sou · GLB3100 · 1998-01-01 00:00:00 — Inkomsterna i verksamheten förutsätts täcka kostnaderna för bevak- ning av . Överskott efter budgetårets slut får - i mån av behov - täcka motsvarande kostnader för myndigheten i övrigt. Vi- dare skall myndigheten avsätta till bevarande av kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. 4.Vasamuseets resultat av verksamheten skall särredovisas i årsredovisning. Särskilda villkor för har funnits i regleringsbreven /91, då m yndigheten bildades. Punkten 1 infördes i regleringsbreven /93 och 1993/94. står det att skall utgöra ett separat verksamhetsområde som - med undantag för lokalkostnaderna - finansieras med avgifter och andra externa inkomster, medan preciseringen i sin helhet och att myndigheten skall bestämma avgifterna tillkom 1993/94. Punkten 2 infördes /93 och är i sak därefter oförändrad. Punkten 3 har i sak funnits i regleringsbreven sedan myndigheten bildades. /95 preciserades det belopp som skulle avsättas för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. Punkten 4 tillkom 1995/96. Av villkoren i regleringsbrevet /91 framgick också att myndigheten efter budgetårets utgång för regeringen särskilt skall redovisa förekommande skillnad mellan inkomster och utgifter för och lämna förslag till åtgärder med anledning av uppkom- met överskott eller underskott. I regleringsbrevet /94 har detta ändrats så att regeringen endast skall fatta beslut om hur eventuellt överskott i verksamheten skall disponeras och därefter har föreskriften bortfallit här. verksamhet skall i sin helhet finansieras av intäkter med undantag för lokalkostnaderna som finansieras över myndighetens anslag. T.o.m. regleringsbrevet /94 framgår det att lokalhyran ingår i anslagsposten och /95 att anslagsposten får användas för lokalkostnader. Detta får skall dock tolkas som ett skall, vilket framgår bl.a. av den resultatbudget för som finns regleringsbrev, där beloppet som skall utgå från ramanslaget för lokalkostnader preciserats till . Eftersom myndigheten med nuvarande system för beräkning av lokalkostnaderna inte alltid får full kompensation för hyreshöjningar innebär villkoren att myndigheten kan få göra omdispositioner av den verksamhet som finansieras av ramanslaget, dvs. museets verksamhet och efter även , för att kunna finansiera lokalkostnader. Enligt punkt 3 i villkoren förutsätts inkomsterna i verksamheten täcka kostnaderna för bevakning, vilket egentligen följer redan av punkten 1. Om det uppstår överskott i verksamheten förutsätts detta - i mån av behov - även täcka dessa kostnader för myndigheten i övrigt. Eftersom det uppstått överskott i verksamheten t illämpas detta villkor i praktiken så att museets bevakning bekostas av medel. Med den nuvarande skrivningen kan fr.o.m. även bevakningskostnader helt eller delvis täckas av överskott i verksamhet. 7.2.3De kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen Med anledning av uttalande uppdrog regeringen året därpå åt att överväga och lägga fram förslag till åtgärder för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. lämnade sina förslag i rapporten inom kulturminnesvården. Av rapporten framgår bl.a. att det finns minst ett trettiotal segelfartyg som bör bevaras för att representera olika ursprung, typer och användningsområden. Fartygen skall vara byggda som segelfartyg eller segelfartyg med hjälpmotor för yrkesmässig fart och registrerade i Sve- rige. De skall vara och , dvs. klassificerade som fartyg. Grundläggande för bedömningen bör vara att fartyget berättar något om sin tid. Det skall kunna förmedla kunskaper om äldre tiders näringsliv, samhällsmiljö, skeppsbyggeri, arbetsförhål- landen, sociala villkor och estetiska ideal. I rapporten föreslogs att blir ansvarig myndighet för fartygsbevarande. Regeringen föreslog i budgetpropositionen /91 (1989/90:100, Bil. 10) att en viss del av överskottet från Vasaverksam- heten används för att tillgodose behovet av stöd till de kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen. tillstyrkte