sou · GLB3148 · 1998-01-01 00:00:00 — Vidare regleras verksamheten i tillståndsvillkoren för programverk- samheten som i sin tur grundas på riksdagsbeslut samt genom associa- tionsformen och ägarstrukturen. Hit hör även de beslut av som gäller TV-avgiftens storlek och medelstilldelningen. trädde en ny särskild grundlag till skydd för ytt- randefriheten i kraft, yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). De principer som grundlagsfästs i YGL har dock till stora delar gällt även tidigare för public service-företagens verksamhet. YGL reglerar skyddet för yttrandefriheten i ljudradio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. YGL bygger på samma principer som tryckfrihetsförordningen, vilket bl.a. innebär att prin- ciperna om censurförbud och etableringsfrihet gäller för större delen av det moderna massmedieområdet. Eftersom frekvensutrymmet inte är obegränsat gäller principerna om etableringsfrihet dock inte för radio- och TV-sändningar. Vidare gäller för ljudradio, television, filmer m.m. tryckfrihets- förordningens principer om ensamansvar och källskydd, begränsning av möjligheterna till kriminalisering samt särskild rättegångsordning med tillgång till jury. YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden. 2ADIO OCH 46 LAGEN Radio- och TV-lagen (1996:844) trädde i kraft . Den innehåller en sammanslagning av sju författningar på radio- och TV-området, bl.a. radiolagen (1966:755) och lagen (1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram till allmänheten. 20 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST Den nya lagstiftningen innehåller endast smärre förändringar i sak men innebär en klarare och mer enhetlig reglering. En viktig ändring är att till sändningar för vilka regeringen meddelar tillstånd skall kunna knytas villkor av olika slag som skall ersätta det tidigare systemet med avtal mellan staten och programföretagen. %'S 46 DIREKTIV åtog sig redan genom undertecknandet av , som trädde i kraft , att följa rådets direktiv /552/EEG av om samordning av vissa bestämmelser som fast- ställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (TV utan gränser). Direktivet avser att åstadkomma den nödvändiga harmoniseringen för att möjliggöra fri rörlighet av TV-sändningar över gränserna. Det innehåller bestämmelser om ansvarigt land, europeiska programkvoter, visningstider för biograffilm, reklam och sponsring, skydd för barn och ungdom och genmälesrätt. Direktivet är införlivat i svensk lagstiftning genom bl.a. radio- och TV-lagen. Ett reviderat direktiv med i stort sett samma regler antogs av och rådet (97/36/EG). Enligt lagen (1989:41) om TV-avgift skall den som innehar en TV- mottagare betala TV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i . Avgiftsbeloppen överförs till rundradiorörelsens resultatkonto hos , det s.k. rundradiokontot. beslutar om medelstilldelningen. Medlen används för verksamheten inom SVT, SR och UR samt en del av och kostnader. !LLM¤NNA RIKTLINJER F¶R PUBLIC SERVICE F¶RETAGEN beslutade att anta regeringens proposition om en radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001 .1 Propositionen innehåller de VILLKOR och RIKTLINJER som skall gälla under kommande TILLST¥NDSPERIOD för den radio- och TV-verksamhet i 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297. 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST 21 allmänhetens tjänst som bedrivs av UR, SVT och SR. Tillståndet avser perioden – för SVT och SR. URs tillstånd omfattar perioden – . Riktlinjerna för URs verksamhet är oförändrade under till- ståndsperioden i avvaktan på förslag från DUKOM. Regeringens och syn på public service-uppdraget sammanfattas i den senaste propositionen enligt följande: 0UBLIC SERVICE UPPDRAGETS INNEH¥LL innebär bl.a. att SVTs, SRs och URs sändningar skall vara rikstäckande, att programverksamheten skall präglas av redaktionell självständighet, opartiskhet och saklighet, demokratiska värden, mångfald och decentralisering, ett ansvar för minoritetsprogram samt av folkbildningsambitioner. Under den kommande avtalsperioden skall programföretagen särskilt vidga och fördjupa sitt kulturansvar, sända fler svenska program med hög kvalitet, öka samarbetet med kulturinstitutionerna, öka omfattningen av utomståendes medverkan, tillhandahålla program som speglar det mångkulturella samhället samt ägna ökad uppmärk- samhet åt program för och med barn och ungdomar. 