sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Dels är kvinnors kapacitet inom den produktiva sektorn en resurs som inte tas tillvara i samhället, dels är det en fråga om rättvisa och jämlikhet, vilka som får del av utbildning och hur arbetet i de båda sektorerna fördelas. HAMMARSTR ÖM, (1996) Varför inte högskola? En longitudinell studie av olika faktorers betydelse för studiebegåvade ungdomars utbildningskarriär. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 107. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer, Rekrytering och studieavbrott Varför är det många ungdomar som väljer att inte studera vidare på högskola? Finns det fortfarande en begåvningsreserv i ? Denna longitudinella studie bygger på datamaterial från (utvärdering genom uppföljning). Från det riksrepresentativa urvalet av individer födda har man valt ut den tredjedel som vid tester bedömdes ha de bästa studieförutsättningarna. Av dessa svarade drygt 2 000 på en enkät , och dessa 2 000 utgör undersökningsgruppen. valde teoretiska studier i årskurs 7 (särskild kurs i både matematik, engelska och ytterligare ett språk). valde en teoretisk tre- eller fyraårig linje på gymnasiet, och hade påbörjat högskole- studier . Till största delen är det de individer vilka valt en teoretisk inriktning i ett steg som också går vidare med teoretiskt inriktade studier, men en liten andel av de som valt en mindre teoretisk inriktning kommer tillbaka. Val av gymnasielinje, avgångs-/slutbetyg från gymnasiet samt social bakgrund är de faktorer som har störst förklaringsvärde när det gäller vem som påbörjar högskolestudier. Betyget är viktigare för dem som kommer från en högre socialgrupp och för dem som gått en längre gym- nasieutbildning – bra betyg motiverar inte lägre socialgrupper till högskolestudier i samma utsträckning och kompenserar inte heller för en kortare gymnasieutbildning. Ett viktigt motiv för att inte börja på högskolan är att man fått ett bra arbete redan efter gymnasiet. An- tagningskraven är också ett hinder, om man måste komplettera sina betyg för att komma in. Många ser även ekonomiska hinder: Kvinnor är 76 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter mer tveksamma att ta lån, medan män vill tjäna pengar och ha en högre inkomst än vad studiemedlen ger. Det är viktigt att tänka på att detta handlar om ungdomar som gick ut gymnasieskolan 1985–86. Man bör därför akta sig att i alltför hög grad generalisera till dagens situation, när arbetsmarknaden ser annorlunda ut än . BRON-WOJCIECHOWSKA , (1989) Workers and Post-Secondary Education; A Cross-Polity Perspective. , , studies in education, 31. Kategorisering: Universitetsutbildning, arbetarklass, icke-traditionella studentgrupper Frågan om arbetares tillgång till universitetsutbildning har undersökts i fyra länder: , , och . Följande problemområden har studerats: Universitetens antagningspolicy i de nämnda länderna, fackföreningarnas utbildningspolicy och initiativ för att få arbetare att studera, utrymmet för icke-traditionella studier inom kulturen för den högre utbildningen, och deltidsstudenternas situation. Följande antaganden har formulerats: Det finns en del grundläggande skillnader mellan de Västeuropeiska och Östeuropeiska länderna vad gäller utbildningspolicy. Graden av ett lands ekonomiska utveckling är positivt relaterad till graden av demokrati inom utbildningssystemet och till möjligheten för icke-traditionella studenter att få tillgång till universitetsutbildningarna. Fallstudier och tvärpolitiska analyser har genomförts på mellan- och makronivå. Den jämförande analysen på mellannivå visar att arbetare, generellt, har begränsad tillgång till högre utbildning. Detta är en följd av ojämlikhet i utbildningsmöjligheterna. Teorierna som förklarar detta fenomen är enligt författaren bättre utvecklade i länderna i väst. Bron konstaterar dock att i båda de sociopolitiska systemen är det två teorityper som dominerar, nämligen de meritokratiska