sou · GLB377d4 · 1998-01-01 00:00:00 — För kommentar om vilka ändringar som vi har föreslagit samt motiven till ändringarna, se kommentaren till 7 § samt till 35 kap. 6 och 7 §§. (Bestämmelsen har ersatt en möjlighet för regeringen att medge dispens.) Paragrafen innehåller en möjlighet för att medge befrielse från beskattning vid avyttringar av utländska aktier till ett utländskt bolag. Motsvarande bestämmelse finns i 2 § 4 a mom. Den ersatte en rätt för regeringen att medge dispens från kapitalvinst vid överlåtelser av aktier till utländska koncernföretag. Som nämnts under 11 § infördes en sådan dispensbestämmelse . (Ä ndringen i 2 § innebär att Europeiska gemenskaperna lagts till.) Definitionen av näringsbidrag finns i punkt 9 första och tredje styckena av anvisningarna till 22 § KL och infördes som ett för- tydligande av vilka organ bidraget skulle komma från för att räknas som näringsbidrag. Europeiska gemenskaperna lades (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU17, SFS 1996:1399). Vi har lagt till landsting, eftersom det klarlagts att de skall likställas med kommuner vid tillämpning av anvisningspunkten (RÅ 1993 ref. 60). Det kan nämnas att det redan i samband med att de ursprungliga reglerna om statsbidrag infördes i KL angavs i förarbetena att reglerna också kunde tillämpas på bidrag från kommuner (prop. 1973:190 s. 9). I 3 § lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen , m.m. finns en bestämmelse om att reglerna i punkt 9 av anvisningarna till 22 § KL tillämpas i fråga om stöd som lämnas av Stiftelsen till näringsidkare för näringsverksam- heten. Den förstnämnda lagen tillkom som en följd av ett träffat avtal om bildandet av stiftelsen (prop. 1963:101, bet. Den innehöll ursprungligen särskilda regler för be- skattningen av bidrag från stiftelsen och anknytningen till reglerna om näringsbidrag m.m. infördes (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1552). Eftersom stiftelsen i förslaget har tagits in i 7 kap. 16 § som innehåller motsvarigheten till den s.k. kata- logen i 7 § 4 mom. SIL, behövs inte längre någon särreglering utan bidrag från stiftelsen omfattas automatiskt av hänvisningen. (I 5 och 6 §§ har procentsatsen ändrats från .) Beloppsgränsen för juridiska personer kommer från 3 § första stycket PFL. Den bestämmelsen ändrades genom att det högsta belopp som får dras av ändrades från av överskottet (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1613). Uttrycket inkomsten har ersatts med överskottet av näringsverk- samheten eftersom det är så vi uttrycker det positiva slutresultatet i IL. Vidare har uttrycket under beskattningsåret utelämnats eftersom det naturligtvis är beskattningsårets överskott som avses om det inte står något annat. Beloppsgränsen för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag kommer från 3 § andra–fjärde styckena PFL. Bestämmelsen ändrades genom att några poster togs bort. Å r 1996 ändrades det högsta belopp som får dras av från av det för periodiseringsfond justerade resultatet (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1613). Uttrycket det för periodiseringsfond justerade resultatet är nytt i detta sammanhang. Det finns ett justerat resultat i fråga om räntefördelning (se 31 kap.). Eftersom det är samma resultat som justeras i dessa båda system har vi valt att bygga på samma uttryck. Detsamma gäller i bestämmelserna om expansionsfond. Justerings- posterna är emellertid inte identiska i de tre systemen. Vi använder därför uttrycken: det för periodiseringsfond justerade resultatet, det för expansionsfond justerade resultatet och det för räntefördelning justerade resultatet. Inte heller i denna paragraf skriver vi in att vi avser beskatt- ningsårets resultat samt avdrag och intäkter (jfr kommentaren till 5 §). 