det är möjligt att göra ett slutligt val mellan dessa alternativ, att den valda tunneln därefter skyndsamt projekteras med sikte på ett snabbt genomförande. Kommittén föreslår vidare att staten, och läns landsting upptar förhandlingar om genomförandeavtal för att enligt våra förslag bygga tredje spåret och ersätta med biltunnel, vilket förutsätter att staten bekostar tredje spåret och därtill hörande anordningar, att staden bekostar gatuanslutningar till bil- tunneln och övriga gatub yggen och att en ny överenskommelse träffas om att överföra väghållaransvaret för (huvuddelen av) nordsydaxeln till staten med finansiering av den nya biltunneln genom statliga vägmedel eller bilavgifter. Kommittén förutsåg följande tidsförlopp som vi valt att återge med 1996 som basår. (1996 + 4) ny järnvägsbro över (1996 + 2) rivning av västra körfältet på Alternativa lokaliseringar och kostnader 47 (1996 +3 - 1996 + 5) tredje spåret mellan Tegelbacken och (1996 + 4 - 1996 + 9) den nord-sydliga biltunneln (1996 + 5 - 1996 + 8) tredje spåret mellan och (1996 + 9 - 1996 + 10) rivning av återstoden av och ramperna vid Tegelbacken och . Byggandet av biltunneln bedöms således ta och med denna tidtabell kommer ett Nobelcenter som utnyttjar läget för de rivna trafik- ramperna vid Tegelbacken att kunna börja b yggas först efter att beslut om en sådan rivning fattats. Emellertid finns inget som hindrar att arbetena med centraltunneln påbörjas i nära anslutning till att beslut om en sådan trafiklösning fattats. Tunnellösningen är tekniskt helt obe- roende av hur järnvägstrafiken ordnas. Kommitténs tidtabell utgår från en investeringsmässig prioritering av järnvägstrafiken. I regeringens proposition 1996/97:53 om infrastrukturinriktning för framtida transporter konstateras att en utbyggnad av ett tredje spår i ytläge kompletterat med en vägtunnel som ersätter , skulle ge möjligheter att förbättra miljön och göra de kulturhistoriska värdena mer tillgängliga i området kring . Regeringen föreslår att medel för tredje spåret reserveras under slutet av den kommande plan- perioden (dvs. Det bör enligt regeringen an- komma på den regionala och kommunala planeringen att utvisa vilka kompletterande infrastrukturåtgärder som skall genomföras. Vad be- träffar framtid anför regeringen att den finansiella ramen för regionala åtgärder i infrastrukturen i sammanhanget bör kunna utnyttjas för att till viss del finansiera en långsiktig och miljöanpassad helhetslösning för trafiken genom centrala . Regeringen anförde vidare att den har för avsikt att återkomma till angående den fortsatta hanteringen av frågan. anmälde regeringen behov av vissa förändringar i Storstockholmsöverenskommelsen innebärande att Österleden och Västerleden med anslutningar till väg E4 utgår ur denna samt att för- handlingar kommer att föras mellan staten och staden om en miljö- anpassad helhetslösning för väg- och järnvägstrafiken genom centrala . Regeringen avser enligt denna anmälan att tillsätta en för- handlingsman med uppgift att förhandla fram en överenskommelse mellan staten och staden om finansieringen av en sådan lösning. En utgångspunkt för den statliga förhandlingsmannen skall vara att ett tredje järnvägsspår genom centrala i huvudsak byggs öster om de nuvarande spåren på bekostnad av som ersätts med en biltunnel. godtog i princip regeringens 48 Alternativa lokaliseringar och kostnader förslag som även innehöll vissa riktlinjer för kostnadsfördelning mellan parterna. Frågan om direktiv för förhandlingsmannen bereds, när detta skrivs, inom . har ytterligare bearbetat hur trafikföringen kan ordnas vid en nedgrävning av . Enligt den nu framtagna trafiklösningen sker nedfarter till tunneln från Klarastrandsleden och från . Därmed befrias Tegelbacken från ramper. Stadsb ygg- nadskontoret har skissmässigt visat hur ett Nobelcenter skulle kunna placeras inom området med god kontakt