och reproduk- tionsteorierna. Dessa två teorisystem kan enligt författaren anses vara universella, eftersom de förklarar ojämlikheter inom båda de poli- tiska systemen: det auktoritetsstyrda och det pluralistiska. Inte på någon av de båda nivåerna har hypotesen bekräftats. Det finns ingen klar skillnad mellan de auktoritetsstyrda och de pluralistiska SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 77 Den generella slutsatsen blir: Det är inte det socio-politiska systemet som har en avgörande roll för förklaringen av graden av öppenhet i utbildningssystemen. Den politiska kulturen och dess traditioner, fenomenet multiculturalism kontra den dominerande kulturen, spelar en lika stor roll i att bidra till de högre utbildnings- systemens öppenhet. Vuxnas kunskapsnivå – läsförmåga i och andra länder (1996) Grunden för fortsatt lärande, en internationell jämförande studie av vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skriven information. : nr 115. Detta är den svenska redovisningen av International Adult Literacy Survey. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer, läsförmåga Rapporten redovisar en jämförelse av läsförmåga (literacy) i sju länder – , , , , , och . 3 000 svenskar deltog i studien. Med läsförmåga avses här något mer än läskunnighet. Läsförmågan har mätts i tre aspekter: att läsa löpande text, att läsa dokument som diagram och blanketter samt att göra beräkningar utifrån information i texter och dokument. Deltagarna placerades utifrån jämförbara tester in på fem olika nivåer inom respektive aspekt. Resultaten visar att har den högsta läsförmågan bland de jämförda länderna. Trots det klarar så många som var fjärde svensk bara de enklaste uppgifterna och når därmed inte upp till kraven i grundsko- lans kursplan. Å andra sidan når nästan en tredjedel de högsta nivåerna, där uppgifternas svårighet motsvarar kraven i högskoleprovet. För övrigt kan sägas att yngre läser bättre än äldre, åldersgruppen 26–har den högsta läsförmågan. Högutbildade läser också bättre än lågutbildade, men här finns en tydlig avvikelse då speciellt lågut- bildade i läser bättre än personer med motsvarande utbildnings- nivå i andra länder. Utbildningsnivån är alltså inget bra mått på läsförmågan. Självbedömningar ger inte heller något bra mått, då det visar sig att de flesta tycker att de har en tillräcklig läsförmåga oavsett testresultat. Det finns ingen enstaka faktor som kan förklara skillnaderna 78 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter mellan länderna, men ett viktigt samband finns mellan läsförmåga och befolkningens läsvanor i arbete och på fritid. I ett läsande samhälle är läsförmågan högre. Resultaten visar dessutom att det krävs fortsatt ut- bildning och/eller livserfarenheter för att nå högre nivåer, medan den svenska skolan är bra på att ge den grundläggande läsförmågan. Drygt hälften av alla svenskar hade deltagit i utbildning . Det högsta deltagandet finns bland de med hög läsförmåga, och detta gäller speciellt utbildning finansierad av arbetsgivaren. Däremot är skillnaden mindre för annan utbildning, vilket kan relateras till de stora satsningarna på utbildning för arbetslösa och högt deltagande i folkbildningsverksamhet. , (1988) Vuxnas kunskapssökande – en studie av självstyrt lärande. Högskolan för lärarutbildning i , In- stitutionen för pedagogik, Studies in Education and Psychology 24. Kategorisering: Livslångt lärande, självstyrt lärande Författaren presenterar en studie av självstyrt lärande i , gjord på ett riksrepresentativt urval av vuxna . En fråga som ställs är vilken roll detta lärande spelar vid sidan av deltagande i andra slag av vuxenutbildning när det gäller jämlikheten på utbildningsom- rådet. En fråga som också diskuteras är vilka resurser det självstyrda lärandet kan ge. Denna studie presenteras tillsammans med en andra studie med samma frågeställningar, i vilken 40 personer ingick Syftet med denna undersökning var att ge en bild av förekomsten av självstyrt lärande. Det visade sig att av de tillfrågade hade erfarenheter av självstyrt lärande. Författaren menar utifrån sin empiri att självstyrt lärande förefaller vara en form av inlärning som framför allt yngre och välutbildade ägnar sig åt. Detta innebär också att självstyrt lärande bidrar till reproduk- tionen av ojämlikhet. