sou · GLB351d2 · 1998-01-01 00:00:00 — –Rekrytering/utbildning: Det krävs stor varsamhet vid rekry- tering till tjänster på alla nivåer för att omvårdnad oc h bemö tande skall utvecklas med god kvalitet. Störr e uppmärksamhet måste ägnas behovet av fortbildning, både för att förnya/öka kunskaper och för att hålla personalen s engagemang levande. Medicinska och psykosociala omvård- nadsaspekter måste integreras både i utbildning och i yrkesutövning. Större hänsyn måste tas i utbildningen till att Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet äldre personer när de kommer till sjukhus/sjukhem har stora och komplexa behov av vård- och omsorgsinsatser. –Arbetsledarskap/arbetsorganisation: I ett väl utfört arbetsledarskap måste ligga att bevaka oc h förhindra risker för utbrändhet hos medarbetarna, dvs. fysis k och psykisk trötthet som bl.a. leder till likgiltighet infö r arbetsuppgifternas innehåll. Handledning, arbetsplatsbyten samt kvalificerad utvärdering av den egna organisationen och de delegeringsformer som används kan vara medel att förebygga utbrändhet. Ökande stress och jäkt som vissa noterade i olika vård- och omsorgssituationer tolkades på flera sätt. Deltagarna menade att personalminskningar har del i att dessa företeelse r uppstår men också hotet och/eller diskussionerna om för - väntade men ej förverkligade inskränkningar inverkar. Det framfördes också att personalens utbildningsnivå inte räcke r till i flera komplicerade situationer och att detta skapar otrygghet och stress inför risken att göra fel. Ett svag t utvecklat arbetsledarskap (och motsvarande svagheter be- träffande arbetsorganisation) kan ge samma resultat i jäkt, dålig överblick och bristande uppföljning av insatser. Deltagarna representerade den samlade handikapprörelsen med hänsyn till olika fysiska och psykiska funktionshinder. De frågor som framträdde i diskussionen var dels gemensamma, dels med inriktning på följder av vissa funktionshinder. Bland handikapprörelsens gemensamma frågor kan nämna s följande. Om självbestämmande och inflytande –inflytande för enskilda och deras närstående måste bli e n huvudfråga inom vård och omsorg om äldre; makt- och be- roendeförhållanden måste analyseras; en kultur som innebär Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet att enskilda inte vågar ha synpunkter på insatser, av rädsl a för att stöta sig med personalen, måste bort. –bostads- och stödbehov måste bedömas både utifrå n åldran- de och funktionshinder; enskildas egna kunskaper om sin tillvaro och sina behov måste tas tillvara –vikten av att man i särskilda boendeformer får behålla per- sonliga vanor måste betonas. Om tillgänglighet i vid bemärkelse –uppsökande verksamhet måste utvecklas –samhällsinformation – t.ex. om förändringar i kommunens äldreomsorg – måste förbättras och bli tillgänglig fö r invånare med olika funktionshinder –allmän tillgänglighet till olika miljöer måste förbättras i samhället, det är en bemötandefråga för många äldre (bl.a . personer med rörelsehinder). –professionell behovsbedömning måste bygga på kunska p också om behov vid olika funktionshinder –kunskapsuttunning hos personal av olika kategorier vid långt driven decentralisering är en påtaglig risk – det ä r viktigt att hitta balanspunkter i denna process –personalutbildning och handledning måste kraftfullt verka för en individualiserad syn på äldre med funktionshinder. –berörda samhällsorgan och deras företrädare måste förbätt ra och förtydliga sin samverkan, enskilda skall inte utsätta s för ytterligare påfrestningar genom att hänvisas fram oc h tillbaka mellan olika revir –samverkan med handikapporganisationer måste utvecklas till större ömsesidighet (det påpekades att skyldigheter fö r kommunen finns i detta hänseende i socialtjänstlagen, hälso - Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet och sjukvårdslagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade). Erfarenheter av olika funktionshinder Det fö religger en allvarlig kunskapsbrist (möjligen