med kajplanet över tillfarten till vars trafikbelastning staden avser att minska. I ett sådant alternativ bör det också vara möjligt att bygga in V asagatans nedfart till utan att störa b yggnaden vars huvudentré skulle komma att bli mot ett stort terrassplan som via gradänger öppnar sig mot och utsikten mot . Med denna lösning skulle centret få en fri och monumental placering väl i klass med de mest framskjutna platserna i . Det kommer att bli lätt att nå till fots, med bil, med kollektivtrafik och med turistbussar. Angöring för bussar och bilar är lätt att ordna. I ytterligare en skiss från stads- byggnadskontoret redovisas möjligheten att förlägga Nobelcentret på andra sidan terrassen vid kajplanet mot . Förslaget att välja ett läge i området vid Tegelbacken förutsätter - om inte tidsutdräkten skall bli orealistisk - att en överenskommelse mellan staten och regionen om nedgrävning av kommer till stånd och att förberedelserna till nedgrävning av därefter skyndsamt inleds. Vi bedömer med ledning av Riddar- holmskommitténs utredning att byggandet bör k unna påbörjas senast efter att beslut om nedgrävning av fattats. För byggtiden kan beräknas . Det innebär att inflyttning i färdig byggnad kan ske eller . Alla möjligheter att ytterligare korta den långa byggtiden för kommer naturligtvis av flera skäl att noga undersökas av . Staden och markägaren SJ planerar att fortsätta den spåröverbyggnad mellan Klarabergs- och Kungsgatsviadukterna som inleddes med upp- förandet av . Förberedande grundläggningsarbeten har utförts i tidigare sammanhang. Tre välmeriterade internationella grup- peringar av har på stadens och markäga- rens inbjudan lämnat förslag till hur en sådan överb yggnad skulle kunna genomföras. Enligt planerna skall den nya beb yggelsen innehålla Alternativa lokaliseringar och kostnader 49 bl.a. ett hotell av högsta internationella klass med tillhörande kon- ferensanläggning. Sedan staden och markägaren SJ tagit ställning till idéprojekten kommer man söka intressenter för uppförandet av de olika delarna. Avsikten är att hela komplexet skall stå färdigt till . Få lägen i kan ifråga om tillgänglighet tävla med denna plats. Här finns Centralen med tågförbindelser till hela landet, flyg- och landsvägsbussterminal samt och landets största omstig- ningsplats för pendeltåg och tunnelbana. Här finns möjlighet att skapa utymme för ett Nobelcenter i den delen av överbyggnadsområdet som vetter mot . Väsentligt om denna lösning väljs är att byggnaden blir helt fristående och att det framför byggnaden kan ska- pas en förplats som ger tillräckligt visuellt utrymme för att framhålla byggnadens betydelse. Byggnaden får inte heller ingå i någon form av sambruk med de kommersiella lokaler som i övrigt kommer att uppfö- ras inom området. Man kan notera att två av de inlämnade förslagen arbetar med stora torgbildningar inom exploateringsområdet. har i anslutning till ett av de inlämnade förslagen från de internationella konsultgrupperna genom den i bilaga 5 återgivna skissen visat hur ett Nobelcenter skulle kunna gestaltas på platsen med iakttagande av ovanstående förutsättningar. Skissen visar att centret kan få en relativt autonom placering inom området med en väl tilltagen torgplats framför. Områdets attraktivitet föreslås i skissen ökas genom att ett gångstråk bakom Nobelcentret bryts igenom i öst- västlig riktning med anknytning till . Centret skulle i detta förslag få en rymlig torgplats eller ett parkområde framför sig mot samt komma att omges av gator på övriga sidor. Projektets art medför höga initialkostnader för själva spåröverb ygg- naden. Å andra sidan skulle ett internationellt Nobelcenter betydligt öka attraktiviteten för övrig tillkommande beb yggelse och därmed skapa priskompensation på övrig mark. Vi har ovan berört fördelarna med detta läge. En nackdel är att läget inte är fullständigt fritt och lider viss brist på vackra omgivningar. Den kraftfullt utformade kommer att konkurrera i fråga om uppmärksamhet. Å andra sidan visar kontor vid att stor monumentalitet även kan uppnås för byggnader som ingår i en sammanhängande gatuf asad. Vi har konstate- rat att bestämt avvisar denna lokalisering. 