0ROGRAMF¶RETAGENS REDOVISNING till statsmakterna skall förtydligas. Företagen skall följa upp och rapportera hur uppdraget uppfylls, en s.k. public service-redovisning. 0ROGRAMF¶RETAGENS S¤NDNINGAR skall nå av den bofasta befolkningen. Sändningsrätten för SVT skall omfatta två TV- kanaler inklusive text-TV och för fyra radiokanaler samt att UR skall få sända i SVTs och SRs kanaler. Om ett programföretag vill starta nya programkanaler skall regeringens medgivande inhämtas. SVTs, SRs och URs resurser för TEKNISK UTVECKLING skall samman- föras till ett gemensamt dotterbolag. Finansieringen av verksamheten skall liksom ske med 46 AVGIFTSMEDEL Programföretagen skall inte tillåtas finansiera sin verk- samhet med reklam. Sponsring skall endast få förekomma i SVTs sändningar i samband med sportevenemang. är public service-verksamheten organiserad i tre AKTIEBOLAG: , och AB.2 Aktierna i de tre bolagen ägs av en för ändamålet bildad förvaltningsstiftelse .3 1991/92:140, bet. 1991792:KrU28, rskr. 1991/92:329. 1995/96:161, s. 70. 22 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST $OTTERBOLAGEN Radiotjänst i och valtnings AB ägs gemensamt av de tre programföretagen i relation till storleken på respektive programföretags medelstilldelning. äger i sin tur och , och . Som nämnts ovan, skall enligt riksdagsbeslut ett nytt gemensamt dotterbolag bildas för teknisk utveckling. En betydande del av det ansvar och inflytande, som normalt åvilar aktieägarkollektivet i ett aktiebolag, tillkommer staten vad gäller public service-företagen. Staten beslutar genom om de grundläggande förutsätt- ningarna för hur public service-verksamheten skall bedrivas, dels genom lagstiftning i form av radio- och TV-lagen och lagen om TV- avgift, dels genom beslut om storleken på avgiften och om allmänna riktlinjer för verksamheten. beslutar även om tilldelningen av medel till programföretagen. Genom regeringen fördelas anslagen till programföretagen via regleringsbrev i enlighet med beslut. Enligt radio- och TV-lagen meddelar regeringen sändningstillstånd. Till dessa tillstånd kan knytas villkor av olika slag. Vidare godkänner regeringen public service-företagens bolags- ordningar. Regeringen utser dessutom ordförande i programbolagens styrelser. Förhållandet mellan staten och programföretagen uppvisar flera olika drag som syftar till att säkerställa programföretagens självständighet. Det har slagits fast att en radio och TV i allmän- hetens tjänst i sin programverksamhet skall stå fri i förhållande till såväl staten som de stora organisationerna och andra maktcentra. Dessutom skall staten, genom riksdag och regering, inför varje kommande tillståndsperiod endast ange allmänna riktlinjer för public 4 Se t.ex. prop. 1995/96:161, s. 45. 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST 23 5 Utifrån de allmänna rikt- linjerna och tillståndsvillkoren bestämmer varje företag självständigt sändningsverksamhetens inriktning. Det är enligt yttrandefrihets- grundlagen endast programutgivaren som kan avgöra vad en viss sänd- ning skall innehålla. Statliga myndigheter får inte förhandsgranska program och kan inte förbjuda en sändning på grund av det kända eller förväntade innehållet. Det är och TV som genom efterhands- granskning prövar om programföretagen har efterlevt bestämmelserna i radio- och TV-lagen och tillståndsvillkoren. Public service-företagens redaktionella integritet och program- mässiga självständighet har av tradition varit stark i förhållande till bolagens styrelser. Styrelserna har inte haft direkt inflytande på redak- tionsnivå, utan endast haft ett övergripande ansvar för programverk- samheten. Genom