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 79 Bildning i det moderna samhället , (1996) Bildning . Om bildningens möjligheter och villkor i det moderna samhället. Kategorisering: Bildning, idéhistoria strävar efter att utveckla och förnya bildningsbegreppet genom att sätta in det i sitt historiska och nutida sammanhang. Han relaterar tanken om bildning dels till relevant filosofiskt tänkande ur äldre och nyare idéhistoria, dels till dess roll i dagens samhälle och dagens pedagogik. Bildningen som begrepp befinner sig här i spänningen mellan innebörden att avbilda eller utbilda mot ett bestämt mål, och den vidare innebörden att skapa något på förhand okänt. uppfattar bildningen som en resa, där man börjar i det kända och nära och sedan färdas ut och lär känna det tidigare okända. Bildning står då för något mer än enbart kunskaper – det kan sägas vara kunskap och förståelse som är integrerad i personligheten. Betydelsen av vuxenutbildning och vuxenstudier TUIJNMAN , (1989) Recurrent education, earnings, and well-being. A fifty-year longitudinal study of a cohort of Swedish men. Acta Universitatis Stockholmiensis, Studies in Educational Psychology 24. (Av- handling) Denna kvantitativa longitudinella studie bygger på data om 671 män . Undersökningen visar på samband mellan ungdomsutbildning och senare deltagande i vuxenutbildning. Tidigt deltagande i vuxenutbildning har dessutom samband med deltagande senare i livet. Allmänt uttryckt är effekterna av tidigare utbildning på senare deltagande kumulativa. 80 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Vuxenutbildningdeltagandets effekter på yrkesstatusen ökar med åldern, medan ungdomsutbildningens betydelse för yrkesstatusen minskar . Däremot ökar ungdomsutbildningens effekt på inkomsten ända fram för att sedan minska, medan den indirekta effekten av vuxenutbildning (genom effekten på yrkessta- tusen) på inkomsten fortsätter öka. Vuxenutbildningens betydelse för arbetstillfredsställelsen beror dels på vilken den nuvarande sysselsättningen är, dels vilka karriärmöjlig- heter studierna ger. Deltagare i vuxenutbildning ser dock i allmänhet sina liv som mer meningsfulla och intressanta än vad icke-deltagare gör, vilket talar för att vuxenutbildning inte enbart handlar om att ge kunskaper och färdigheter relaterade till yrkeskarriären. Tuijnman menar att vuxenutbildningens betydelse har underskattats i studier där man har använt kortsiktiga mått och inte följt upp deltagarna . , (1992) Livsvillkor, livsformer, utbildning. En kommunstudie i pedagogiskt perspektiv. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 42. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer, rekrytering, lokalsamhälle Ekmans studie av en liten glesbygdskommun visar på ett starkt samband mellan den lokala kulturella identiteten och utbildningsutbud samt studiemönster och studieval hos invånarna. I detta sammanhang är individernas faktiska kunskaper väsentliga snarare än den formella utbildningen. Icke formell och informell utbildning är också viktig för kunskapen och utvecklingen av lokalsamhället. frågar sig om man kan mäta jämlikhet i utbildning endast utifrån formell utbildnings- nivå. Den efterobligatoriska formella utbildningen är av begränsad omfattning, och den utbildning som finns är främst praktiskt inriktad. Däremot har av befolkningen deltagit i deltids- kurser. Den folkhögskola som finns saknar i stor utsträckning samband med lokalsamhället. Här finns en historia där ett centralt beslut förändrade skolans roll, från att ha varit en hushålls- och lantmannaskola med en inriktning som stämde överens med den