sou · GLB346 · 1998-01-01 00:00:00 — Alternativet med uppgiftslämnande direkt t ill skattemyndigheterna från de lokala enheterna skulle förutsätta att även den kyrkliga indelningen på pastorats- och samfällighetsnivå finns registrerad hos skatteförvaltningen. RSV:s uppfattning är, som nämnts i avsnittet om den kyrkliga indelningen, att denna nivå inte skall behöva hanteras i skattesystemet. Alternativet faller därmed. Uppgifter om skattesatser bör lämnas på den enda nivå som skall hanteras, nämligen församlingsnivån. Uppgifterna skall enligt RSV:s uppfattning lämnas av centralt för att gentemot skatteförvaltningen säkra kvaliteten och för att garantera att alla uppgifter lämnas i den tid som be hövs för avgifts- debiteringen. Det förekommer att skattesatsbeslut fattas i felaktig ordning, att beslut fattas senare än i den tid som kyrkolagen föreskriver och att uppgifter om beslutade skattesatser lämnas . Ansvaret gentemot skatteförvaltningen för att korrekt beslutade uppgifter lämnas i rätt tid bör kunna ligga hos centralt även om avgiftsbesluten fattas av respektive lokal och regional enhet. RSV uppfattar samfundet som skatteförvaltningens kontaktnivå när det gäller uppgiftslämnandet. Som nämnts bör och andra samfund som får uppbördshjälp behandlas lika om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta. Kontaktnivån för uppgiftslämnandet bör vara densamma för alla samfund. Uppgift om procentsats för avgift skall, enligt RSV:s förslag, även när det gäller andra samfund än lämnas av samfundet på central nivå till RSV. Uppgiftslämnandet till och från skatteförvaltningen 7.3.2Uppgifter för debitering av "begravningsavgift" För att debitera "begravningsavgift" med rätt procentsats och för att kunna specificera den del av kyrkoavgiften som avser sådan avgift, behöver skatteförvaltningen uppgift om avgiftens storlek per församling på samma sätt som för kyrkoavgiften. Uppgiftslämnandet till och från skatteförvaltningen 8Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel Ett förskott på avgiftsmedlen betalas ut månatligen under inkomståret och en slutreglering görs när det slutliga underlaget är känt. Underlag för förskottet är skatteunderlaget enligt senaste taxering. Omräkningar av skatt efter taxeringsperioden skall inte påverka beräkningen av avgiftsmedel. Det belopp som betalas ut är de debiterade (och inte de faktiskt influtna) avgifterna. Redovisning och utbetalning sker till /samfundet centralt. Till redovisas avgiftsunderlaget per församling, till övriga görs redovisningen på samfundsnivå. Tidpunkten för utanordning av avgiftsmedel samordnas med den som gäller för kommunalskatt m.m. till borgerliga kommuner, dvs. utanordningsdag blir den tredje vardagen efter den 17:e . Avräkning för den inomkyrkliga utjämningen skall inte göras vid utbetalningen. Denna avräkning blir en inomkyrklig angelägenhet. Bestämmelserna om beräkning och utbetalning av avgiftsmedel finns i lagen med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. – "lag". 8.1.1Borgerliga kommuner – beräkning av kommunalskattemedel Kommuner och landsting får ett "förskott" på skattemedlen – preliminära kommunalskattemedel – som slutavräknas när taxeringen för det aktuella året är klar och kommunens skatteunderlag är känt. De preli- minära medlen beräknas på skatteunderlaget vid senaste taxering, uppräknat till rätt års nivå med hjälp av två Slutavräkning görs när taxeringen för och respektive kommuns skatteunderlag är känt. Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel görs slutavräkningen kollektivt, vilket innebär att mellanskillnaden mellan alla kommuners slutliga skattemedel och deras preliminära skattemedel (belopp att betala eller belopp att få tillbaka) fördelas mellan kommunerna med lika stort antal kronor per invånare. Slutavräkningen görs i sin helhet efter inkomståret. Tidscykel – kommunalskattemedel för inkomstår 1996: Taxeringen, som avser inkomstår 1994, är klar Skatteunderlaget enligt taxeringen 1995 räknas upp till nivå och multipliceras med Taxeringen för är klar 1998 och görs "kollektivt" för kommuner resp. landsting, dvs. med lika antal kr per invånare. 