50 Alternativa lokaliseringar och kostnader har, som och framhåller i sin guide över byggnader, med s itt centrala och fria läge blivit platsen för en pretentiös bebyggelse, såväl bostadspalats för plu- tokratin och exklusiva hotell som institutioner såsom och . Det endast delvis bebyggda utrymmet mellan Nationalmusei park och har också lockat många att skissa på olika former av institutionsbeb yggelse eller liknande. Staden har dock tillsvidare hållit undan denna mycket efter- traktade plats från vidare bebyggelse i väntan på någon anvä ndning av internationell betydelse. Nobelcentret är en sådan institution. Området i fråga är delvis bebyggt. Här finns ett vackert tullhus och två magasinsb yggnader . är kraftigt ombyggt invändigt men har bevarat sin ursprungliga yttre arki- tektur. De tre byggnaderna har av klassats som kulturhisto- riskt mycket värdefulla (näst högsta kvalitetsklass). Som framgår av skiss (bilaga 5) kan Tull- huset men ej magasinen bevaras vid en nybyggnad för Nobelcentret. I övrigt ryms centret väl på tomten. kan användas av centret för exempelvis administration. Illustrationen visar att det finns stora möjligheter att uppföra en mycket attraktiv b yggnad i ett vackert läge för Nobelcentret. Närheten till och med och är en poäng från publik- synpunkt. Ett utnyttjande av tomten skall emellertid vägas mot det förhållande att platsen är en del av stadens front mot vattnet som utgör riks- intresse för kulturmiljövården enligt lagen om hushållning med natur- resurser m.m. (NRL). I detta riksintresse ingår bl.a. de öppna kajer som i hög grad karaktäriserar stenstaden. Det kulturhistoriska intresset fäster sig här särskilt vid att platsen minner om stadens tidigare hamn- verksamhet. Även ur allmän stadsbildssynpunkt kan man sätta fråge- tecken vid det önskvärda att fylla på den befintliga kvartersraden och därmed förminska det öppna stadsrummet. företrädare har vid våra samråd framfört att kommunen inte önskar se tomten bebyggd av ovannämnda kultur- historiska och stadsbildsmässiga skäl. 7Sammanfattning om kostnader och kostnadsfördelning Utöver tidigare angivna byggkostnader om 160 -inkl. inredning (svarande mot årskostnaden 20 -) kommer kostnader för utrustning om ca , basutställningar om ca samt multimedia och multimediaprogram om ca . Personalkostnader uppskattas till ca /år. För verksamheten har vi beräknat en årskostnad om ca efter avdrag för intäkter. I årskostnaden ingår kostnader för pedagogisk verksamhet och forskningsinformation som till viss del kan finansieras med särskilda anslag. Tomtkostnad i cityläge är med erforderlig tomtyta ca . Härtill kommer vissa administrativa kostnader (0,), ev. kostnader för parkeringsplatser () samt kostnader för iordningställande av tomtmark som, beroende på lokalisering, kan kosta . Utredningen har i avsnitt 6.2.2 uppskattat byggnadskostnaderna exklu- sive tomt för en byggnad med en bruttoarea om 10 000 kvm till (avrundat). Häri ingår inredningskostna- der för ca men inte utrustningskostnader på ca . Att bygga en basutställning i museisammanhang kan schablonmässigt beräknas kosta 10 000 -/kvm utställ- ningsyta. Med beräknade utställningsytor enligt avsnitt 3.2 om 3 700 kvm, varav ca 500 kvm för tillfälliga utställningar, skulle kostnaderna för byggande av basutställningar uppgå till . Med den ambitionsnivå som i detta sammanhang måste upp- rätthållas bör kostnaderna räknas i den högre klassen. Härtill kommer multimediaarrangemang som kan uppskattas uppgå till exklusive driftskostnader. Häri ingår ljud/utställ- ningseffekter (), datanät, Intranet med koppling till Internet (), bild/film/TV-skärmväggar etc. (), programvara (4 -). Kostnaderna för underhåll och gradvis förnyelse av basutställningarna måste också beaktas. 