riksdagsbeslutet betonades att de allmänna förutsätt- ningarna för public service-verksamheten i princip skall vara givna för en hel avtalsperiod. Det som fastlagts riksdagsbeslut inför tillståndsperioden – för SVT och SR, respektive – för UR, vad gäller uppdragets omfattning och inriktning, organisationen och de ekonomiska förutsättningarna skall alltså inte kunna förändras under tillståndsperiodens gång såvida inte mycket speciella skäl motiverar detta. Även denna omständighet ger programföretagen en stabilitet och självständighet. Till medlen för att skapa förutsättningar för en självständig programverksamhet hör också ägarkonstruktionen. Stiftelseägandet är ett från staten skilt ägande som bör bli ytterligare en faktor som bidrar till programbolagens självständighet och oberoendet av statsmakterna. Ovan nämnda förutsättningar skapar ett allmänt skydd för program- verksamhetens oberoende från otillbörligt inflytande. 5 Se t.ex. prop. 1991/92:140 s. 41. 24 0UBLIC SERVICE EN RADIO OCH 46 I ALLM¤NHETENS TJ¤NST .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER 25 4 Ny teknik och nya medier De allmänna förutsättningarna för utbildningsprogram av det slag som UR nu svarar för, liksom för mottagningen av dem, påverkas av utvecklingen inom radio och TV och särskilt vad avser public service- företagen. I det följande skall i korthet främst etermediernas utveckling behandlas, men även nya medier som kan användas för kommunikation med anknytning till utbildningsområdet. Eftersom utvecklingen av ny teknik går snabbt blir varje beskrivning också snabbt inaktuell. Kommersiell radio och TV har fått sitt genombrott i . Tillgången till TV-kanaler varierar kraftigt mellan de hushåll som kan se kanaler som sänds via satellit och övriga hushåll som endast kan se de tre rikstäckande marksända TV-kana- lerna, SVT1, SVT2 och TV4. Drygt hälften av befolkningen i har möjlighet att ta emot kabel- eller satellitkanaler. På samma sätt varierar tillgången till radiokanaler. Hela radio- och TV-utbudet kan alltså inte nås av alla hushåll i landet. sker sändningarna till största delen med analog teknik. Digital distribution av TV och radio kommer i grunden att helt för- ändra förutsättningarna för etermedierna. Digitaltekniken ger inte bara bättre frekvensutnyttjande och högre bild- och ljudkvalitet utan ger också en antydan om vad som är möjligt i det framtida multimedia- samhället. Den tekniska utvecklingen har också inneburit att önskemålen att för andra tjänster än rundradio få tillgång till frekvenser som används för rundradio har ökat i omfattning. Etersändning i radio eller TV erbjuds endast som envägs- kommunikation, en distribution av program med olika innehåll till en enbart mottagande masspublik. Men när datorerna blir en integrerad del av TV-apparaterna uppnås möjligheten till tvåvägskommunikation; televisionen blir då ett tvåvägs, interaktivt medium. Multimedier för utbildningsändamål befinner sig i början på en utveckling som kommer att öka kraftigt. har fått i uppdrag av regeringen att bygga upp ett nätverksbaserat nationellt resurs- centrum för multimedier. Det nya centret b yggs upp genom ett nätverk av olika aktörer, t.ex. universitet, högskolor och kommunala resurs- centra. 26 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER För en allmän beskrivning av informations- och kommunikations- teknik i kan bl.a. hänvisas till bilaga 1 till regeringens propo- sition Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av infor- mationsteknik – IT-propositionen (prop. 1995/96:125). Vidare hänvisas till regeringens skrivelse Utvecklingen i informa- tionssamhället (rskr. 1997/98:19). I skrivelsen lämnas dels en redovis- ning av utvecklingen på IT-området, dels regeringens bedömningar av centrala frågor för ökad tillväxt och sysselsättning i informations- samhället samt en redovisning av genomförda, pågående och kommande åtgärder inom handlingsprogrammet för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. Den tekniska utvecklingen har inneburit att