8.1.2Borgerliga kommuner – redovisning och utbetalning Kommunens fordran på staten per framgår av den redovis- ningsräkning (enligt 59 a § UBF) som skattemyndigheten skickar ut . Posterna på denna redovisningsräkning är –kommunalskattemedel, preliminära medel respektive slutavräkning –avgifter och bidrag i det kommunala utjämningssystemet –avdrag för insättning på särskilt momskonto för kommuner respektive landsting. Slutavräkning av kommunalskatt görs i sin helhet . Övriga poster fördelas med lika stora belopp . Vid den månatliga utbetalningen till kommunen gör skattemyndigheten avräkning mot den uppbördsdeklaration kommunen lämnar som arbets- givare. Återstoden utanordnas till kommunen den tredje vardagen efter den 17:e . Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel 8.1.3Kyrkliga kommuner – beräkning av församlingsskattemedel Tidscykeln är densamma som för de borgerliga kommunerna: man får under inkomståret ett förskott somslutregleras . De kyrkliga kommunernas skattemedel beräknas på ett delvis annat sätt än för de borgerliga kommunerna genom att de inte omfattas av de ändrade regler för beräkning som infördes för kommuner och landsting. Förskottet räknas fram genom att skatteunderlaget enligt senaste taxering multipliceras med skattesatsen för det inkomstår förskottet avser. (Under- laget räknas inte upp t ill rätt års nivå – jfr borgerliga kommuner.) Beloppet reduceras med hänsyn till att personer som inte tillhör bara betalar församlingsskatt av skattesatsen. Dessa (dissenterskatt) är avsedda att täcka kostnaderna för den begravnings- verksamhet som är huvudman för. Slutavräkning görs månaden efter det att taxeringen för det aktuella inkomståret är klar, dvs. Mellanskillnaden mellan slutliga skattemedel och förskottet fördelas . Slutavräkningen görs individuellt för varje församling/ pastorat/samfällighet – jfr de borgerliga kommunernas kollektiva avräk ning. 8.1.4Kyrkliga kommuner – redovisning och utbetalning På samma sätt som de borgerliga kommunerna får de kyrkliga kommunerna en redovisningsräkning från skattemyndigheten . Redovisningen visar kommunens fordran på staten per . –församlingsskattemedel, förskott respektive slutavräkning –ekonomisk reglering mellan staten och kyrkan. Den ekonomiska regleringen innebär att skattemedelsfordran minskas med visst procenttal (7,) dels pga. ändringar som påverkat det kommunala skatteunderlaget, dels för att täcka statens kostnader för administration av församlingsskatten. De kyrkliga kommunernas fordran efter ekonomisk reglering betalas ut med lika stort belopp . Vid utbetalningen görs avräkning för vissa bidrag och avgifter i det kyrkliga utjämningssystemet. Bidrag och avgifter för respektive pastorat/samfällighet beräknas av SCB och beslutas av . Skattemyndigheternas uppgift är enbart att räkna av nettobeloppen vid utbetalningen av församlings- skattemedlen. lämnar uppgift till RSV om netto- Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel beloppen via SCB. Det belopp som återstår efter avräkning för kyrko- fondsbeloppen skall skattemyndighetenutanordna den 18:e . Kommunalskattemedlen beräknas på resultatet av den årliga taxeringen året efter inkomståret. Ändringar av skatteunderlaget därefter påverkar inte utbetalningen avkommunalskattemedel. Till och med fick taxeringsändringar i efterhand genomslag vid beräkningen av kommunalskattemedlen. som den kommunala beskattningen av juridiska personer slopades – – upphörde också denna korrigering av kommunalskattemedlen. Ändringarna för fysiska personer var finansiellt av liten betydelse och administrationen kunde förenklas genom att korrigeringen upphörde. Genom en övergångsregel till den nya lagen tar man dock fortfarande hänsyn till förvärvsinkomst ändras med mer än är mycket litet, två stycken. av omräkningar för ett visst år under en treårsperiod efter ordinarie taxering. Siffrorna avser