detta (bet. 1989/90:KrU21) och beslöt i enlighet med utskottets förslag. har 19 fartyg erhållit ekonomiskt stöd. Frågan om stödet till de kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen har därefter behandlats i /93 (bet. 1992/93:KrU24) och 1997 (bet. 1996/97:KrU5). Vid behandlingen /93 ansåg utskottet att det var angeläget att det skapas ett utrymme för att stöd skall kunna utgå till segelfartygen även om bokslut inte visar ett överskott. Utskottet ansåg det därför motiverat att överväga om ett SOU 1997:100 Ekonomiska frågor 67 särskilt anslag skulle inrättas för ändamålet. Vid behandlingen ansåg utskottet att det är angeläget att kulturhistoriskt intressanta och värdefulla fartyg i allmänhet, och inte bara segelfartyg, kan bevaras. bör därför få i uppdrag att dokumentera även andra typer av kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Vidare finns det skäl som talar för att det bör bli en skyldighet för att samverka med fartygsägarna och genom råd och informationsinsatser sprida kunskap om de kulturhistoriska sammanhangen, bevarande- möjligheter, hantverkstraditioner m.m. Inom anslaget H.1 Centrala museer: Myndigheter finns två myndigheter som bedriver avgiftsfinansierad verksamhet under separat resultat- och verksamhetsområde, nämligen med Cosmonova och med Vasa- museet. Inom och statens historiska museer bedrivs också avgiftsfinansierad verksamhet inom avdelningen för arkeologiska undersökningar. Vid en jämförelse mellan regleringsbrevets villkor för dessa verk- samheter framkommer att villkoren till största delen överensstämmer, men att det finns vissa skillnader av intresse för ett förslag till förändring av villkoren för . En jämförande uppställning av v illkoren finns i bilaga 7. Vad gäller dispositionen av inkomsterna av verksamheten finns vissa föreskrifter i punkten 3 för respektive och Cosmonova. För Cosmonova finns i punkt 5 även reglerat hur myndigheten skall förfara med inkomster avsedda för att täcka centrala administrationskostnader. Av villkoren för framgår i punkten 1 endast att Intäkterna disponeras av myndigheten. Om detta skulle framgå på samma sätt av villkoren för verksamhet skulle de tidigare beskrivna effekterna av nu gällande villkor kunna undanröjas. Genom en sådan skrivning skulle myndigheten kunna använda dessa medel där behovet är störst och inte vara begränsad till vissa ändamål. Kommittén föreslår därför att punkten 3 i villkoren för får lydelsen: Intäkterna disponeras av myndigheten. Även med en sådan ändrad skrivning förutsätts dock att lokalkostnaderna för Vasa- museet finansieras från myndighetens ramanslag i likhet med tidigare. Kommittén anser att ett särskilt anslag bör inrättas för att tillgodose behovet av stöd för de kulturhistoriskt värdefulla segelfartygen i stället för att en del av intäkter används för detta ändamål. Regeringen beviljade ett bidrag om för åtta SESAM-projekt (Ku95/1293/Ka, delvis). Av bidraget avsåg onor sex pro- jekt vid . Projekten omfattar vård och renovering av möbler, tillgängliggörande av textilsamlingen, vård av föremål till det nya museet, vård och registrering av tavelsamlingen, vård och invente- ring av föremål i Berggården samt vård och inventering av tågvirkes- magasinet. Projekten skall vara avslutade . Vid finns tre personer som är tidsbegränsat anställda för SESAM-projekten. Av dessa är den person som arbetar med vård och renovering av möbler anställd t.o.m. medan två personer är anställda t.o.m. . Efter finns emellertid ytterligare behov av insatser vad gäller tavel- samlingen, tågvirkesmagasinet och föremålen i Berggården. har betalat ut hela det beviljade bidraget till . I den del som avser kommer att tas i anspråk t.o.m. medan resterande avser projekten för tiden - . I likhet med kommitténs tidigare förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna föreslår kommittén att medlen för även i fortsättningen handhas och redovisas av . Enligt regeringsbeslutet skall rapporter om hur projekten bedrivs lämnas till och en