text, ljud, rörliga bilder och stillbilder kan hanteras och förmedlas genom olika slag av distributionssystem. Denna utveckling har möjliggjorts genom digita- liseringen, dvs. omvandlingen av alla typer av signaler till binära enheter (ettor och nollor) samt genom att överföringskapaciteten i distributionssystemen ökat dramatiskt. Den digitala signalen kan distribueras på flera olika sätt t.ex. genom särskilda nät för datakommunikation, telefonnät, kabel-tv-nät, satellit- utsändning eller teknik för marksänd televison och radio. Dessa nät integreras alltmer och används också för samma eller likartade tjänster. Den digitala tekniken gör det t.ex. möjligt att tala i telefon via Internet och att se på TV via telefonnätet. Tekniken leder till en sammansmältning mellan telekommunikations-, medie-, och elektro-nikindustrin. Integration av tidigare särskiljbara medier och nya medier för med sig vissa problem. Det finns t.ex. en skillnad i fråga om lagstiftning mellan å ena sidan radio- och TV-tjänster, där det finns en reglering framför allt i fråga om innehåll och å andra sidan nyare audiovisuella tjänster som är tillgängliga efter individuell beställning. För de sist- nämnda tjänsterna finns inte någon särskild lagstiftning med innehålls- regler. För de tjänster som växer fram i gränslandet mellan traditionella radio- och TV-tjänster och individuella tjänster kan det vara oklart vilka regler som gäller. En ökad efterfrågan på elektroniska informationstjänster som alter- nativ till mer traditionella tjänster kan förändra inte bara situationen på kommunikationsområdet, utan även omfattningen av statens ansvar och tilldelade resurser på andra områden. Detta kan medföra såväl ett .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER 27 behov av förändringar av vissa åtaganden som att lagstiftningen på berörda områden behöver förändras. Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att utreda behovet av och förutsättningarna för en samordning av lagstiftningarna för ljud- radio, television och televerksamhet (dir. 1997:95). Utgångspunkten är att lagstiftningen bör underlätta utvecklingen av elektroniska informa- tionstjänster och att ta tillvara medborgarnas, näringslivets och sam- hällets olika behov med avseende på sådana tjänster. Uppdraget skall redovisas . I digital TV och radio används en ny sändningsteknik som gör nya tjänster möjliga i televisionen och ljudradion. Som tidigare nämnts, sänds TV nästan uteslutande med analog teknik. Försök med digitala markbundna sändningar i genomfördes första gången och reguljära digitala satellitsändningar har påbörjats. beslutade att anta regeringens förslag om digitala TV-sändningar (prop. 1996/97:67). Beslutet innebär bl.a. att digital marksänd TV i skall införas i flera steg, med möjlighet för staten att successivt ta ställning till om och på vilket sätt verk- samheten skall fortsätta. Public service-företagen skall tilldelas medel för att kunna delta i utvecklingen av digital sändningsteknik, för såväl ljudradio som marksänd TV, om högst ur rund- radiokontot. Medlen skall användas för utveckling av nya tjänster i samband med den nya tekniken, t.ex. olika interaktiva tjänster och nya kanaler, samt för utsändningskostnader. Vidare har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppdrag att förbereda sändningarna och lägga fram förslag om sändningsorter etc. Den särskilde utredaren lämnade en rapport (SOU 1997:103) med förslag på sändningsorter. Frågan bereds inom . Därjämte skall en kommitté med parlamentariskt inslag följa sändningsverksamheten och medverka vid den fortlöpande utvärderingen. Digitaliseringen innebär stora fördelar. Den gör det bl.a. möjligt att komprimera signalen mycket kraftigt. För televisionens och ljudradions del innebär detta att ett betydligt större antal program ryms inom ett givet frekvensutrymme. Distributionskostnaderna sjunker och frekvens- utrymmet utnyttjas bättre. Den digitala TV-tekniken ger också möjlighet till ett flexibelt utnyttjande av kapaciteten. En given överföringskapacitet kan utnyttjas 6 Se t.ex. Moderna telekommunikationer åt alla, Ds 1996:38, s. 148. 