kommunalskatt för , mkr: Underlaget för de kommunalskattemedel som skatteförvaltningen betalar ut är den debiterade skatten (skatteunderlag x skattesats) och inte den faktiskt influtna. Ingen reducering görs alltså för den skatt som inte blir betald. Staten står därmed för uppbördsförlusterna som vid senaste beräkning (för ) var i storleksordningen av debiterad slutlig kommunalskatt. I utredningsuppdraget ingår bland annat att utreda och på vilket sätt uppburna avgifter skall re dovisas och betalas till kyrkan. Frågan påverkas i viss mån av att den kyrkliga indelningen blir en Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel inomkyrklig fråga efter relationsändringen, något som RSV enligt direktiven också skall uppmärksamma. Eftersom avgifterna skall ingå som en del i den preliminära skatten bör ett förskott på avgiftsmedlen betalas ut under inkomståret. När det slutliga avgiftsunderlaget för respektive församling är känt görs en slutavräkning där förskottet räknas av mot de slutliga avgiftsmedlen. Förfarandet och beräkningen regleras i "lag". RSV föreslår, som framgår av lagförslagen, ingen ändring vad gäller beräkning av underlaget för förskottet jämfört med underlaget för dagens förskott på församlingsskattemedel. Önskemål om en uppräkning av avgiftsunderlaget för förskottet, motsvarande den som görs för borgerliga kommuner, har framförts från kyrkligt håll. RSV anser dock att dettta är en fråga som det inte ankommer på RSV att lämna förslag om. RSV har begränsat sig till att i betänkandet lägga fram förslag som gäller frågor av mer administrativ/teknisk art. Omräkningar av skatt efter taxeringsperiodens slut, som ju påverkar avgiften för den skattskyldige, bör av administrativa skäl inte heller i fort- sättningen påverka beräkningen av avgiftsmedel till eller andra trossamfund. De avgiftsmedel som betalas ut bör, på samma sätt som för dagens församlingsskatt och kommunalskatten i övrigt, vara de debiterade och inte de faktiskt influtna medlen. Att avgiften inte kan öronmärkas och urskiljas i betalningsfasen har redan beskrivits i avsnitt 5.3.6. om utebliven betalning. Även om detta hade varit möjligt skulle en ordning med efter- handsregleringar på grund av olika delbetalningar till skatte- och krono- fogdemyndigheterna vara mindre lämplig eftersom den skulle innebära en betydligt tyngre och mer kostsam administration. Dagens ordning bör därför gälla även . Denna ordning för med sig vissa uppbördsförluster genom att en del av skatten aldrig betalas. Enligt principbeslutet skall uppbördshjälpen vara kostnadsfri för . Frågan om kompensation för statens uppbördsförluster har dock inte tagits upp. RSV har beräknat den del av dagens kommunalskatt som inte betalas till av den totala kommunalskatten. Detta skulle, för församlingsskattens del, innebära att uppbördsförlusterna är ca , något som bör uppmärksammas när statens kostnader för administrationen avuppbördshjälpen beräknas. Beräkning och utbetalning av avgiftsmedel RSV föreslår att redovisning och utbetalning görs till centralt för intern fördelning. Eftersom församlingsnivån – på grund av "begravningsavgiftens" konstruktion – måste finnas kvar och hanteras i skattesystemet kan avgiftsunderlaget, dvs. den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten, anges per församling i redovisningen. har då möjlighet att "översätta" redovisningen till pastorats- /samfällighetsnivå och beräkna avgiftsmedlen för respektive enhet. Skatte- förvaltningen kan redovisa avgiftsunderlagen och de beräknade avgifts- medlen . Förslaget om redovisning och utbetalning till samfundet centralt gäller även för andra trossamfund. För dessa kommer dock, enligt förslaget, inte någon lokal indelning att hanteras i skattesystemet. Redovisningen sker alltså på samfundsnivå. De samfund som omgående vill fördela utbetalda medel till lokala eller regionala enheter har möjlighet att göra detta genom att "möta" utbetal- ningen från RSV med ett betalningsuppdrag som innebär att de totala avgiftsmedlen fördelas ut till respektive mottagare som pengarna från RSV kommer in på kontot. Kommunalskattemedlen utanordnas den tredje vardagen efter den 17:e för de borgerliga kommunerna och den 18:e för de kyrkliga kommunerna. RSV föreslår en samordning av utbetalningarna på så sätt att utanordningsdagen för medlen till och övriga samfund blir densamma som för de borgerliga kommunerna, dvs. den tredje vardagen efter den 17:e . Avräkning för bidrag och avgifter i det inomkyrkliga utjämningssystemet kommer inte att kunna göras i samband med utbetalningen av avgiftsmedel utan blir en inomkyrklig angelägenhet. 