1996 Ö kning av kapitalunderlaget vid benefika förvärv av närings- fastigheter, m.m., Ds 1996:41, prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1401 Kapitalunderlag för enskilda näringsidkare (Ä ndringen i första stycket tredje strecksatsen, kombinerad med 6 a–6 c §§, innebär att kapitalunderlaget under vissa förutsättningar får ökas vid benefika förvärv av näringsfastigheter, m.m. I första stycket fjärde strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) Också huvuddelen av bestämmelserna i denna paragraf kommer från 7 § ExmL. Kapitalunderlaget är kopplat till det egna kapitalet i verksamheten. Det överensstämmer i stora drag med kapitalunderlaget vid räntefördelning. Av andra stycket framgår att samma bestämmelser gäller i detta kapitel som i kapitlet om räntefördelning för vilka tillgångar och skulder som skall höra till verksamheten och hur tillgångarna skall värderas. Vad som är viktigt att framhålla är dock att kapitalunderlaget beräknas , vilket framgår av denna paragraf jämförd med 31 kap. 8 §. Av andra stycket framgår också att bestämmelserna om över- gångsposten i 31 kap. 14 § skall tillämpas också när det är fråga om expansionsfonder. Det kan påpekas att övergångsposten är densamma i de båda kapitlen om expansionsfonder och räntefördelning. I andra stycket i 31 kap. 14 § står det att övergångsposten får övertas vid vissa förvärv. Ä ven den bestämmelsen gäller i fråga om expansionsfonder. Bestämmelserna i 7 § ExmL justerades (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1886). Bestämmelsen om tillskott ändrades och infördes bestämmelser i 7 a § ExmL om en särskild post vid arv, gåva m.m. (se 6 a – 6c §§). 6 a–6c §§ Bestämmelserna kommer från 7 a § ExmL. De infördes , med bestämmelserna i 14 a § RFL (se 31 kap. 14 a–14 c §§ IL). I 6 a § har vi förtydligat kapitalunderlagen och expansionsfonderna, enligt vår tolkning, skall beräknas. (I första stycket punkten 3 ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) Också denna paragraf kommer från 8 § ExmL. I likhet med bestäm- melserna om räntefördelning bygger kapitalunderlaget på det justerade anskaffningsvärdet för andelar i handelsbolaget korrigerat med vissa poster, jfr 31 kap. 16 §. Bestämmelserna skiljer sig dock genom att de båda underlagen beräknas med hänsyn till förhållandena . Bestämmelserna om tillskott ändrades . I andra stycket har ordet omsättningstillgång bytts mot lagertill- gång. Ä ndringen är kommenterad i avsnitt 2.4.2. I tredje stycket föreskrivs att bestämmelserna om övergångsposten i 31 kap. 17 § gäller också i fråga om expansionsfonden, jfr kommen- taren till 6 §. I vilka fall fonderna får övertas Från enskild näringsidkare till annan enskild näringsidkare (I andra stycket ändras procentsatsen från 100 till 138, 89. I andra styckets andra mening har vi, som ett förtydligande, lagt till att vid beräkningen av värdet får bestämmelserna i 31 kap. 13 § tillämpas.) Bestämmelsen med en möjlighet att överta en expansionsfond i samband med att man övertar en verksamhet genom arv, testamente, gåva eller bodelning kommer från 10 § ExmL. gäller inte denna paragraf när tillgångarna övergår till ett dödsbo. De bestämmelser som gäller för fysiska personer skall i IL tillämpas också för dödsbon, se 4 kap. 1 och 2 §§ och kommentaren till 4 kap. 2 §. Med vår skrivning skall bestämmelsen således tillämpas också för dödsbon. Vi kan inte se något skäl till att den inte skall tillämpas för dem. Som exempel kan nämnas att en make bedriver nä- ringsverksamhet, den ena maken dör och näringsverksamheten tillskiftas dödsboet genom bodelning. Därefter tillskiftas ett barn verksamheten vid arvsskifte. Då bör fonden kunna föras vidare över dödsboet. Bestämmelsen i andra stycket ändrades genom att expansionsfonden får övertas till den del den inte överstiger av värdet av realtillgångarna, i stället för som tidigare . 