slutrapport med redovisning av projekten i sin helhet lämnas senast efter det att projekten avslutats. Då den årliga rapporten avser tiden t.o.m. kan lämna denna för . Kommittén föreslår att Statens sjö- historiska museer i samverkan med lämnar både den årliga rapporten och slutrapporten för projekt. I slutrapporten bör beaktas vad Statens försvars- historiska museer tidigare rapporterat till . Av det förslag till fördelning av medel mellan myndigheterna som kommittén lämnat framgår bl.a. att nuvarande lokalyta utgör 21 476 kvm. Härav utgör 7 200 kvm den nuvarande museib ygg- naden kasern Ankarstierna, vilken museet lämnar med utgången av , 6 960 kvm den nya museib yggnaden, 3 716 kvm i huvudsak magasinslokaler samt 3 600 kvm Slup- och barkasskjulet, vilket disponeras utan hyreskostnader t.o.m. . Genom skapandet av skärgårdsflottan påbörjades en omfattande byggnation av skjul som förvaringsbyggnader för fartyg och båtar. Slup- och barkasskjulet på färdigställdes och är uppdelat i fem skepp i öst-västlig riktning. I bottenplanet skulle 50 barkasser förvaras och på övre planet 90 slupar. Tidigt kom skjulet också att användas för andra ändamål, bl.a. som reservsjukhus, rust- kammare och beklädnadsförråd. används Slup- och bar- kasskjulet som förvaringsplats bl.a. för de äldre seglande barkar som disponeras av . Här finns också repslageri, segelsömnad och möjligheter att bygga mindre båtar efter äldre förlagor. Mycket av verksamheten genomförs med insatser från frivilliga. Slup- och barkasskjulet är en unik 1700-talsb yggnad och enligt att betrakta som ett nationellt kulturarv. Slup- och barkasskjulet ägs av () och förhyrs av Försvarsmakten, som ställt det kostnadsfritt till Marin- museets disposition t.o.m. . har inlett för- handlingar med HSB om att få köpa byggnaden, då den har en naturlig koppling till . Skulle köpet kunna genomföras är det Fas- tighetsverkets avsikt att hyra ut byggnaden till , när nuvarande hyresavtal med Försvarsmakten löper ut. En förutsättning för att skall kunna behålla den verk- samhet som bedrivs i Slup- och barkasskjulet är således att har möjligheter att förhyra byggnaden. Kommittén vill framhålla vikten av att myndigheten i ett tidigt skede överväger en framtida förhyrning och tar erforderliga kontakter med anledning därav. F.d. övningsfartyget är ett fullriggat järnskepp av fregattyp. Jarramas sjösattes och var övningsfartyg för flottans skepps- gossekår till 1938. var hon ett av flottans övningssegel- fartyg, varefter hon övertogs av stad. Hon var för sin tid tillsammans med systerskeppet världens minsta fullriggade skepp. kommun har beslutat att som invigningsgåva skänka Jarramas till , att placeras vid den nya museibyggnaden på . Överlämnandet avses ske vid invigningen av den nya byggnaden . kommun och har ingått ett avtal om överlåtelsen av Jarramas. Avtalet är från Statens för- svarshistoriska museers sida slutet med förbehåll dels för att övertar detta fr.o.m. , dels för regeringens godkännande. Av avtalet framgår bl.a. att Statens för- svarshistoriska museer genom förbinder sig att tillse att Jarramas hålls i gott skick, att fartyget förblir placerat i och hålls tillgängligt för allmänheten. (fr.o.m ) skall vidare överta anställningen av den person som svarar för fartygets skötsel. kommun förbinder sig å sin sida att bekosta en skrovbesiktning av Jarramas i docka, att tjäna som underlag för en underhållsplan, samt att som ersättning för skötsel m.m. utbetala sammanlagt till . övergår således kostnaderna för fartygets skötsel och underhåll helt på . och kommun har beslutat att skapa en gemensam arbetsgrupp för att utreda och vidta åtgärder för att lösa de framtida ekonomiska frågorna men också med huvud uppgiften att utveckla och driva gemensamma projekt . Regeringen har medgivit att få ta emot Jarramas som gåva. Att genomföra en organisationsförändring som medför genomgripande ekonomiska konsekvenser under pågående budgetår innebär problem av formell, teknisk och praktisk natur. Den ekonomiska