52 3AMMANFATTNING OM KOSTNADER OCH KOSTNADSF¶RDELNING Personalkostnaderna för en stab på 25 personer kan vidare uppskat- tas till ca . Intäkter vid ett besöksantal på ca 400 000/år kan med utgångspunkt från erfarenheter beräknas uppgå till ca . Samtliga uppgifter avser kostnadsläge. Utredningen har inhämtat följande uppgifter ur drifts- budget . Museet räknar med 760 000 besökare och har 68 per- soner anställda samt en lokalarea om 12 540 kvm inklusive magasin på ca 350 kvm. Museet har en omslutning på varav finansieras via intäkter utöver statsbidrag. Intäkter (utöver bl.a. räntor, uppdrag, sponsring) Vakttjänster i bl.a. entré 3AMMANFATTNING OM KOSTNADER OCH KOSTNADSF¶RDELNING 53 .OBELCENTER - SAMMANST¤LLNING GENERELLA KOSTNADER OCH INT¤KTER F¶R F¤RDIGT CENTER VID NYBYGGNAD OM KVM "4! (prisläge , ca-priser) 16,5-18,5 Drift, säkerhet, teknik etc. 51,3-53,3 En renodling av dessa belopp till att avse endast kostnader och in- täkter för själva verksamheten i centret (personal, program etc.) ger följande tabell. 54 3AMMANFATTNING OM KOSTNADER OCH KOSTNADSF¶RDELNING .OBELCENTER - SAMMANST¤LLNING KOSTNADER OCH INT¤KTER F¶R VERK SAMHETEN EXKL FASTIGHETSUNDERH¥LL Drift, säkerhet, teknik etc. 3UMMA ¥RSKOSTNADER efter avdrag av intäkter I personalkostnaderna på har vi inräknat arvoden för animatörer och pedagogisk personal. Vi har i kapitel 4 och 5 tagit upp frågan om inrättandet av fyra doktorandtjänster i prisämnena fysik, kemi, fysiologi/medicin och litteratur placerade vid Nobelcentret. Kostnaden för detta uppgår till och ingår i per- sonalkostnaderna för pedagogiska tjänster. Vi har vidare i kapitel 4 redovisat att finner det rimligt att bidra till centrets forskningsinformation med årliga belopp i storleksordningen . De sammantagna bidragsbeloppen för doktorandtjänster och forskningsinformation medför att årskostnaderna efter avdrag av intäkter därför bör kunna minskas med ca 2,72-3,. Tomtvärdet i sådana centrala lägen av som kan vara aktuella för ett Nobelcenter kan uppskattas till ca 10 000 kro- nor kvm/bruttoarea (BTA = lokalarea plus omslutande byggnadsdelar). Med en BTA om 10 000 kvm innebär detta en tomtkostnad på ca exkl. anslutningsavgifter. Tillkommande exploateringskostnader som plankostnader, kostna- der för bygglov samt kostnader för tillfart och parkering för de valda alternativen är enligt beräkningar följande. 3AMMANFATTNING OM KOSTNADER OCH KOSTNADSF¶RDELNING 55 - för plan, bygglov, gr undkarta m.m. - ev. parkering för anställda, 25 st à 200 000 Härtill kommer för de olika nyb yggnadsalternativ utredningen när- mare studerat kostnader enligt nedanstående uppställning. Det skall framhållas att beräkningarna är synnerligen överslagsmässiga. För förutses inga exploateringskostnader av nedan- stående slag. Vidare bör noteras att kostnader för ev. ledningsflyttningar och nya ledningar inte är medtagna. Sådana kostnader är normalt höga vid nybyggen i innerstaden. För närmare kalkyler bör även intäktsidan uppmärksammas så att man kan bilda sig en uppfattning om hur markvärdena påverkas och vilken part som drar mest nytta av det. 6¤STRA #ITY andel av iordningställande av området Förmodligen tillkommer en del ej kända kostnader, bl.a. för säker- hetsåtgärder i bangårdsplanet. "LASIEHOLMEN nyanläggning och upprustning av gator och kajplan 4EGELBACKSOMR¥DET *¤RNV¤GSPARKEN gradängtrappa överdäckning av spårområdet. Del av angöringsgata samt gatuupprust- 4EGELBACKSOMR¥DET VARIANT VID +LARA SJ¶ upprustning av kajplan Enligt den finansieringsmodell som utredningen vill föreslå skulle kostnadsfördelningen stat/kommun i de fyra här studerade alternativen bli följande (överslagsmässiga belopp, exkl. fastighetsunderhåll och drift). Kostnaderna för det ombyggnadsalternativ, som utredningen stude- rat, , är vad avser utrustning, utställningar, personal, samt drift och underhåll lika med nyb yggnadsalternativet. 