1996 Ö kning av kapitalunderlaget vid benefika förvärv av närings- fastigheter, m.m., Ds 1996:41, prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1400 Positivt och negativt fördelningsbelopp (I första stycket ändras året före beskattningsåret före taxeringsåret. Vidare ökas procentsatsen i stycket från .) Beräkningen av positivt och negativt fördelningsbelopp regleras i 3 § RFL. Vi har ersatt begreppet fördelningsunderlaget med kapitalunderla- get för räntefördelning. Det finns en motivering till bytet i kommenta- ren till 8 §. Det finns en bestämmelse i 19 § RFL om justering av fördel- ningsunderlaget vid beskattningsår som inte är . Vi har ändrat bestämmelsen så att det i stället är fördelningsbeloppet som skall justeras. Det leder till en materiell ändring vid tillämpning av 4 §. Där föreskrivs att räntefördelning inte skall göras om kapitalunderlaget är högst . Med dagens lydelse kan en förlängning eller förkortning av beskattningsåret vara avgörande för om räntefördelning skall ske. Om t.ex. kapitalunderlaget är för en handelsbolagsandel och den skattskyldige säljer andelen skall således inte någon räntefördelning ske . Med vårt förslag påverkas inte det av justeringen enligt denna paragraf. I stället blir fördelningsbeloppet lägre. Å r 1996 gjordes en mindre ändring för att påverka räntesatsen för vissa skattskyldiga med förlängda räkenskapsår. Tidpunkten för när räntesatsen skall bestämmas ändrades därför från utgången av november året före beskattningsåret före taxe- ringsåret. Bestämmelsen ändrades också genom att statslåne- räntan skall ökas vid positiv räntefördelning i stället för med tre (prop 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). Ursprungligen skulle ökningen vara en procentenhet, liksom vid negativ räntefördelning, men det ändrades . (I fjärde strecksatsen, kombinerad med 14 a–14 c §§, har tagits in en bestämmelse som innebär att kapitalunderlaget under vissa förutsätt- ningar får ökas vid benefika förvärv av fastigheter, m.m. I sista strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) Inledningen av bestämmelsen är hämtad från 2 § första stycket RFL. En stor del av de bestämmelser som rör kapitalunderlaget fanns ursprungligen i bestämmelserna om verksamhetens kapitalunderlag i 4–6 §§ lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv (förarbeten till dessa paragrafer, se 1990). I 2 § RFL finns inte begreppet kapitalunderlaget. I stället används begreppet fördelningsunderlaget. Vad det är frågan om är ett underlag som består av tillgångarna minskade med skulderna, dvs. I kapitlet om expansionsfond (dagens expansions- medel) finns det också bestämmelser om ett kapitalunderlag, se 30 kap. 5–7 §§ och särskilt kommentaren till 30 kap. 5 §. Vi har valt att i båda dessa kapitel kalla underlaget för kapitalunderlag. För att särskilja dem lägger vi till för räntefördelning respektive för expansionsfond. De poster som skall öka respektive minska kapitalunderlaget är utspridda i olika paragrafer. Den första strecksatsen om underskott är hämtad från 12 § RFL, liksom den femte om expansionsfond och den sjätte om tillskott. Den andra strecksatsen om kvarstående sparat fördelningsbelopp kommer från 20 § RFL medan den tredje om övergångsposten kommer från 18 § RFL och den fjärde om den särskilda posten från 14 a § RFL. Bestämmelsen om tillskott i 12 § RFL ändrades som 14 a–c §§ RFL infördes. (Expansionsfondsskatt har lagts till och bestämmelserna om särskild löneskatt och mervärdesskatt ändrats.) Bestämmelsen om att fordringar eller skulder som avser vissa skatter och avgifter inte räknas som tillgångar eller skulder är hämtad från 10 § Bestämmelsen ändrades (prop. 1994/95:41 och 1994/95:99, bet. 1994/95:SfU6 och 1994/95:AU5, SFS 1994:1682). Å r 1996 gjordes nya ändringar dels genom att expansionsfondsskatt togs med i uppräkningen, dels genom att all särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader omfattas av bestämmelsen. Å r 1997 ändrades hänvisningen i fråga om mervärdesskatt till att avse skattebetalningslagen (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). (Bestämmelsen har delats upp i tre