verksamheten i statliga myndigheter regleras av författningar och föreskrifter, vilka numera bygger på kalenderåret som redovisningsperiod. Om medel skall överföras från Statens försvars- historiska museer till per måste särskilda föreskrifter utfärdas för att respektive myndighet skall kunna upprätta korrekta årsbokslut och årsredovisningar. använder redo- visningssystemet FS-lokal, vilket administreras delvis av Sydkustens marinkommando, medan använder redovisningssystemet . För att göra en korrekt extern redovisning och en fungerande intern budgetuppföljning måste ett anpassningsarbete göras för bl.a. kontoplans upplä ggning och rapportutformning. Då redovisningssystemet upphör pågår inom ett arbete med att undersöka möjligheterna att övergå till det ekonomisystem som redan används vid eller annat system som kan införas per . Därmed skulle be hovet av administrativa förändringar vid kunna minimeras. har gått in i den slutliga fasen i arbetet med den nya museibyggnaden, vilket inneburit att tillgängliga resurser i sin helhet använts för att invigningen skall kunna ske . I det läget bör inte resurser avdelas för att göra en överföring av medel mitt i kalenderåret. Mot bakgrund härav har kommittén tidigare föreslagit att de medel som avser för perioden - tekniskt och praktiskt handhas och redovisas av . Regeringen har beslutat i enlighet med förslaget. Kommittén konstaterar att den tillsvidareanställda personalen vid kommer att bestå av män och kvinnor. Det är kommitténs uppfattning att antalet kvinnor bör öka för att nå . Särskild uppmärksamhet bör därvid fästas på att öka antalet kvinnliga chefer. Kommittén anser att det får ankomma på chefen för att inom ramen för det löpande jämställdhetsarbetet vidta lämpliga åtgärder i frågan. Kommittén vill framhålla vikten av att överväger vilka uppgifter som fortsättningsvis kan fullgöras av anställda med lönebidrag. Målet bör vara att aktivt minska andelen lönebidragsanställda inom myndigheten. I avvaktan på resultatet av och pågående analysarbete inom Kultur- departementet bör inga ytterligare tillsvidareanställningar med löne- bidrag ske. Genom ändringar i lagen (1982:80) om anställningss kydd (LAS) och lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) (prop. 1994/95:102, bet. 1994/95:AU4, rskr. 1994/95:123, SFS 1994:1685 och 1686) har en arbetstagares rättigheter förstärkts vid en övergång av verksamheter från en arbetsgivare till en annan. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Enligt 6 b § LAS gäller att vid övergång av en verksamhet eller en del av en verksamhet från en arbetsgivare till en annan, övergår också de rättigheter och skyldigheter på grund av de anställningsavtal och de anställningsförhållanden som gäller för övergången på den nye arbetsgivaren. Den tidigare arbetsgivaren är ansvarig gentemot arbetstagaren för ekonomiska förpliktelser som hänför sig till tiden före övergången. Enligt fjärde stycket i 6 b § skall anställningsavtalet och anställ- ningsförhållandet dock inte övergå till en ny arbetsgivare, om arbets- tagaren motsätter sig detta. Om arbetstagaren i sådant fall inte kan beredas fortsatt arbete skall han med stöd av LAS bli uppsagd på grund av arbetsbrist. Enligt 28 § tredje stycket MBL gäller att vid sådan övergång som omfattas av 6 b § LAS är den nye arbetsgivaren skyldig att från övergången tillämpa anställningsvillkoren i det kollektivavtal som vid övergången gällde för den tidigare arbetsgivaren. Skyldigheten upphör om ett nytt kollektivavtal börjar gälla för de arbetstagare som bytt arbetsgivare, t.ex. genom att det slutits ett s.k. inrangeringsavtal för dessa. I samband med överföringen av personal har företrä- dare för kommittén sammanträffat med arbetsgivarföreträdare för de båda myndigheterna samt med de lokala fackliga organisationerna vid och för att inventera befintliga lokala avtal. Då det här är fråga om att lägga samman en del av en myndighet med en annan myndighet är det den mottagande myndigheten, i detta fallet , som skall ingå avtal med arbets- tagarorganisationerna. Avtal om arbets- och anställningsvillkor för vissa arbetstagare vid har också slutits . Avtalet bifogas som bilaga 8. 