8.3.3Uppgift om taxeringsutfall/skatteunderlag Till kan uppgift om preliminärt respektive slutligt taxeringsutfall lämnas på församlingsnivå för bearbetning till pastorats- /samfällighetsnivå. Till övriga trossamfund kan uppgift om taxeringsutfall lämnas på samfundsnivå. 9Statens hjälp åt andra trossamfund än Utformningen av uppbördshjälpen åt andra trossamfund kommer att vara i stort sett densamma som för . För att kunna bedöma kostnaden för uppbördshjälpen har RSV som utgångspunkt beräknat den löpande administrationskostnaden för dagens försam- lingsskatt, kostnaderna vid införandet av reformen och kostnaderna för att föra in tillkommande samfund i systemet. För varje enskild som skall omfattas av avgiftsuppbörd via skatte- systemet skall samfundet inhämta skriftligt medgivande. Den som återkallar sitt medgivande skall få skriftlig bekräftelse från samfundet. Andra trossamfund än har ingen beskattningsrätt och har inte heller rätt till hjälp från staten med att uppbära eventuella avgifter. De samfund som så önskar kan dock till självkostnadspris få uppgifter från RSV om skatteunderlaget för var och en av sina medlemmar om de skickar in ett magnetband med uppgift om personnummer för de personer som är aktuella. Personuppgiften lagras då inte i skatteregistret utan skatte- förvaltningen fyller bara på magnetbandet med skatteunderlagsuppgifter och returnerar bandet. Statsbidrag har betalats ut t ill samfunden. Bestämmelser finns i förordningen (1989:271) om statsbidrag t ill andra trossamfund än . De huvudsakliga bidragsformerna är bidrag för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag), för lokaler till religiös verksamhet (lokalbidrag) och för teologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag). Frågor om statsbidrag prövas av till trossamfund (SST). Nämnden består av företrädare för varje trossamfund och grupp av församlingar som anges i förordningen 1989:271. Nämndens verksamhet regleras i förordningen (1989:272) med instruktion för till trossamfund. fick 35 trossamfund bidrag via SST. Antalet betjänade i dessa samfund var /95 ca 856 000 personer. Antalet betjänade har betydelse för beräkning av bidragen. Med betjänade avses, förutom Statens hjälp åt andra trossamfund än medlemmar, de personer som betjänas i trossamfundens olika organiserade verksamheter som t.ex. verksamhet för barn och ungdom, pensionärer eller kvinnor och studieverksamhet m.m. Enligt proposition 1994/95:80 bör även andra trossamfund än efter beslut av regeringen kunna få hjälp vid uppbörden av avgifter från dem som tillhör samfunden. På sidan 29 i propositionen redovisas skälen till att staten bör ge kostnadsfri uppbördshjälp. Där sägs även att motsvarande erbjudande av jämställdhetsskäl bör kunna riktas även till andra trossamfund men villkoras av att staten får ta ställning i varje enskilt fall och föreskriva erforderliga villkor. Enligt utredningsdirektiven skall RSV –utreda de tekniska förutsättningarna för uppbördshjälp åt andra trossamfund än och lämna principförslag till utformning samt beräkna kostnaderna för dessa –utreda frågan om dessa trossamfund måste inhämta varje medlems medgivande innan underlag lämnas till skattemyndigheterna som underlag för debitering – föreslå hur behovet av sekretess kan tillgodoses vid uppbördshjälp åt andra trossamfund än . 