56 3AMMANFATTNING OM KOSTNADER OCH KOSTNADSF¶RDELNING BTA är 9 240 kvm vilket ger ett tomtvärde av samma storleksordning som gäller för nybyggnadsalternativen. Ombyggnadskostnader och kostnader för fastighetsförvärv kan tillsammans beräknas överstiga nybyggnadsalternativet. Vi har dock inte diskuterat förvärv med fastig- hetsägaren beroende på att vi inte funnit att detta alternativ är tillräck- ligt fördelaktigt. 8 Slutsatser och förslag 6¥RA F¶RSLAG INNEB¤R ATT -Nobelcentret byggs vid Tegelbacken sedan trafikramperna avlägs- nats. Sker detta inom rimlig tid kan inflyttning ske . -staden iordningställer och hyresfritt överlåter erforderlig tomtmark till staten. Uppskattat värde ca . Staden svarar härutöver för fastighetsunderhåll om ca /år. -staten svarar för kostnaden för uppförandet av b yggnaden med in- redning och upplåter b yggnaden kostnadsfritt till Nobelcentret. Bygg- och inredningskostnaden beräknas till . -svarar för investeringar för verksamheten vilket med förutsatt ambitionsnivå motsvarar . Stiftelsen svarar därefter för hela driften. -Tekniska högskolan, och får sär- skilt anslag om tillsammans för att inrätta fyra doktorandtjänster med placering vid Nobelcentret -en internationell arkitekttävling ordnas under . -en organisationskommítté tillsätts med uppgift att ta fram ytterligare erforderligt avtalsunderlag och att utarbeta tävlings- underlaget. Av analyserna i föregående kapitel framgår att det bland de ombygg- nadsalternativ vi undersökt endast är Medicinska kliniken vid Serafi- merlasarettet som vi bedömer som tänkbar lokal för ett Nobelcenter. Svagheten med detta alternativ är dock att byggnaden har en stark prä- gel av 1800-talets vårdinstitution, en bild som knappast svarar mot öns- kemålet att ge Nobelcentret en egen stark identitet. En återgång till den ursprungliga rumsindelningen skulle göra att utställningarna måste för- delas på ett relativt stort antal mindre salar, vilket beskär möjligheterna 58 3LUTSATSER OCH F¶RSLAG att genomföra större och mer anslående utställningsarrangemang. Om å andra sidan de ursprungliga salarna slås samman till större utställnings- rum skulle en sådan ombyggnad medföra irreversibla ingrepp i den kulturhistoriskt värdefulla byggnaden. Rumshöjden på i regel exklusive installationer är också i minsta laget för större utställ- ningsrum. Vidare förutsätter alternativet omlokalisering av en funge- rande och renoverad vårdcentral. Av nybyggnadslägena anser vi att måste uteslutas då den är belägen inom . Utredningen finner det vara en naturlig utgångspunkt att inga ingrepp görs i denna och detta av flera skäl varav det att en ny lag inte bör utsättas för försök till tänjning kan ses som det främsta; exploateringsintressen i området bör därför inte uppmuntras. Utredningen konstaterar att inte önskar medverka till ingrepp i . Även vad beträffar Blasieholmskajen kan invändningar riktas mot att en byggnad här skulle medföra en förminskning av det kulturhisto- riska värdet (riksintresse för kulturmiljövården) och den öppna stads- bilden. ser inte detta alternativ som önskvärt. En lokalisering inom det nybyggnadsområde in till Centra- len/som kommer att uppstå genom fortsatt spåröver- byggnad skulle ge Nobelcentret en från kommunikationssy npunkt överlägsen placering. Dock riskerar centret att komma i skymundan bland övriga verksamheter som finns eller kommer att etableras på platsen. Järnvägsparken och området intill mot framstår som det alternativ som vunnit störst uppslutning av de olika lägen vi undersökt. Läget är - om den skrymmande trafikapparaten för biltrafik undanröjs - ett av förnämsta. Det är också en plats där en offentligt tillgänglig byggnad av högt arkitektoniskt värde behövs. Svagheten med alternativet Järnvägsparken är