8.2Överföring av personal till Inom fanns 27 personer som var tillsvidareanställda med placering vid Marin- museum. Av dessa var 19 anställda med lönebidrag. Härutöver fanns nio personer med tidsbegränsad anställning. Tre av dessa var anställda inom och sex för arbete med det nya . Den personal som har tidsbegränsade förordnanden är med ett undantag, som avser , anställda längst t.o.m. juni månads utgång. För att underlätta sammanläggningen av museerna har under hand överenskommits med att eventuellt behov av ytterligare anställningar med tidsbegränsade för- ordnanden inte skall avse tiden efter juni månads utgång. Om det uppstår be hov av tidsbegränsade anställningar per vid skall anställningen ske vid . SOU 1997:100 Personalfrågor 75 har inbjudit de anställda vid till två möten för att informera om sitt arbete och om överföringen av personalen till . Vid det första mötet informerade kommittén om riksdagsbeslutet och bakgrunden till detta samt om kommitténs direktiv och pågående arbete. Vid det andra mötet informerade kommittén om gällande bestämmelser för överföring av personal från en arbetsgivare till en annan samt presenterade en skrivelse om anställning vid , daterad . Skrivelsen bifogas som bilaga 9. Skrivelsen överlämnades till och kvitterades av de anställda vid som var närvarande vid mötet och har distribuerats på annat sätt till övriga berörda. Ingen anställd vid Marin- museum har motsatt sig att anställningsförhållandet och anställnings- avtalet övergår till fr.o.m. . Två personer har däremot sagt upp sin anställning . har utfärdat anställningsbevis för den personal som överförs till myndigheten. Regeringen har förordnat chefen för vid fr.o.m. . har sammanställt och uppdaterat personakterna för den personal som övergår t ill . Akterna kommer att överlämnas . Löneutbetalningarna för personal sker i FS/SLÖR genom försorg av Sydkustens marinkommando (MKS). har för avsikt att komma överens med MKS att denna rutin skall kvarstå t.o.m. utgången av 1997. Avsikten är att löneutbetalningarna därefter skall ske enligt rutiner. Enligt direktiv (1994:124) till samtliga kommittéer och särskilda utre- dare skall de förslag som läggs fram av kommittén föregås av en analys och innehålla en redovisning av de jämställdhetspolitiska effekterna. För att göra en prognos rörande fördelningen av kvinnor och män vid per har kommittén tagit fram vissa uppgifter rörande den personal som är anställd t ills vidare vid inklusive . Uppgifterna presenteras i tabell 1. Kolumnen SSHM avser inklusive . Kolumnen (MM) avser del av myndighetens personal. 76 Personalfrågor SOU 1997:100 Av tabellen framgår att av de 142 personer som är anställda vid inklusive är 85 () per- soner män och 57 () kvinnor; 38 () personer är och yngre och 104 () är . Av dem som är och yngre är 20 () personer män och 18 () kvinnor. Av de som är är 65 (62,) personer män och 39 (37,) kvinnor. Ser man enbart till så är av de 27 personer som är an- ställda där 17 () personer män och 10 () kvinnor; 2 personer (7,) är och yngre och 25 (92,) är . Av dem som är och yngre är samtliga 2 ( ) kvinnor. Av dem som är är 17 () personer män och 8 () kvinnor. Av det totala antalet tillsvidareanställda är 37 () personer anställda med lönebidrag, varav 19 vid . Om inga större personalförändringar inträffar kan kommittén kon- statera att myndigheten kommer att bestå av män och kvinnor. Det är kommitténs uppfattning att antalet kvinnor bör öka för att nå . Särskild uppmärksamhet bör därvid fästas på att öka antalet kvinnliga chefer. Kommittén anser att det får ankomma på chefen för att inom ramen för det löpande jämställdhetsarbetet vidta lämpliga åtgärder för att öka jämställdheten vid myn digheten. Som framgår av föregående avsnitt kommer 37 personer att vara anställda med lönebidrag vid . Av dessa är 19 anställda vid . De senare, som