sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — För tillfället finns dock ingen pedagogisk utbildning/fortbildningsverksamhet inom AmuGruppen. Den verksamheten lades ner i samband med den omorganisering som skett, och den har ännu inte funnit några nya former. Inom distansutbildningsområdet finns organisationen , Svenska för Distansutbildning 1. SVERD arbetar för att sprida kunskap samt främja kunskap och utveckling inom området, och man samlar såväl enskilda medlemmar som organisationer (bl.a. universitet, högskolor, Utbildningsradion, AmuGruppen, för Vuxna). SVERD ger ut tidningen samt arrangerar årliga konferenser för distansutbildare. Utöver SVERD finns även nätverken DUNET, ett nationellt nätverk för distansutbildningsforskare, samt , ett nätverk för de lokala studiecentra för distansstudier som finns i många kommuner. När det gäller utbildning av distansutbildare handlar det i första hand om internutbildning på de högskolor och andra institutioner som driver distansutbildning. har exempelvis ordnat kurser för universitetslärare med inriktning mot distansundervisning . På genomförs, med stöd från DUKOM, en dis- tanslärarutbildning för lärare och kursledare inom folkbildningen. Denna vidareutbildning syftar till att utveckla och förmedla pedagogiska metoder för distansutbildning med hjälp av informationsteknik. 1994/95 genomfördes en utbildning i distanspedagogik om 5 p vid . Utbildningsradion riktar sig i sin verksamhet till såväl vuxna som barn och ungdomar. I den interna kompetensutvecklingen inom UR har 1 Informationen om SVERD är hämtad från organisationens hemsida, vilken har adressen den pedagogiska utvecklingen en viktig roll. Man ordnar till exempel seminarier kring pedagogiska frågor för såväl egna anställda som externa lärare, lärarutbildare, folkbildare etc. Utvecklingen av UR:s program innebär bland annat att nya program spelas upp och diskuteras under medverkan av externa kritiker/opponenter. Man medverkar i utvecklingen av distansutbildningen i samarbete med flera högskolor, Statens skolor för vuxna och folkbildningen. I UR:s utbud finns för övrigt radio/TV-serier för lärare, serier som även används av vuxenut- bildare för egen utbildning/utveckling. De mer omfattande utbildningar med vuxenpedagogisk inriktning som finns drivs alltså med enstaka undantag av universitet och högskolor. Det finns två huvudsakliga grundutbildningar inom området: folkhög- skollärarprogrammet, på helfart och på halvfart distans, samt PA- programmet i olika varianter på olika orter. Vidareutbildningen till lärare i grundläggande vuxenutbildning är ett undantag inom komvux-området. Det normala är annars att lärarna här har en lärarutbildning som främst är inriktad mot ungdomsskolan. och högskolor finns för övrigt ett antal olika kurser med varierande längd, oftast 5–20 p, med inriktning mot olika områden inom vuxenutbildning/vuxenpedagogik. Dessa kurser kan i vissa fall byggas ihop med varandra till en mer omfattande utbildning. De kan fungera som vidareutbildning och fortbildning, eller ingå som en del i en grundutbildning. Försöket i med en distansutbildning renodlat i Vuxenpedagogik med möjlighet att läsa upp till C-nivå (60 p) skulle kunna vara början till en ny form av mer omfattande vuxenpeda- gogisk utbildning. De övriga utbildningar som finns utanför universitet och högskolor är oftast kortare kurser, vilket är naturligt då de främst fungerar som fortbildning/personalutbildning för verksamma inom olika vuxen- pedagogiska verksamheter. Dessutom är dessa kurser, när det gäller stu- dieförbunden, även riktade till ideellt arbetande cirkelledare, vilka knappast kan förväntas delta i mer omfattande utbildningar. När det gäller pedagogiskt inriktade nätverk verkar man ha kommit längst inom arbetslivet, speciellt när det gäller nätverk som går utanför den egna organisationen. Inom universitetsområdet växer ett internatio- nellt samarbete fram. De initiativ som har tagits inom andra områden har inte kommit lika långt, i alla fall inte när det gäller nätverk där lärare/utbildare samverkar i vuxenpedagogiska frågor. KOM, Personal & Ledarskap och Fönstret är några exempel på tidningar, utöver de rent fackliga, som är mer eller mindre inriktade på pedagogiska frågor med fokus på vuxna. Idéutbyte sker också på konferenser, seminarier etc. med olika inriktning. Därutöver sker mycket av den pedagogiska utvecklingen i mer informella former, till exempel genom mer eller mindre organisera- de utvecklingsarbeten som genomförs av pedagoger/lärare på olika håll i landet. 