28 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER så att få kanaler med hög bildkvalitet sänds eller många kanaler med lägre kvalitet. En film kan t.ex. ges högre kapacitet och därmed också bättre bildkvalitet som ett studioprogram ges lägre kapacitet då bildkvaliteten inte är av samma betydelse. Digitala marksända signaler är mer störtåliga än analoga och möjliggör också portabel mottagning. Med en inbyggd eller en liten fristående antenn är mottag- ning inte beroende av annat än en strömkälla. 7 TV:n kan lättare flyttas runt i hemmet och mottagning är möjlig i t.ex. fritidshus, och båtar. Tekniken lämpar sig dessutom för kryptering vilket innebär goda möjligheter för t.ex. betal-TV. Tittaren kan då också få välja att endast betala för de program som han/hon vill se, t.ex. tjänster såsom Pay per view och Video . Andra tjänster med koppling till ett visst TV-program, t.ex. resuméer, bakgrundsinformation eller texter på olika språk, kommer också kunna erbjudas. Övriga intressanta tjänster kan tänkas vara interaktiv utbildning, home-shopping, biljettbokning, banktransaktioner, elektroniska tidningar, bibliotekstjänster och till- gång till trafikinformation. Dagens analoga TV-mottagare behöver en avkodare för att kunna ta emot de digitala TV-sändningarna. Detta gäller oavsett hur den digitala signalen distribueras till mottagaren. Avkodaren kan antingen byggas in i TV-mottagaren eller vara ett löst tillbehör. Den enklaste avkodaren eller set-top box kodar enbart om signalen. En mer avancerad avkodare – multimediaterminal – förväntas dock kunna ansluta det mesta av hemmens elektronik, t.ex. persondator, skrivare, radio och CD-spelare. Terminalerna förväntas också innehålla modem för inkoppling på kabel- eller telenätet. Detta öppnar dörren för tele- kommunikation samt för Internet-tjänster. För att interaktivitet skall uppstå behövs vägar för returinformation. Den normala överföringskapaciteten via det fasta telenätet (koppartråd) är tillräcklig för enkla tjänster där mängden information i retur- kanalen är relativt liten. Genom att använda kabel-TV-näten (koaxialkabel) kan man få en avsevärt högre kapacitet för returinfor- mationen. Den tekniska utvecklingen vad gäller att öka överföringskapaciteten av telenätet är mycket snabb. ADSL () är en teknik som klarar överföring av en eller flera samtidiga TV- kanaler på den enkla koppartråden, som den används för vanliga telefonsamtal. Om ADSL införs i nätet kan enligt betänkandet 1996/97:67, s. 12. .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER 29 Från Massmedia till Multimedia (SOU 1996:25) tekniken användas för av befolkning. Inom väntas kapaciteten kunna ökas ytterligare med s.k. VDSL-teknik (high bit-rate ). Det krävs dock, enligt dagens kun- skap, en utbyggnad av fibernätet om VDSL-tekniken skall k unna användas i en större omfattning. håller på med att uppgradera det befintliga telenätet på olika sätt, vilket kommer att möjliggöra avancerade tjänster. Målet är att alla hushåll skall erbjudas bred- bandskommunikation. Detta kommer innebära att abonnenterna dels får möjligheten till interaktiv kommunikation med kapacitetskrävande rörliga bilder, dels får tillgång till ett stort utbud av TV-kanaler. driver flera försöksprojekt med interaktiv TV i olika delar av landet (1997). Hushållen får där med hjälp av en ny typ av hem- terminal, ADSL-teknik och ATM-växlar (Asynchronous Transfer Mode), en mängd informationstjänster via sin vanliga telefonledning. Video , spel, mäklarinformation, modemagasin och utbildningstjänster erbjuds. Tittaren beställer de olika tjänsterna via en fjärrkontroll. driver också i Jarlaberg i ett försök med tvåvägskommunikation i kabel-TV omfattande cirka 500 hushåll. Hushållen kan beställa t.ex. filmer, nyheter och spel via sin knapptelefon. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1994/95:170) att digitala ljudradiosändningar skulle påbörjas, men att dessa inledningsvis endast skulle få förekomma i ett begränsat antal områden. Såväl SR och UR som privata programföretag gavs möjlighet att delta i sändningarna, som påbörjades . finns inga mottagare ute i handeln, men flera apparat- tillverkare bedömer att ett antal olika produkter skall kunna presenteras . Regeringen planerar att göra en utvärdering av verksamheten med digitala ljudradiosändningar när mottagare väl finns tillgängliga och såväl radioföretag som allmänheten i tillräcklig utsträckning har givits möjligheter att bedöma för- och nackdelar med den nya tekniken. Ljudradiosändningar med digital teknik ger bättre ljudkvalitet och större tålighet mot störningar än den analoga tekniken. DAB-systemet (Digital Audio Broadcasting) möjliggör mobilmottagning utan kvali- tetsförluster och minskar avsevärt frekvensbehovet. 30 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER erbjudas, t.ex. sändningar med tilläggsinformation till programmen (text, stillbilder och rörliga bilder). Med Internet avses det nätverk av flera nätverk som gör det möjligt för datorer som har en domänadress att kommunicera med varandra. Man räknar med att ca 80 miljoner människor har tillgång till Internet och antalet växer snabbt. Det finns en stor mängd tjänster för kommunikation på Internet. Några av de vanligaste tjänsterna är att skicka och ta emot elektronisk post, filöverföring, terminaluppkopplingar, videokonferenser, lyssna på radio (t.ex. s.k. real audio), titta på TV (t.ex. s.k. real video och netcast) samt tala i telefon. På Internet finns också tiotusentals elektroniska konferenser där människor från hela världen kan diskutera med varandra. Det finns konferenser där alla deltar och konferenser där deltagarna tar del av materialet och skriver sina inlägg . Via Internet kan man söka uppgifter i mängder av databaser med fakta i olika ämnen. World (WWW) är den snabbast växande tillämp- ningen av Internet som kan förmedla text, bilder, ljud och video. Här finns s.k. hemsidor där t.ex. personer eller företag presenterar sig och sin verksamhet. Dokumenten kan vara sammanlänkade med dokument i andra databaser genom s.k. hyperlänkar och bildar härigenom en världsomspännande samling av dokument. Olika sökprogram finns tillgängliga som gör det lättare att orientera sig i den enormt stora och ostrukturerade informationsmängden. Utbudet av och intresset för elektronisk handel ökar snabbt. On- line-baserade butiker erbjuder en mängd olika produkter t.ex. CD- skivor, matvaror, böcker, programvaror m.m. Som betalningsmedel används kreditkort eller en form av postorderbeställning. Andra nytto- funktioner som har börjat bli vanliga är olika former av banktjänster, köp av resor och nyhetsservice. För att få tillgång till Internet behöver man en dator, ett kommuni- kationsprogram och en anslutning genom en fast förbindelse eller genom ett modem och den vanliga telefonledningen. Tillgång till Internet via kabel-TV-nätet är också möjligt. För detta krävs ett s.k. kabel-modem som kopplas till kabel-TV-nätet. Försöksverksamhet pågår redan i vissa delar av landet. Ett alternativt sätt att få tillgång till Internet är via s.k. WebTV. I detta fall krävs ingen traditionell dator, utan en box gör det möjligt att .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER 31 utnyttja den vanliga TV:n för detta ändamål. Själva uppkopplingen sker via telenätet på vanligt sätt, och det är alltså inte TV-kanalen som är bärare av signalerna. Uppkopplingen måste också ske med särskild teknik från leverantörens sida. WebTV lanserades i och finns ännu inte som kommersiell tjänst i . Elektronisk post och elektroniska anslagstavlor %LEKTRONISK POST (e-post) innebär att ett meddelande skickas från en dator till en annan eller till flera. I en del varianter av e-post kan också gruppkommunikation ske. I dessa s.k ELEKTRONISKA ANSLAGSTAVLOR "ULLETIN "OARD 3YSTEMS ""3 eller KONFERENSSYSTEM erbjuds använ- darna möjlighet att använda e-post, delta i konferenser, hämta filer och kommunicera med andra uppkopplade användare (chat).