9.3.1Utformningen avavgiftsuppbörden och kostnader för den Utformningen av avgiftsuppbörden kommer i allt väsentligt att vara den- samma för alla trossamfund, dvs. vara densamma för och de övriga samfunden. Detta har framgått av avsnitten 4 – 8. Skälen till detta är att avgifterna i båda fallen skall kunna infogas i skattesystemet och att alla samfund så långt som möjligt skall behandlas lika. För RSV:s del innebär uppbördshjälpen åt andra trossamfund en ökning av administrationskostnaderna jämfört med dagens ordning där inga andra trossamfund än hanteras i skattesystemet. Som ett underlag för bedömning av administrationskostnaderna för den löpande avgiftsuppbörden har RSV beräknat administrationskostnaderna för hanteringen av dagens församlingsskatt. Kostnaderna för denna kan beräknas till ca /år med en metod som tar sikte på att ursk ilja församlingsskattens andel av den totala kostnaden för de arbetsmoment där den ingår. Alternativt kan resonemang föras som innebär att varje SOU 1997:46 Statens hjälp åt andra trossamfund än 89 intressent i RSV:s uppbördssystem – kommun, landsting osv. – vardera skall bära en lika stor del av de totala kostnaderna. Med detta resonemang skulle kostnaden för församlingsskatteuppbörden kunna beräknas till avsevärt högre belopp än . Antalet personer som debiterades församlingsskatt (i nkomstår 1995) var ca 6 327 000 st. RSV beräknar administrationskostnader för vissa andra arbetsmoment som ingår som en integrerad del i arbetet med taxering, debitering och uppbörd av skatt. Samma beräkningsmodell som används i dessa sammanhang har använts vid den beskrivna beräkningen av kost- naderna för församlingsskatteadministrationen. Utöver den löpande kostnaden finns förberedelsekostnader och kostnader när nya samfund skall infogas i skatteystemet. Kostnaderna avser skapandet av nya uppgifter om samfund och om personers samfundstillhörighet i registren, nya avgiftsberäkningar, utskrift av nya uppgifter på de enskildas slutskattsedlar/skattebesked, skapande av förutsättningar för utbetalning i utbetalningssystemen, mottagning och testning av datafiler från samfundet m.m. Kostnaderna hos RSV för det generella förberedelsarbetet har uppskattats till . I detta ingår förberedelser för att kunna debi- tera och uppbära kyrkoavgift/avgift t ill trossamfund, begravningsavgift och kyrkoantikvarisk skatt. För varje enskilt trossamfund som skall fogas in i systemet tillkommer en beräknad kostnad hos RSV på ca . Samtycke till att betala avgift Medlemmar eller motsvarande i andra trossamfund än har inte någon författningsreglerad skyldighet att betala medlemsavgift. tar ut avgifter medan andra samfund istället stöder sig på gåvor, offer och frivilliga insatser. Begreppet medlem används för enkel- hetens skull i det följande för att beteckna medlemmar, tillhöriga, betjänade eller motsvarande inom de olika samfunden. Trossamfunden skall erbjudas hjälp av staten att uppbära avgift, men de skall inte tvingas att ta ut en avgift från medlemmarna. Det kan därför inte anges i lag att de som tillhör ett registrerat samfund skall betala avgift till samfundet. Medgivandet bör därför bland annat innebära att den enskilde samtycker till att betala avgift till samfundet. Statens hjälp åt andra trossamfund än Samtycke till att betala via skattesystemet Samfundens medlemmar skall inte tvingas att betala avgift via skatte- systemet. Avgiften är en privaträttslig avgift. De enskilda skall själva kunna bestämma om den skall betalas tillsammans med skatten eller på något annat sätt. I de fall avgiften tas ut i tillsammans med skatten kan den komma att uppfattas som en pålaga från staten. Man kan skapa rättsliga förutsättningar för staten att debitera, uppbära och indriva avgifterna genom författningsreglering eller genom att den enskilde lämnar sitt sam- tycke till att avgiften betalas via skattesystemet. Förutsättningar för uppbördshjälpen bör enligt RSV:s uppfattning skapas på så sätt att med- givandet från den enskilde omfattar samtycke till att avgiften tas ut via skattesystemet. Det finns samfund som i sina stadgar eller