också e n fråga om attityder) när det gäller äldre döva och deras rätt til l sitt förstaspråk, teckenspråket. För att kunna få rätt stöd och få en tillvaro med innehåll måste det finnas tillgång till tecken - språklig gemenskap i exempelvis gruppbostäder och dagvård; teckenspråkskunskaper måste också finnas hos vårdpersonal . Fungerande tolktjänst och kunskaper om dövas villkor är vidar e ett villkor för en professionell behovsbedömning. Företrädare för döva menade även att döva äldre, oavsett kommungränser skall kunna söka sig till bostäder som erbjuder teckenspråks - kunnig personal och umgänge med andra på teckenspråk. Detta är en valfrihetsfråga enligt dövas organ isationsföreträdare. Be- mötand et av människor som kommunicerar genom tolk eller har svåra tal- och språkstörningar kräver särskild kunskap och tid. Döva, hörselskadade och andra äldre med kommuni - kationshinder måste få detta behov tillgodosett vid kontakte r med olika myndigheter och verksamheter. Företrädare för synskadade uppmärksammade det starka krav på kontinuitet som måste stäl las vid hjälp, stöd och service till äldre med synskador. Det är en trygghetsfråga som bl.a. handlar om rätten att kunna hitta i sin egen bostad. Det är viktigt att bevara funktioner som den enskilde kan klara själv – det behövs därf ör inflytande från enskilda och ett okonventionellt sätt att tänka bort stelbenta regler för vad hemtjänst får elle r inte får innehålla. Kontinuitetskrav handlar också om integritet: om den enskilde behöver hjälp att läsa sin post, är det kränk an- de om hjälpen måste utföras av många och det inte känns säkert att tystnadsplikten respekteras. Förbättrad rehabilitering oc h lättare tillgång till hjälpmedel liksom samverkan mella n exempelvis syncentraler – heminstruktörer framfördes so m ytterligare en bemötandefråga. Företrädare för personer med rörelsehinder påpekade vikte n av självbestämmande och helhetssyn t.ex. vid erbjudande o m Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet bostadsalternativ för äldre. Personaldimensioner ing inom stöd, service, vård och omsorg måste utgå från de faktiska beho v som finns när någon har rörelsehinder och andra funktionshin- der. Vidare måste individualiserad, planerad rehabilitering ställas till förfogande också om man är . Över huvud- taget upp-märksammades att olika insatser ändrar karaktär vid en 65-årsgräns – exempelvis rätten till personlig assistans – även om den enskildes behov av stödet inte ändrats (elle r ibland snarare ökat). Det är viktigt att inte skapa isolerin g genom att minska på insatser som innebär att personer ka n hålla kvar ett eget socialt nätverk och egna intressen. Färdtjäns t (även över kommungränser) och ledsa garservice liksom lämp- liga personliga hjälpmedel är viktiga stöd i detta hänseende . Som för andra är kontinuitet en väsentlig kvalitet i vård oc h omsorg. måste man eftersträva flexibilitet i insatser- na efter enskildas intressen och önskemål, exempelvis att f å hjälp att lägga sig på olika tider så att man även som äldre kan delta i ett umgängesliv. En viktig valfrihetsfråga är möjlighete n att enligt eget val få hjälp av manlig eller kvinnlig personal för att sköta personlig hygien. Avlösning av anhöriga måst e utvecklas mera och kunna erbjudas flexibelt. Från bl.a. företrädare för personer med utvecklingsstörnin g påpekades att vissa personer till följd av funktionshinder alltid måste ha hjälp till stöd för självbestämmande och inflytande . Detta behov måste bevakas och bli väl tillgodosett av t.ex . kunniga gode män, som kan samverka väl med den enskild e och hans/hennes personal. Vidare framfördes att utbildning av personal och forsknings- och utvecklingsarbete måste få en framträdande plats för at t skapa ett gott bemötande av äldre som i tidig ålder fått omfat- tande funktionshinder, bl.a. personer med utvecklingsstörning. Kunskap om deras behov under åldrandeprocessen är fög a utvecklad ännu, det gäller såvä l bostads- som stödformer. Frå- gan om stöd i den egna bostaden