4Möjligheter till pedagogisk utveckling Vilka möjligheter finns att ytterligare främja den pedagogiska ut- vecklingen inom svensk vuxenutbildning? Vad skulle staten kunna göra för att stödja de stora satsningar som görs på bland annat Kunskapslyf- tet? Vi avslutar rapportens första del med några reflektioner kring dessa frågor. Inom den vuxenpedagogiska forskningen finns några områden som ur denna synvinkel borde prioriteras ytterligare. Vi vill lyfta fram följande möjligheter till utveckling. *Dagens vuxenpedagogiska forskning fokuserar i stor utsträckning endast på något av vuxenutbildningens områden. Forskningsprojekt som innefattar ett bredare fält, och inte bara en utbildningsform, är sparsamt förekommande. Sådan bredare vuxenpedagogisk forskning borde vara angelägen att främja, inte minst i samband med , där flera utbildningsanordnare samverkar och samordnas. saknas forsknings- medel som är riktade till sådan allmän, bredare vuxenpedagogisk forskning. *Forskningen om vuxenutbildning har varit mycket begränsad under , trots de stora förändringar som skett i verksamheten. Kunskapen om betydelsen av dessa förändringar är alltså bristande. *Den pedagogiska folkbildningsforskningen har fått en del resurser , men det handlar i huvudsak om tillfälliga projekt och satsningar, främst i anslutning till SUFO 96. Här finns en bra grund att bygga på, men det krävs ytterligare satsningar för att långsiktigt få en bra nivå på forskningen. *Mer forskning kring de progressiva folkhögskolekurserna/cirklarna skulle vara intressant ur pedagogiskt hänseende, eftersom dessa kurser i stor utsträckning verkar i enlighet med de föreställningar som främst anglosaxiska forskare hävdar som framtidens pedagogik. Utgångs- punkten för sådan forskning borde vara inte bara kursen som sådan utan den bildande helheten. *Många studier av vuxenutbildningen görs i form av utvärderingar. Det finns en risk att allmänt förekommande utvärderingsmetoder bidrar till osynliggörandet av olika pedagogiska traditioner. Det finns till exempel ett pedagogiskt arv av stort värde inom den svenska folk- bildningen, vilket riskerar att gå till spillo. Detta förhållande indikerar att varje utbildning/kurs/cirkel bör utvärderas utifrån sina egna villkor – mer forskning kring utvärdering av vuxenutbildning krävs med andra ord. *Inom distansutbildningen har forskningsintresset ökat, men forsk- ningen är fortfarande begränsad. Med tanke på den kraftiga expansion av distansutbildningen som sker, bland annat i samband med DUKOM:s försök, är det viktigt att forskningen följer utvecklingen, och att den i första hand fokuserar centrala pedagogiska frågeställningar och inte tekniska metodfrågor. *Yrkesutbildning för vuxna utanför högskolan är ett område som ökar i samband och den kvalificerade yrkesutbildningen. Var finns forskningen som följer denna utveckling? Vuxenpedagogisk utbildning och utveckling Forskningen i sig genererar kunskap, men den bidrar sällan direkt till den pedagogiska utvecklingen. Vad kan göras på detta område i fråga om utbildning och andra insatser för att stimulera utvecklingen? *Utbildning för lärare inom olika former av vuxenutbildning skulle kunna utvecklas och samordnas i större utsträckning. Kunskaper om vuxnas förutsättningar för lärande borde vara desamma oberoende av utbildningsform. *För dagens lärare är det viktigt att det finns vidareutbildningar som ger möjlighet att förbereda sig för arbete i en ny skolform, liksom fortbildningar för att kunna möta de förändringar som ständigt sker i den skolform där man är verksam. *Om man ska ha en separat utbildning för lärare inom exempelvis folkhögskolor och studieförbund (dagens folkhögskollärarprogram) bör detta motiveras utifrån önskemålet att behålla flera olika utbildnings- kulturer inom vuxenutbildningen. Om folkbildningens särart är värdefull och ska behållas kan det behövas en speciell lärarutbildning för detta område. Vi menar att det är viktigt att förvalta pedagogiska traditioner som den som finns inom folkbildningen. Det är viktigt, inte minst när man vill erbjuda vuxenutbildning till nya och bredare grupper, att det finns olika utbildningskulturer som passar och attraherar olika grupper och individer. *När det gäller lärarutbildningar i allmänhet kan man ifrågasätta om dessa alltid ska vara separata för olika utbildningsformer. I hur stor utsträckning kommer framtidens lärare att arbeta i samma skolform under hela sin lärarbana? Kan grundskollärarutbildningen och kanske framför allt