stycken. Sist i det nya andra stycket har vi tagit in en bestämmelse om en minskning av övergångsposten.) Bestämmelsen om övergångsposten är hämtad från 18 § RFL. Att vi i denna paragraf har behållit uttrycket fördelningsunderlaget trots att vi på andra ställen har bytt ut uttrycket mot kapitalunderlaget beror på att det vid 1995 och taxeringar hette fördelnings- underlaget. Bestämmelsen i andra stycket andra meningen om en minskning av övergångsposten på grund av hur fastigheter värderas lades (prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). I tredje stycket har vi bytt ut uttrycket på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång mot arv, testamente, gåva, bodel- ning eller på liknande sätt (se kommentaren till 42 kap. 17 §). 14 a–14 c §§ Bestämmelserna kommer från 14 a § RFL. Paragrafen infördes för att underlätta benefika överlåtelser av näringsfastigheter. (I första stycket tredje strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det år då tillskottet sker. I andra stycket har vi lagt till justerat med posterna i första stycket, som fallit bort i betänkandet SOU 1997:2.) Bestämmelsen om kapitalunderlaget för delägare i svenska handels- bolag är hämtad från 17 § RFL. Vi har ersatt begreppet fördelnings- underlaget med kapitalunderlaget för räntefördelning. Det finns en motivering till bytet i kommentaren till 8 § när det gäller enskilda näringsidkare. Ä ven i fråga om delägare i handelsbolag bygger bestämmelserna på det kapital som lagts ned i andelen. På grund därav och för att få en enhetlig terminologi använder vi också här begreppet kapitalunderlag. Bestämmelserna om hur kapitalunderlaget skall korrigeras finns i flera paragrafer. Den första strecksatsen om sparade fördelnings- belopp finns i 20 § RFL, den andra om övergångsposten i 18 § RFL och den tredje och fjärde om tillskott och vissa lån till delägaren eller närstående i 17 § RFL. Bestämmelsen om tillskott ändrades . I andra stycket finns föreskrifter om andelar som är lagertillgångar. Också dessa behandlas i 17 § RFL. Dessa bestämmelser fanns inte i de ursprungliga bestämmelserna om negativ räntefördelning i KL, utan kom med . Ordet omsättningstillgång har bytts mot lagertill- gång. Ä ndringen är kommenterad i avsnitt 2.4.2. Räntor och utdelningar i näringsverksamhet (Bestämmelsen i andra stycket om att svenska aktiebolag och ekono- miska föreningar i vissa fall skall anses som utländska juridiska personer hemmahörande i en utländsk stat är ny.) I paragrafens första stycke finns en bestämmelse som säger att med utdelning avses inte utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen skall dra av. Det framgår av 7 § 8 mom. första stycket andra meningen SIL. Med utdelning förstås enligt 7 § 8 mom. SIL sådan utdelning som har uppburits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har uppburits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande företaget enligt 2 § 8 mom. första stycket SIL. Ä nda sedan KL:s tillkomst har uttrycket som har uppburits efter annan grund Med uttrycket avses bl.a. rabatter och pristillägg i förhållande till gjorda inköp eller försäljningar. I intäktsbestäm- melserna särbehandlades då sådan utdelning, den skulle ofta tas upp i ett annat inkomstslag än annan utdelning (punkt 2 av anvisningarna till 38 § KL). I IL har vi inte någon särskild definition av begreppet utdelning. Med utdelning avses därigenom såväl utdelning som har utgått i förhållande till innehavda insatser som utdelning som har utgått efter annan grund. Vi lägger därför inte till utdelning som utgår efter annan grund. Men i de fall det finns särskilda bestämmelser, t.ex. om att rabatter och pristillägg inte omfattas, tar vi med sådana. I andra stycket finns en bestämmelse om att vid tillämpning av bestämmelserna om skattefria utdelningar skall svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar anses som utländska juridiska personer hemmahörande i en utländsk stat, om de enligt ett dubbelbeskattnings- avtal skall anses ha hemvist där. Bestämmelsen är placerad i 7 § 8 mom. sista stycket SIL. Den infördes (prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). 