lokala kulturen till en folk- högskola med annan inriktning som främst lockar deltagare från andra orter. Detta visar på betydelsen av lokal förankring vid förändringar och SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 81 insatser av sådant slag. Innehållet i studiecirklarna på orten är i stor utsträckning inriktat på natur, där den lokala kulturen med jakt etc. har stor betydelse. ifrågasätter sanningen att god utbildning är avgörande för livsinnehållet, kanske är det snarare livsformen som avgör utbildningens och kunskapens roll? Hon lyfter också fram polarisering mellan en utbildningsteknologisk respektive en pluralistisk-interaktiv syn på utformningen av återkommande utbildning, relationen mellan centralisering och decentralisering. 1 Den lokala förankringen betonas även allmänt som väsentlig, liksom betydelsen av samordning mellan olika utbildningsanordnare. , (1989) Studiestöd för vuxna. Utveckling, utnyttjande, utfall. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 72. Kategorisering: Rekrytering, studieavbrott, studiemotiv, studiers betydelse Studien har ett studiefinansiellt perspektiv och bygger på enkätsvar från dels studiestödssökande (1978/79), dels komvuxnybörjare (). Resultaten visar att en femtedel av nybörjarna hade studiestöd, och dessa studerade oftast på heltid. Ungefär en fjärdedel av nybörjarna studerade på heltid, och av dessa var det som hade studiestöd. Bland deltidsstuderande finansierades studierna oftast med eget arbete. Ytterligare en fjärdedel, vilka till stor del var heltid- arbetande, uppgav att de hade velat studera på heltid om de ekonomiska förutsättningarna funnits. De som tog studiestöd (och skuldsatte sig) hade i större utsträckning studiemotiv relaterade till arbete och/eller fortsatta studier, medan de som finansierade studierna med eget arbete hade mer allmänbildande motiv. Ett annat mönster var att icke facklärda 1 , P-E. (1987) Organisation och styrning av ett system för åter- kommande utbildning. I: Rubenson, K. (red.) Återkommande utbildning – idé och strategi i förändring. , Rapport från psykologi 111. 82 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter arbetare samt lägre tjänstemän var överrepresenterade bland studerande med vuxenstudiestöd. Den största andelen heltidsstuderande med mer omfattande studiepla- ner fanns bland kortutbildade. Det visade sig att heltidsstuderande fullföljde studierna i högre grad än deltidsstuderande. De som utnyttjade studiestöd i störst utsträckning avbröt studierna i lägst utsträckning, och de hade dessutom lägst andel avbrott av ekonomiska skäl. Den största andelen avbrott fanns bland deltidsstuderande med mer omfattande studieplaner. Skälen till studieavbrott kunde kategoriseras som ekono- miska, sociala eller studieanknutna. Dessutom fanns avbrottsskäl av mindre betydelse, att man fått arbete eller bytt till andra studier. Bland män var avbrottsskälen oftare ekonomiska och bland kvinnor oftare sociala. Det finns två mönster när det gäller hur studerande upplever studiernas betydelse. Det första är en allmänt studiebefrämjande betydelse, som också ökar möjligheten att delta i samhällslivet. Denna upplevelse betonas mer av kvinnor, äldre, kortutbildade och tidigare hemarbetande. Det andra är en upplevelse av ökad yrkesstatus, vilket betonas mer av de som hade anställning före studierna. , (1990) Återkommande utbildning och gruppsam- mansättning. Studier kring samordning som problem vid utbildnings- samverkan. , Rapport från psykologi 150. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer, institution och organisation, samordning sammanfattar i denna rapport flera studier kring heterogenitets- problematiken vid samordning av efterobligatorisk utbildning. Problemet berörs ur två synvinklar – dels olikheter mellan deltagare, dels olikheter mellan utbildningsanordnare. Skillnader mellan deltagarna, gruppheterogenitet, verkar inte vara något större hinder för samordning ur pedagogisk synvinkel. Åldersskill- nader har betydelse när det gäller intressen, studieskäl, samhällssyn etc., men de största skillnaderna i dessa avseenden behöver inte finnas mellan de åldersgrupper som finns i gymnasieskolan respektive vuxenut- SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 83 Heterogeniteten när det gäller fysiologiska, intellektuella och personlighetsmässiga förutsättningar ökar däremot knappast med en större åldersskillnad. En jämförelse mellan studerande hos olika anordnare visar dessutom på stora likheter när det gäller attityder till studierna. Samordningsproblemen ligger här snarare på det praktiskt- organisatoriska planet. Skillnaderna mellan anordnare är enligt ganska små när det gäller den praktiska tillämpningen, även om det finns skillnader när det gäller ideal och målsättningar. En ökad samordning borde alltså vara möjlig. Frågan är snarare om den är önskvärd. Å ena sidan kan man se de närmanden som sker mellan olika anordnare som en naturlig och oproblematisk process, vilken ligger i linje med den nuvarande starka betoningen av arbetsmarknadens målprioriteringar som en nödvändighet för att säkra vår välfärd (s. 62). Å andra sidan kan det finnas ett värde i att ha en mångkulturell utbildning i betydelsen att olika utbildnings- kulturer existerar parallellt. Denna problematik kan leda till skilda slutsatser beroende på om det gäller samordning inom samma kärnom- råde (mellan gymnasieskola och vuxenutbildning) eller mellan olika kärnområden (mellan folkbildning och formell vuxenut- bildning respektive mellan formell vuxenutbildning och personalutbild- ning). 84 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 85 (1980) Postal two-way communication in correspondence education. Kategorisering: Distansundervisning, korrespondens, vuxenutbildning Syftet med studien är att sprida ljus över den skriftliga tvåvägskommu- nikationen mellan student och handledare i korrespondensutbildning. De tre huvudproblemen berör: 1) förekomsten av skriftlig kontakt med studerande och handledare för bedömning, 2) möjligheterna att ersätta en stor del av bedömningskontakten med övningar som den studerande själv kontrollerar, 3) möjligheten att datorisera rutindelarna av handledararbetet i korrespondensutbildningar. Ansatsen var experimentell. 1805 studerande placerades slumpvis ut i experimentgrupper med: 1) varierande mängd kontakter med hand- ledaren för bedömning, 2) varierande antal bedömningsfrågor (utelämna- de frågor ersattes av frågor deltagaren själv kunde bedöma), och 3) traditionell kontra datorstödd handledning. Författaren fann att mellan hälften och tre fjärdedelar av bedöm- ningskontakterna kunde ersättas av att deltagaren kontrollerade sina uppgifter själv utan några påvisbara effekter avseende studieuthållighet, attityder, slutliga studieresultat eller studietid. Den datorstödda hand- ledningen upplevdes positivare än den traditionella. I en av två experimentkurser genomförde deltagarna hela kursen i större omfattning och de gjorde det dessutom . 86 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 87 , som institution; , i myndigheternas ställe. , SOU 1996:127. Detta är en av delrapporterna från SUFO 96. Kategorisering: Folkbildning, studieförbund, folkhögskola, folkrörelse, privat och offentligt studie Folkbildning som institution inriktas på studieförbunden som organisationer. Det är studieförbunden som aktörer som står i centrum. Studiens huvudsyfte är att identifiera och tolka studieförbundens roll som förmedlare mellan skilda mål och syften hos berörda parter. En första del i detta är att beskriva och förstå för- hållandet mellan studieförbundens egen självuppfattning och de förväntningar eller krav på verksamheten som regering och riksdag gett uttryck för. Ett andra delsyfte är att studera rollfördelningen inom organisationerna. Studien har genomförts som en analys och tolkning av skriftligt material samt intervjuer med företrädare för studieförbunden, centralt och