det osäkra förhandlingsläget beträffande nedgrävning av med tillhörande trafikramper. B yggnadsarbeten för centret kan vidare först påbörjas sedan tunneln för b yggts och ramperna rivits. Detta har av beräknats ta i anspråk. Även alternativet förutsätter - om vill medverka - att flyttning av nuvarande verksamhet först möjliggörs genom tillkomsten av nya lokaler. Också alternativet Blasieholmskajen erbjuder en osäker planeringshorisont då det kan förmodas att invändningar kommer att resas mot b yggande på denna plats med till- hörande rättslig detaljplaneprövning. Sammantaget finner utredningen därför inte den tidsutdräkt som kommer att uppstå om Järnvägsparken väljs som mer besvärande än de som kan uppstå vid andra möjliga lokaliseringar. 3LUTSATSER OCH F¶RSLAG 59 8.2.1Kostnadsansvar, statens engagemang Kostnaderna för att åstadkomma ett fungerande Nobelcenter kan delas upp på kostnader för tomt med erforderliga anslutningar, kostnader för byggnaden från projektering till underhåll och kostnader för själva verksamheten. Utredningen har i frågan om vilka åtaganden som bör ankomma på de olika intressenterna haft överläggningar med stad, representerad av kommunstyrelsens ordförande, och . För staden innebär tillkomsten av ett internationellt Nobelcenter i en utomordentlig tillgång. Med en lokalise- ring till Järnvägsparken, som vi vill förorda, kommer också centret att bidra till att ett av de viktigaste stadspartierna rustas upp på ett sätt som svarar mot detta mycket exponerade stadsrums krav. Den nuvarande skrymmande trafikapparaten synes vara en såväl oestetisk som olönsam användning av dyrbar tomtmark. För statens del är det angeläget att i det internationella medvetandet fastare än eller åtminstone lika starkt knyts till Sve- rige. Det handlar således om effekter på Sverigebilden. De genom- gångar utredningen haft med företrädare för vetenskapssamhället och har också övertygat om att den inriktning som centret föreslås få kommer att ha stor betydelse för att stärka intresset och förståelsen för en framtidsinriktad naturvetenskaplig forskning och dess förutsättningar, liksom för litteraturen och det kreativa skapandet (jfr kapitel 4). Med ledning av dessa samtal bedömer vi att staten i princip bör påtaga sig uppgiften att uppföra b yggnaden med dess fasta inredning. Uppgiften synes naturligen böra anförtros Statens fastighets- verk som har lokalansvaret för många liknande institutioner. har sett som sin uppgift att svara för verksamheten och kostnaderna för denna. Det föreligger flera möjligheter för fortsatt förvaltning och ägande av byggnad och tomtmark. Närmast kan två av dem komma på tal. Vad först beträffar byggnaden kan staten äga den för att sedan hyra ut den till stiftelsen. Hyreskostnader bör som framgår ovan i sådant fall ej debiteras stiftelsen, ev. med undantag för ett symboliskt belopp lik- nande det som utgår för exempelvis . Ett hyresavtal med sådant innehåll bör tecknas med stiftelsen. Av avtalet bör även klart framgå att stiftelsen som ensam huvudman ikläder sig alla kostna- der för själva verksamheten varför statsbidrag i övrigt till denna inte kan förväntas. Konstruktionen innebär att staten avskriver sin investering i byggnad och inredning. En annan möjlighet, som dock utredningen inte vill förorda, är att stat och kommun bildar en särskild 60 3LUTSATSER OCH F¶RSLAG stiftelse eller ett bolag som äger och förvaltar byggnaden med i övrigt lika hyreskonstruktion som i det första alternativet. Vad sedan beträffar tomtmarken bör insats för tillkomsten av Nobelcentret kunna bestå i att iordningställa och till- handahålla mark inklusive parkering. I åtagandet bör ingå de fördyrade byggkostnader som kan uppstå på grund av att Nobelcentrets b yggnad medverkar till en önskvärd överdäckning av kvarstående delar av tra- fikapparaten vid Tegelbacken samt kostnader för ev. omläggning av befintliga ledningar.