sammanlagt utför 16,75 årsverken, utgör av samtliga tillsvidare- anställda vid museet. De lönebidragsanställda finansieras med lönebidrag som utbetalas genom . Vid finansieras de även med anslagsmedel som skall användas till lönekostnader för anställda med lönebidrag som arbetsförmedlingen anvisat (regleringsbrev för anslag inom område, sid. 90). Dessa medel omfördelades från anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade som kompensation för att vissa kulturinstitutioner skulle kunna behålla andelen lönebidragsanställda när det flexibla lönebidragssystemet infördes. uppgår dessa medel för t ill . har i sitt delbetänkande (SOU 1997:5) Aktivt lönebidrag (avsnitt 7.1.10) konstaterat bl.a. att av alla anställda inom de statliga arkiven, museerna och är anställda med lönebidrag, men att det finns institutioner där andelen lönebidragsanställda kan uppgå t ill . Utredningen konsta- terar vidare att för centrala delar av musei- och arkivinstitutionernas aktiviteter såsom registrering och dokumentation är andelen anställda med lönebidrag så stor att de utgör en grundförutsättning för att verk- samheten skall kunna bedrivas. är ett talande exempel på detta. Vid den administrativa avdelningen är samtliga tre assistenter anställda med lönebidrag, vid dokumentationsavdelningen är åtta av tolv anställda med lönebidrag, bl.a. bibliotekarien och samtliga tre assistenter vid och arkivet, och vid den pedagogiska avdelningen är sju av åtta anställda med lönebidrag. Om inte skulle få möjlighet att utnyttja anställda med lönebidrag är det sannolikt inte möjligt att driva verksamheten i museets nya byggnad. föreslår att de flexibla lönebidragen bör bibe- hållas, men att den genomsnittliga bidragsnivån gradvis trappas ner till . Utredningen anser att det inte ligger inom ramen för dess uppdrag att redogöra för de särskilda konsekvenser för kulturområdet som utredningens förslag angående villkor för anställning med lönebidrag kan föranleda. Utredningen föreslår därför att en särskild konsekvensanalys för kulturområdet sker av förslaget till förändringar av villkoren för anställning med lönebidrag. I propositionen (1996/97:150) konstaterar regeringen att antalet anställda med lönebidrag är betydande vid vissa institutioner inom kulturområdet. Framför allt gäller detta arkiv och museer. Vidare är den genom- snittliga bidragsnivån inom kulturområdet högre än vad som gäller gene- rellt. Med hänsyn till den betydelse de lönebidragsanställda har för dessa institutioners verkamhet gör regeringen i likhet med den särskilde utredaren bedömningen att konsekvenserna för kulturinstitutionerna av ett förändrat lönebidragssystem måste analyseras i särskild ordning. Regeringen har för avsikt att skyndsamt låta utföra en sådan analys. I avvaktan på denna utredning skall sänkningen av den genomsnittliga bidragsnivån i lönebidragen för kulturinstitutionerna motsvara den genomsnittliga för andra arbetsgivare än allmännyttiga organisationer. Innebörden av detta är att minskningen för kulturinstitutionerna skall motsvara den som sker för andra, uttryckt i procentenheter. Kommittén har erfarit att ett arbete med en särskild konsekvensanalys för kulturområdet pågår inom . Mot bakgrund av vad som tidigare redovisats vill kommittén fram- hålla vikten av att överväger vilka uppgifter som fortsättningsvis kan fullgöras av anställda med lönebidrag. Målet bör vara att aktivt minska andelen lönebidragsanställda inom myndigheten. I avvaktan på resultatet av och det pågående analysarbetet inom bör inga ytterligare tillsvidareanställningar med lönebidrag ske. 9 Vissa övriga frågor Kommittén har övervägt frågan om möjligheterna till rationaliserings- åtgärder med anledning av att läggs samman med . Kommittén kan också se flera områden inom myndigheten, där det skulle kunna vara möjligt att vidta sådana åtgärder. Då rationaliseringsfrågor bör vara en naturlig del i en myndighets arbete och ledas av myndighetens chef avstår kommittén emellertid från att komma med förslag.