lokalt. Utgångspunkten är ett historiskt perspektiv på studieförbun- den som organisationer. Det empiriska materialet består av text och/eller intervjuer. I viss mån ingår också statistiska uppgifter om verksamheten. Författaren menar att de elva studieförbund som är verksamma kan ses som en grupp eller ett fält av organisationer. De har många gemensamma drag och styrs i väsentliga avseenden av likartade normer och värderingar. Ett villkor som alla delar är att de delar behovet av legitimitet gentemot staten. Ett centralt inslag i detta är uppfattningen om folkbildningens värde för demokratin. Vidare berör författaren studieförbundens relationer utanför det gemensamma fältet, studieför- bunden som resurs och den målstyrda folkbildningen och dess villkor. studie i myndigheternas ställe har som syfte att: 1) Ge en bild av hur har hanterat de förvaltningsuppgifter som staten överlämnat samt, med utgångspunkt 88 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter i denna bild och de betingelser som gäller för rådets arbete, 2) Analyse- ra om FBR kan sägas ha arbetat för att påverka studieförbund och folkhögskolor i riktning mot de mål som staten angivit för sitt bidrag till verksamheten. Empirin består främst av internt material från FBR i form av styrelseprotokoll, verksamhetsberättelser, anslagsframställningar samt riktlinjer av olika slag. Som komplettering har dessutom ett tiotal intervjuer genomförts. Författaren menar att den huvudsakliga slutsats som kan dras av studien är att FBR i arbetet med att fördela statsbidrag samt följa upp och utvärdera studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet vägletts av statens mål för bidragsgivning. Rådet har vidtagit en rad olika åtgärder för att leva upp till de krav som formellt ställts. Man har alltså sökt styra den samlade folkbildningen i en viss given riktning. Författaren påpekar att den styrningen i så fall inte haft avsedd verkan. Endast en liten del av den generella statsbidragsfördelningen har explicit knutits till statens mål, medan merparten är knuten till volym och dessutom är beroende av verksamhetens inriktning. När rådet använt eller hotat använda statsbidraget som styrmedel har det varit fråga om punktvisa åtgärder gentemot enskilda organisationer vars verksamhet uppfattats som tveksam. Det finns inga uppenbara påföljder eller belöningar kopplade till de kvalitetskrav som ställts för erhållande av statsbidrag. Rådet har också enligt författaren i huvudsak stimulerat utvärderingsarbete på den lokala nivån. Rådets agerande i samman- hanget beskrivs som tandlöst men förklaras av rådets ringa ålder, målstyrningssituationen och rådets dubbla roll (att vara i myndighetens ställe och företrädare och intresseorganisation för den samlade folkbildningen). , (1996) Kan en filthatt stärka demokratin? Om mål och ideal i folkbildningen. Rapporten är finansierad av (). Kategorisering: Folkbildning, målstyrning, demokrati fråga om folkbildningen bidrar till utveckling av demokratin tar sin utgångspunkt i de funktioner i folkbildningens demokratimål som formuleras av statsmakterna och i relation till hur dessa mål kan definieras och instrumentaliseras. Undersökningen är kvalitativ och SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 89 bygger på kursdeltagarnas och elevernas uppfattningar av verksamheten speglad mot den bild som arrangörerna av verksamheten ger. Undersök- ningen är utförd i anslutning till sex folkhögskolor och fyra studieför- bund. De tio organisationsmål och ideal som uppmärksammats har systematiserats i ett antal typer, varav författaren valt fyra: grundsyn, innehåll, pedagogik och effekter. Författaren finner att i nästan alla av de tio undersökta organisa- tionerna anger flertalet av deltagarna att skolans eller förbundets grundsyn satt sin prägel på studiearbetet. Även vad gäller innehållet går det att konstatera att vad man säger sig vilja göra och vad man gör inte skiljer sig åt i nämnvärd utsträckning.