behöver analyseras ytterlig are för att undvika flyttningar som inte initieras av den enskilde eller hans företrädare. Hemtjänst i en vägledande roll (så at t enskilda får utföra uppgif ter som de vill klara av själva) måste utvecklas. Vissa äldre personer med funktionshinder upplever Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet det som en kränkning när de blir fråntagna uppgifter som d e kan bemästra med visst stöd. Sammanfattningsvis uppmärksammade flera att kunskap om funktionshinder är dåligt företrädd i äldreomsorg trots att s å många äldre gradvis får funktionsnedsättningar. Deltagare på- pekade att det inte räcker att bara låta personal delta i utbild - ningar – man måste också vara beredd att ta hand om och an - vända ny kunskap i ett arbetslag. Det måste också bli ett samband mellan teoretisk utbildnin g och praktik liksom ett förbättrat innehåll i arbetsplatsförlag d utbildning. Handledare måste utbildas vidare. Bland ämne n som nämndes var hjälpmedel, konsekvenser av olika funktions- hinder och bemötande av personer i livets slutskede. Omvårdnadsaspekter betonades från flera håll som viktig a bemötandefrågor, t.ex. att få hjälp med rätt kost och god före- byggande tandvård. I övrigt förmedlades att omsorgen och vården om äldre me d funktionshinder i större utsträckning borde använda sig av or- ganisationernas kunskaper bl.a. vid planering av insatser, prioriteringar och personalutbildning. Deltagarna framförd e vidare att organisationerna har en viktig förebyggande uppgift genom att stötta sina medlemmar i att inte ålägga sig e n undergiven äldreroll. Det innebär t.ex. att ge stöd till enskilda och deras anhöriga så att de kan delta aktivt i vårdplanering oc h ha ett verkligt inflytande över insatser. 4.3.6Företrädare för hälso- och sjukvårdsberedning Inledningsvis diskuterades vikten av att ta den varningssignal på allvar som innebär att frustrationer över nedskärningar (elle r diskussioner om sådana) kan riskera att gå ut över personalens bemötande av patienter. Patienten får inte bli belastningen i sjukvården. Attityder till äldre inom vården speglar inte bar a den egna organisationens kvaliteter utan också samhällets in - ställning till äldre. Behovet av att i t.ex. massmedia ta upp goda Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet exempel betonades liksom värdet av att betrakta dagens insatser också mot en historisk bakgrund. Deltagarna kunde konstatera att frågor om förhållningssätt oc h bemötande aktualiseras alltmer liksom behovet av "etisk hand- ledning" i hälso- och sjukvården. Från olika yrkeskategorie r finns ett engagerat intresse att ta tillvara. Utbildning i frågor om förhållningssätt och bemötande ä r väsentlig liksom fortbildning för att hålla de n etiska diskussio- nen levande. Ett kvalificerat arbetsledarskap innebär att stimu- lera till fördjupad förståelse för verksamhetens mål. Dett a måste göras till en tydligare uppgift. Personalen måste få stöd i att tillämpa sina utbildningser - farenheter individuellt och flexibelt – det är kompetens. Per- sonalen måste också uppmärksammas på de beroendeförhål - landen som lätt uppstår mellan den som ger vård och hjälp och den äldre patienten. Professionell omvårdnad och omtanke ä r begrepp som måste konkretiseras i vardagsarbetet och få utrym - me tillsammans med insatser för diagnostik och behandling. Vikten av att ta sig och lyssna på synpunkter från äldr e betonades som del i ett respektfullt bemötande. Förmåga til l inlevelse kan och skall stimuleras. Det måste finnas förståelse för att dagens gamla har haft andra levnadsvillkor än näst a generation äldre. Samverkan mellan huvudmännens insatser måste stärkas lik- som integration mellan medicinsk och social omvårdnad, särskilt vid den individuella planeringen av åtgärder för "m edi- cinskt färdigbehandlade". Deltagare framförde vidare att det är behov av en förstär kt geriatrisk kompetens inom akutsjukvård både av det skälet att äldre behöver vid diagnos och behandling och på grund av att deras sjukdomar kan uppvisa annan symtombild än yngre patienters. Vården måste ta ansvar för hel-hetsbedömningar som innebär att såväl övervård so m undervård kan undvikas. Gamla människor måste få känna sig värda en kvalificerad vård som ges med individuell omtanke. Självbestämmande och inflytande är viktiga inslag i god vård - kvalitet och behöver stärka s. Dagens äldre är ovana vid att be- gära insatser och ha synpunkter på vårdinnehåll. Det bör var a ett professionellt ansvar att öka möjligheterna till inflytande. Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet Vid denna hearing upptog frågor om rättssäkerhet (och brister i rättssäkerhet) för äldre i vård och omsorg stort utrymme. Man ansåg att sådana frågor är en väsentlig del i ett vidare bemöt - andebegrepp. Bland de rättssäkerhetsfrågor som togs upp kunde man ur - skilja ett antal som kan sammanfattas i "brister som följd a v institutionalisering": tvång genom inlåsning eller bindning ( i stol, säng, toalett), kollektiv hantering enligt institutionella rutiner, brister i information (t.ex. vid flyttningar inom eller mellan boendeenheter), brister i sekretess och dokumentation, fö rsummelser beträffande omvårdnad, dålig uppföljning a v riskhändelser och olycksfall, låg eller ingen trovärdighet i et t bostadsbegrepp som gäller de äldre sjukhemmen med fler - bäddsrum, dålig kunskap hos enskilda, deras anhöriga oc h personal om överklagningsmöjligheter, brist på starka före - trädare för många ensamma äldre. Orsakerna till bristerna fann man vid denna hearing vara –kunskaps- och kompetensbrister hos vårdpersonal, tjänste- män och politiker –urholkning av grundläggande synsätt, t.ex. avgifter som tas ut av enskilda ställda mot begreppet skälig levnadsnivå samt bristfälligt förverkliga nde av honnörsbegrepp som "integri- tet, självbestämmande och valfrihet". –resursbrister, i synnerhet nedskärningar beträffande perso - nal. Bland nödvändiga åtgärder nämndes –tydliga politiska mål för äldreomsorgens innehåll samt för- ankring av gemensamt synsätt som förhindrar fragmentise- ring och kollektiv hantering –genomlysning av utbildningsbehov och systematisk utbild- ningsplanering: en nyckelgrupp är biståndshandläggarna lik - som den personal som arbetar närmast de äldre – i båd a fallen finns kunskapsbrister i förhållande till nya krav Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet –stor uppmärksamhet och tydliga krav på kvalificerat arbets- ledarskap –belysning av och åtgärder för att öka rättssäkerheten i insti- tutionella bostadsformer samt plan för att åstadkomma et t trovärdigt bostadsbegrepp –arbetsorganisation som tar fasta på behov av kontinuitet i den enskildes perspektiv (bl.a. ökad användning av och stö d till kontaktpersoner) –för stärkning av status i arbetsuppgifter inom vård och om- sorg av äldre –beskrivning och utveckling av metoder för omvårdnad til l vissa äldre med särskilda behov –belysning av möjligheten att berika torftigt dagsinnehåll i särskilda boendeformer. Inledningsvis fördes en diskussion om utredningens syfte. Det är gott men det finns enligt deltagarna anledning att allvarligt ifrågasätta möjligheten att få resultat av förslag om det int e ställs ekonomiska medel till förfogande. Deltagare menade att det alltid finns ett samband mellan ekonomi och innehållet i bemötande (både på individuell nivå och samhällsnivå) när det gäller s.k. svaga grupper. Solidari - tetsbegrepp och andra honnörsord förändras eft er konjunkturer – som exempel påpekades situationen för dem som har det allra snävaste utrymmet i sin privatekonomi genom låga pensioner, förändrade bostadstillägg, minskade förbehållsbelopp m.m. Även om den ekonomiska situationen starkt påverkar be - mö tandet och synen på äldre menade deltagarna att det finn s skäl att analysera hur tillgängliga medel faktiskt används oc h hur kvaliteter i vård och omsorg bevakas. Man ansåg också att allmänna attityder i samhället kan prägla utvecklingen av in - satser för äldre. var en fråga so m väcktes. Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet Man pekade på att inskränkningar av personal, begränsad e satsningar på utbildning samt ökat tryck på kvarvarande per - sonal ger sämre vårdinsatser och dåligt bemötande som t.ex . kränkningar av enskildas integritet. Deltagarna pekade på erfarenheter av hur olika förhållandena är mellan kommunerna – både kostnads- och kvalitetsförhållan - den. Det är dock inte alltid givet att höga vård- och omsorgs - kostnader ger bättre insatser. Med hänvisning till den tidigare utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso - och sjukvården (SOU 1996:133) framhölls även skillnader i insatser i ett könsperspektiv. I övrigt uppehöll man sig främst vid –frågor om enskildas (och anhörigas) inflytande –personalutbildning (olika yrkeskategorier) Genom hierarkiska organisationsformer, överbelastad personal och brist på kompetenshöjande satsnin gar vidmakthålls ett un- derläge med bristande självbestämmande och inflytande fö r enskilda i vård och omsorg. Till detta kommer enligt deltagarna hot om förändrad besvärsrätt och den kvarstående bristen p å sanktionssystem mot huvudmän som inte fullföljer sina uppgif - ter. En särskilt angelägen fråga var hur inflytandet skall kunna säkras för dem som är utsatta och som in te har (starka) anhöri- ga. Brukarnas och brukarorganisationernas direkta kontakter med vårdens företrädare behöver utvecklas. Deltagarna pekade p å pensionärsorganisationernas väsentliga verksamhet för att rust a sina medlemmar med kunskaper och samhällsinformation och för att driva intressepolitik till gagn för äldre. Man menade att organisationernas inflytande borde säkras ytterligare genom lagstiftning. Kommunala pensionärsråd (KPR) måste få stö d för sin utveckling och tas på allva r som en aktiv part, inte bara som ett forum för informationsgivning. Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet Utbildning (alla yrkeskategorier) måste främjas både beträffan - de generella kunskaper om åldrande och specifika kunskaper (som t.ex. kunskaper om demens). Nya former, t.ex. gemensam utbildning för personal och anhöriga bör prövas både för at t stärka dialogen dem emellan och för att få till stånd en bättre förme dling av forskningsresultat. Det är som del i en vä l genomförd kvalitetssäkring väsent ligt att analysera effekterna av en systematisk utbildningsplanering för att förändra "gam - mal sjukhemskultur" och traditioner i synsätt som t.ex. nedlåtenhet mot äldre och deras anhöriga. Genom satsningar p å utbildning och kvalitetssäkring i vård och omsorg om äldr e ansåg deltagarna att följande områden måste kunna förbättra s –finns betydande brister på många håll. –information till enskilda och deras närstående samt behovs- bedömning –enskildas möjligheter till inflytande –arbetsledning och handledning till personal av olika katego- rier –specialkunskaper om exempelvis medicinsk säkerhet och trygghet, demenssjukdomar, hjälpmedel –uppföljning och förändringsmöjligheter beträffande ar betets organisation –kunskap om lagar och föreskrifter som reglerar vård oc h omsorg. Andra förslag rörde möjligheter att utveckla empati hos per - sonal, att värna om personalens engagemang och att ta emot negativa synpunkter på vården och omsorgen som ett sätt at t utveckla verksamheten. Anhörigas situation speglades, framförallt behov av att de n analyseras i samband med biståndsbedömningar. En individ - ualiserad syn på anhöriga innebär att be akta varje anhörigs ork och möjlighet att ge stöd och omsorg till sin närstående. Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet fall, där detta inte sker, ställs anhöriga inför det någon kallade "tvångsarbete". Det är i sig en risksituation som ytterst kan leda till bristfällig vård och omsorg. Beträffande tillsyn efterfrågades mera aktiva insatser frå n liksom från lokala kontaktpolitiker vid de olika särskilda boendeformerna. Fört roendenämndernas möjligheter att ta tillvara enskildas synpunkter och återföra dem till vården (hos båda huvudmännen) behöver bli mera kraftfulla. 