motsvarande har en klart formulerad avgiftsskyldighet för samfundets medlemmar/tillhöriga. Det har ifrågasatts om det inte för dessa samfund skulle räcka att ändra stadgarna så att de innefattar både avgiftsskyldigheten som sådan och att avgiften skall tas ut med hjälp av staten. Innehållet i stadgarna skulle alltså ersätta både medgivande till avgiftsskyldigheten och till att avgiften uppbärs med hjälp av staten. I utredningsdirektiven till RSV står (s.9) att det har ansetts viktigt att de medlemmar som så önskar skall få betala sin avgift på annat sätt än genom skattemyndigheternas försorg. RSV tolkar detta så att varje medlem i ett samfund skall ha möjlighet att göra detta val. Det är enligt RSV:s mening tveksamt om valet enbart skall kunna göras genom val av samfunds- tillhörigheten som sådan. Möjligheten att välja på vilket sätt man vill betala finns i praktiken inte om frågan avgörs av stadgarnas innehåll. Innehåll i information och medgivande På vilket sätt en medlem skall betala avgift är en fråga mellan medlemmen och trossamfundet. Eftersom medlemmarna skall kunna välja på vilket sätt de skall betala avgiften måste de ha någon form av kommunikation med sitt trossamfund. Det är enligt RSV:s uppfattning lämpligt att trossamfunden informerar de enskilda om möjligheten att betala avgift via skattesystemet och vad detta innebär. Informationen bör innehålla en kort beskrivning av vad den statliga uppbördshjälpen innebär för trossamfundet. Den enskilde måste vidare upplysas om att avgiften kommer att tas in i samband med inkomstskatten, hur detta går till och att obetald avgift kommer att lämnas för indrivning på samma sätt som obetald skatt. Den enskilde bör också få information om att han/hon måste lämna ett skriftligt medgivande innan samfundet får rätt att ta ut avgiften via skattesystemet. SOU 1997:46 Statens hjälp åt andra trossamfund än 91 också lämnas om att medgivande gäller avgiftsuppbörd för helt i nkomstår, att den enskilde kan återkalla medgivandet och då har rätt att få ett bevis på detta samt att medgivande respektive återkallande måste lämnas året före inkomståret för att det skall kunna påverka avgiftsskyldigheten för detta inkomstår. De som samtycker till att betala avgift via skattesystemet lämnar ett skriftligt medgivande till samfundet. Medgivandet bör som nämnts omfatta avgiftsskyldigheten som sådan och samtycke till att SKM hjälper till att uppbära avgiften i samband med skatteuppbörden. Den enskilde får på detta sätt också möjlighet att själv avgöra om skatteförvaltningen ska få registrera uppgift om personens samfundstillhörighet, se närmare i avsnitt 10 nedan. Medgivandet måste lämnas före det inkomstår då avgiften skall börja tas ut. Det skall hämtas in innan samfundet första gången lämnar uppgifter till RSV. Det bör förvaras hos samfundet. Vid en eventuell tvist kommer medgivandet att ligga till grund för bedömning av om samfundet hade rätt till hjälp av staten att uppbära avgiften beträffande en viss person. Se avsnitt 10 om behandlingen av eventuella klagomål på avgift. Under rubriken uppbörd i utredningsdirektiven står att RSV skall överväga frågan om behov av medgivande och frågans kostnadsaspekter. Som redan har framgått är det RSV:s uppfattning att medgivande skall hämtas in och att det är samfundet som skall hämta in detta medgivande från den enskilde. Medgivandet kan gälla "tills vidare". Vid utträde/när avgiftsskyldigheten upphör skall samfundet bekräfta detta skriftligt till den enskilde. De samfund som väljer att ansöka om uppbördshjälp får alltså kostnader för att initialt hämta in medgivanden från alla medlemmar/tillhöriga, för att hämta in medgivande från tillkommande medlemmar och för att skriftligt bekräfta att avgiftsskyldighet upphör. Av detta är det bara kostnaderna för att initialt hämta in medgivanden som kan anses vara av någon betydelse. Det har från vissa samfund ifrågasatts om inte medgivanden skulle kunna hämtas in genom att de enskilda "sätter kryss" i sina själv- deklarationer.