35 kap. Svenska fusioner (Den första strecksatsen i 13 §är ny.) Beräkning av överskott och underskott för vissa juridiska personer (I sista stycket har föreskrivits att bestämmelserna om avskattning inte gäller om investmentföretaget upplöses genom likvidation. I författningskommentarens sista stycket har vi rättat en felskrivning i ett citat från vid till från och med.) Bestämmelsen om vad som gäller om ett företag upphör att vara ett investmentföretag finns i 2 § 10 mom. tredje stycket SIL. Den infördes (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1543). Den justerades när bestämmelserna ändrades (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859). Å r 1996 togs det in ett undantag att avskattning inte skall ske när ett investment- företag upplöses genom likvidation (Ds 1996:24, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). I såväl första som andra stycket har rekvisitet att företaget var investmentföretag lagts till. Ä ven om det inte står i lagtexten måste det vara tanken bakom bestämmelserna. I första stycket har vi utelämnat dock tidigast från och med ingången av eftersom det inte längre behövs när IL kan komma att träda i kraft. (Lydelsen av första stycket har korrigerats och begränsningen i andra stycket är ny.) Bestämmelsen om att utdelning i form av rabatt eller pristillägg av kooperativ vinst skall dras av finns i 2 § 8 mom. första stycket SIL. En sådan bestämmelse har funnits ända (prop. När KL kom placerades bestämmelsen i 29 § 2 mom. Å r 1984 gjordes vissa redaktionella ändringar (prop. 1983/84:84, bet. 1983/84:NU24, SFS 1984:190). Före dessa ändringar stod det uttryckligen i lagtexten att föreningen fick avdrag för utdelning till sina kunder, vare sig de tillhört föreningen eller ej. Men denna upplysning ansågs överflödig och togs bort (se propositionen s. 194). Bestämmelserna ändrades , bl.a. genom ett tillägg av de bestämmelser med en begränsning i avdragsrätten som vi placerat i andra stycket (SOU 1996:31, prop. 1996/97:163, bet. 1997/87:000, SFS 1997:000). I dessa förarbeten finns uttalanden om vad som avses med kooperativ utdelning. Vi har ändrat bestämmelsen i andra stycket så att det är statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret i stället för året före beskattningsåret som är utgångspunkten för beräkningen. Orsaken är densamma som vid den ändring som gjordes i 31 kap. 3 § i fråga om räntefördelning. Denna form av utdelning är i realiteten närmast en prisjustering och den behandlas också som en sådan vid inkomstbeskattningen. Utdelningen är skattefri för mottagaren när den bara medför en minskning av levnadskostnaderna (41 kap. 14 §). Att utdelningen för enskilda näringsidkare, till skillnad från annan utdelning, beskattas i näringsverksamheten när den grundas på köp eller försäljningar i denna regleras i 13 kap. 10 § och att bestämmelserna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktier och andelar inte gäller för denna form av utdelning i 34 kap. 11 §. Intäkter och avdrag i kapital (Ä ndringen i 1 § innebär att hänvisningen utvidgas till att omfatta även 41 a kap. Ä ndringen i 16 § innebär att bestämmelserna om kreditmarknadsbolag tillkommer i andra stycket.) Vissa utdelningar och utskiftningar Utdelning av aktier i dotterbolag Bestämmelserna om skattefrihet för utdelning vid delning av bolag är hämtade från 3 § 7 mom. fjärde och femte styckena SIL. De infördes som ett provisorium i avvaktan på en generell översyn av skattefrågor i samband med omstrukturering (prop. 1990/91:167, bet. 1990/91:SkU30, 1991:412). I paragrafen gjordes en teknisk justering på grund av vissa ändringar i börslagstiftningen (prop. 1992/93:108, bet. 1992/93:SkU8, SFS 1992:1092). Bestämmelserna