4.3.9Företrädare för regionala tillsynsenheter Deltagarna vid denna hearing konstaterade att de ärenden som når dem och som avser äldre förefaller att bli alltmera kom - plexa. Allt större krav ställs på att tillsynsenheterna har kapa- citet för omfattande och genomlysande utredningar. Det gå r t.ex. inte bara att acceptera uppgifter om att det finns en doku- menterad individuell vårdplanering eller fastlagda rutiner för at t förebygga fallskador. Praktiken, hur planer och rutiner fullföljs, måste skärskådas. Uppfattningen var, att s.k. försummelseären - den (när kunskap finns men inte används i viss situation) är en ökande andel av anmälningar so m rör äldres vård och omsorg. Vad är egentligen brister i bemötandet? Med den beskr ivning som deltagarna lämnade föreligger en sk ala från subtila kränk- ningar, försummelser, hårdhänt behandling till övergrepp och misshandel. Mot bakgrund av dagboksutdrag (dagböcker från anhöriga) diskuterades också behovet av omtanke, att profes- sionellt kunna visa inlevelseförmåga också i mycket vardaglig a situationer som vid måltider, i klädsel och språkbruk och i s töd till den som är glömsk. Denna omtanke och inlevelseförmåga måste också bygga på kunskap. Kunskaps- och kompetensfrågor upptog stor del av diskussio- nen liksom de grundläggande värderingar som styr bl.a. infor- mationsöverföring mellan verksamheter hos olika huvudmän, Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet integrering mellan medicinska och sociala omvårdnadsaspek- ter, biståndsbedömning och vårdplanering samt resursan - vändning. Perspektivet blir verksamhetens, inte den enskildes. En gemensam uppfattning var att det måste finnas ett tydligt uttryckt ansvar för att utveckla yrkeskunnande/kompetens. I en kommun – deltagarna frapperades över de stora olikheter som kan förekomma inom en och samma kommun – måste de t finnas klart formulerade mål för kunskapsutveckling och e n utbildningsstrategi som svarar mot nya krav inom vård och omsorg av äldre. Detta måste ingå i en nödvändig kval itetssäk- ring av medi-cinsk och psykosocial omvårdnad. Förutsättningarna för att ge god vård och omsorg diskuterade s ingående. Besparingskrav kan inverka menligt om de förverkli - gas utan helhetssyn och med begränsad förståelse för att en - skilda är beroende av flera insatser i fungerande sam- verkan. Då uppstår, som en deltagare formulerade det, "klyftor mellan besjälade program och verkligheten". saknas dock på många håll metoder för att olika yrkeskategorier skall kunna samverka och följa upp insatse r utifrån sina olika, väldefinierade kunskapsområden. De t återstår att bearbeta kulturella skillnader mellan olika ver- ksamheter (hälso- och sjukvård och socialtjänst) och få e n gemensam utgångspunkt i att insatser måste individualiseras. Öv ergripande finns enligt deltagarna behov av att skärskåd a hur enskildas situation påverkas av olika karaktär i gälland e lag-stiftning (bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänst- lagen). Vidare väcktes frågan om behov av nya tillsynsformer so m bättre än nu kan svara mot äldreomsorgens utveckling oc h struktur. Hearings - ett viktigt led i kartläggningsarbetet 4.3.10Företrädare för Svenska Kommunförbundets socialberedning Deltagarna slog fast vikten av att äldreomsorgen grundas på gemensamma, väl förankrade värderingar och betydelsen av att ansvariga är tydliga i mål, uppdrag och uppföljningar. Behovet av att utveckla individuella handlingsplaner och dokumentation är stort. Det är viktigt att få till stånd en diskussion om bistånds - bedömningar i ett kommunikationsperspektiv . Det kan inträffa att en bedömning som uppfattas som gemensam egentlige n består av fyra bilder och därmed helt olika förväntningar – den enskildes, den anhöriges, bistånds bedömarens samt bilden hos den som skall genomföra insatsen. Inflytandefrågor måst e uppmärksammas mera (också i relation till anhöriga). Möjlig- heter till inflytande för äldre beror på många faktorer.