slopades 1993 men återinfördes . I stället för begreppet betydande omfattning använder vi inte obetydlig omfattning. I förarbetena finns uttalanden om att med betydande avses (prop. 1990/91:167 s. 26). I 48 § 4 mom. KL regleras att fysisk person vars inkomst till inte obetydlig del består av folkpension, har rätt till särskilt kommunalt grundavdrag. Av punkt 1 första stycket andra meningen av anvisningarna till samma lagrum framgår att med uttrycket menas minst en femtedel (58 kap. 9 § i förslaget). Eftersom samma andel således avses bör samma begrepp användas. Därför byter vi uttrycket betydande omfattning mot inte obetydlig omfattning. Se även under Kvantifierande begrepp, avsnitt 2.4.1. Bestämmelsen i andra stycket första meningen infördes och i andra meningen (prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade företag. Kapitlet innehåller bestämmelser om i vilken utsträckning utdelning och kapitalvinst på aktier och andelar i onoterade företag inte skall tas upp som intäkt. Lättnaden i ägarbeskattningen för små och medelstora företag infördes , förarbeten, se nedan. Vi har i kapitlet även tagit in de bestämmelser som är gemensamma för beräkningen av undantagen från skatteplikt och beräkningen av det kapitalvinstbeskattade utrymmet, nämligen –beräkningen av lönesummetillägg i 3 § 12 d mom. –alternativreglerna för beräkningen av anskaffningskostnad i 3 § 12 c mom. –lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskatt- ning av ägare i fåmansföretag. I kommentaren till paragraferna hänvisar vi, om inget annat sägs, till följande förarbeten bara genom att ange årtalet då bestämmelsen infördes eller ändrades. 1990:2 En alternativ metod att beräkna anskaffningskostnaden kopplad till det allmänna prisläget och ett tak för kapitalvinster infördes, prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10, SFS 1990:1422 1991 En alternativ metod för beräkning av anskaffningskostnaden kopplad till förmögenhetsvärdet vid utgången av in- fördes, prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, SFS 1991:1833 1994:1 Alternativregeln avseende förmögenhetsvärdet togs bort, en regel avseende kapitalunderlaget i bolaget infördes, beräk- ningsregler för kapitalunderlaget togs in i en särskild lag och dåvarande 3 § 12 a mom. SIL, dvs. kopplingen till löneunderlaget, infördes, Ds 1994:26, prop. 1993/94:234, bet. 1993/94:SkU25, SFS 1994:775 och 778 1994:2 Kvoteringen av kapitalvinster slopades som den ekonomiska dubbelbeskattningen återinfördes, justeringar i KapUL, prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859 och 1894 1995 Den nuvarande indelningen i moment infördes, tillämpnings- området utvidgades för indirekt ägande och utländska bolag, prop. 1995/96:109, bet. 1995/96:SkU20, SFS 1995:1626 1996 Lättnaden i ägarbeskattningen infördes, SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611 Första stycket inleder kapitlet och anger dess innehåll. Andra och tredje styckena med de grundläggande förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas är hämtade från 3 § 1 a och mom. Kravet på utländska juridiska personers beskattning uttrycks genom en hänvisning till 7 § 8 mom. sjätte stycket 2 SIL. Vi har gjort en självständig reglering av samma lydelse som i motsvarande lagrum (34 kap. 19 §). Angående formuleringen, se kommentaren till 34 kap. 19 §. De närmare förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas kommer från 3 § 1 a mom. 3 och 4 §§ Bestämmelsen om hur stor del av en utdelning som inte skall tas upp som intäkt är hämtad från 3 § 1 b mom. och 1 c mom. första stycket SIL. Uttrycket underlag för lättnadsbelopp föreslås av oss och vi byter sparad lättnad mot sparat lättnadsutrymme (se 6 §). Bestämmelsen om effekten av förvärv under beskattningsåret är hämtad från 3 § 1 b mom. andra stycket SIL. Bestämmelserna i första stycket om sparat lättnadsutrymme är placerade i 3 § 1 c mom. första stycket första meningen SIL.