gymnasielärarutbildningen i större utsträckning ge en bättre grund för arbete även inom vuxenutbildningen på motsvarande nivåer? *För att forskningsresultat ska kunna nå ut till de berörda inom den pedagogiska verksamheten är det viktigt att forskarna ges resurser att sprida sina resultat. Forskningsresultat publiceras främst i ett forsknings- sammanhang i avhandlingar, rapporter och tidskriftartiklar, på forskar- konferenser etc. Spridningen av resultaten borde kunna stimuleras genom att forskarna ges resurser att t.ex. skriva sina texter även i former som är mer lättillgängliga utanför forskarkretsen, i antologier etc. *För att forskningen ska nå ut i samband med utbildning, fortbildning etc. behövs lämplig kurslitteratur. Böcker som ger översikter över större eller mindre delar av vuxenpedagogikområdet och kan fungera som kurslitteratur är sparsamt förekommande . Sådana publikationer behöver också uppmuntras. * Det behöver även finnas andra fora än böcker där forskare kan och uppmuntras att sprida sina resultat. Sådana fora kan vara ett sätt att sprida forskningsresultat, men de kan också öka möjligheten till utbyte mellan forskare och praktiker, och framför allt mellan praktiker/lärare/ utbildare från olika former av vuxenutbildning. Det skulle kunna röra sig om konferenser, seminarier, utbyte i studiecirkelform, tidskrifter, internetbaserade mötesplatser med olika diskussionsgrupper etc. Utveckling av detta slag kan ske på såväl lokalt, regionalt som nationellt plan. (1985) Stabilitet och förändring. En empirisk studie av förhållandet mellan skolkunskap och vardagsvetande. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 53. , E., Laginder A-M., , S. & , G. Studiecirklarnas betydelse för individ och lokalsam- hälle. Delbetänkande av Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen, SoU 1996:47. , P., , , , L-E., Thång, P-O. & , K. (1995) Utbildning av arbetslösa i komvux. En studie av lokalt beslutsfattande. , Rapport från . (1985) Folkbildning i rörelse. Pedagogisk syn i folk- bildning inom svensk arbetarrörelse och frikyrkorörelse under 1900- talet – en jämförelse. Högskolan för lärarutbildning i , , Studies in Education and Psychology 16. Beach, D. (1995) Making sense of the problems of change: An eth- nographic study of a teacher education reform. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 100. (1995) Kunskap i praktik. Hur sjuksköterskestuderande uppfattar kliniska vårdsituationer och sitt eget handlande i dem samt hur deras uppfattningar förändras under och efter utbildningen. (diss.) Bjerstedt, Å. (1981) Pedagogisk forskning i : En sexårsbibliogra- fi till. Forskningsrapporter och avhandlingar från institutionerna för pedagogik 1975–1980. Bjerstedt, Å. (1987) Pedagogisk forskning i : En treårsbibliografi till. Forskningsrapporter och avhandlingar från institutionerna för pedagogik 1984–1986. Bjerstedt, Å. (1990) Pedagogisk forskning i : Bibliografi V. Forskningsrapporter och avhandlingar från institutionerna för pedagogik 1987–1989. Bjerstedt, Å. (1993) Pedagogisk forskning i : Bibliografi VI. Forskningsrapporter och avhandlingar från institutionerna för pedagogik 1990–1992. Bjerstedt, Å. (1996) Pedagogisk forskning i : Bibliografi VII. Forskningsrapporter och avhandlingar från institutionerna för pedagogik 1993–1995. Bobrink, E. (1996) Interaction within the Paradigm. (diss.) Booth, S. (1992) Learning to program. A phenomenographic perspec- tive. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 89. (1988) Vuxnas kunskapssökande – en studie av självstyrt lärande. : Högskolan för lärarutbildning. (diss.) Bååth, J. (1980) Postal two-way communication in correspondence education. (Av- handling) (1992) Helhetssyn i vården. En uppgift för sjuksköterske- utbildningen. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 91. Derbring, L. & Stölten, C. (1992) Sjuksköterskeutbildningens forsknings- anknytning – vision och verklighet. i , specialmetodik, Studia Psychologica et Paedagogica 100. (1981) vuxenutbildning: översikt över forsknings- och utvecklingsarbete. : , Komvux-utred- ningen. (1990) Återkommande utbildning och gruppsammansättning. Studier kring samordning som problem vid utbildningssamverkan. , Rapport från psykologi 150. (1995) Pedagogisk forskning . En studie av innehåll och forskningsmönster i svenska doktorsavhand- lingar –1992. , Rapport från psykologi 181. (1992) Livsvillkor, livsformer, utbildning. En kommunstudie i pedagogiskt perspektiv. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 42. , P-E., , B. & , D. (1990) Kontext, kultur och verksamhet. En analys av och pedagogiska miljö. , Rapport från psykologi 152. (1990) Handledning i praktiken. En studie av handledares och lärarkandidaters uppfattningar av handledning i lärarutbildning- , psykologi, Studies in Education 30. (1985) Kvinnor och vuxenutbildning mitt i livet. En studie av vuxna kvinnors förhållningssätt till utbildning. , psykologi, Studies in Education 23. Gerrevall, P. (1992) Högskolestuderandes erfarenheter av självständigt arbete. (diss.) Ginner, T. (1988) Den bildade arbetaren. Debatten om teknik, samhälle och bildning inom 1945–1970. Universi- tetet i , Tema Teknik och social förändring, Studies in Arts and Science No 17. (1991) Bildningens väg. Tre bildningsideal i svensk arbetarrörelse 1880–1930. (1996) Bildning : om bildningens möjligheter och villkor i det moderna samhället. (1996) Varför inte högskola? En longitudinell studie av olika faktorers betydelse för studiebegåvade ungdomars ut- bildningskarriär. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 107. (1993) Skola för ande och hand. En studie av folkhögsko- lans praktisk-estetiska verksamhet. , Studies in Education and Psychology 38. (1987) Högre utbildning för lågutbildade i industrin. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 60. (1980) Vuxenstuderandes studiesituation. En undersökning utförd inom vuxenutbildning. , , Studies in Education 12. (1996) en idéskiss. , stencil, . , H., , , , Å., , L-E., Paldanius, S. & Thång, P.O. (1997) Varför avstår arbetslösa från studieplats i vuxenutbildning? , Rapport från . & , C. (1994) Kunskapsutnyttjande: ett informellt perspektiv på hur kunskap och forskning används i skolan. Höghielm, R. (1985) Undervisning i Komvux. Ideal och verklighet i grundskolekurser. : Liber/CWK . (1996) Grundskollärarutbildningen . En utvär- dering. : rapportserie 1996:1 R. & Gähler, M. (1995) Folkbildning och vuxenstudier. Rekrytering, omfattning, erfarenheter. : Utbildnings- departementet, SoU 1995: 141. (1980) Studier i lärares omvärldsuppfattning: Deltagarnas erfarenheter som en resurs i vuxenutbildningen. universi- tet, Rapporter från 1980:06. (Ingår även i , 1990b.) (1982) Studier i lärares omvärldsuppfattning: Intentioner och restriktioner i undervisningen. , Rapporter från 1982:07. (Ingår även i , 1990b.) (1990a) Initial Encounters in Formal Adult Education. On decision-making in the classroom. , Report from , 1990:04. (1990b) Studier i lärares omvärldsuppfattning: Omtryck av 6 rapporter. , , , C., Helmstad, G. & Thång P.O. (1986) Arbetsupplevelse och utbildningssyn hos icke facklärda. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 57. , , , A. & , C. (1990) Vuxenpedagogisk vardag. Om undervisning i komvux. , Rapporter från 1990:11. Lindberg-Sand, Å. (1996) Spindeln i klistret. Den kliniska praktikens betydelse för utveckling av yrkeskompetens som sjuksköterska. En etnografisk-fenomenografisk studie. (diss.) (1992) Om matematikundervisning – innehåll, innebörd och tillämpning. En explorativ studie av matematikundervisning inom vuxenutbildning och på högstadium belyst ur elev- och lärarperspektiv. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 40. , F. & Booth, S. (1997) Learning and Awareness. Mahwah, NJ: . (1994) Lära i praktiken. En studie av sjuksköterskeutbild- ningens kliniska avsnitt. : , universitet. (diss.) , Å., , H., , , , L-E., Paldanius, S. & Thång, P.O. (1997) Arbetslöshet eller utbildning? Om rekrytering av arbetslösa till komvux. , Rapport från In- stitutionen för pedagogik 1997:2. Nitzler, R. & , I. (1994) Folkbildning för arbetsmarknaden. Från baskurs och rockskola till starta eget – deltagarens upplevelse av utbildningen. , Arbetsrapport från 105. Pilhammar , E. (1991) Det är vi som är dom. Sjuksköterske- studerandes föreställningar och perspektiv . Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 83. Rahimi, A. (1995) and conventional education from a student perspective. A qualitative analysis comparing students´ experience of education, approach to learning and reading comprehension. , , Studies in Education and Psychology 45. 1991) Vita mössor under röda fanor. Vänsterstudenter, kulturradikalism och bildningsideal i –1940. Acta Universitatis Stockholmiensis, Studies in the History of ideas 2. (1991) Utbildningsforskning 90/91. (1992) Utbildningsforskning 91/92. (1993) Utbildningsforskning 92/93. (1994) Utbildningsforskning 93/94. (1995) Utbildningsforskning 94/95. (1996) Grunden för fortsatt lärande, en internationell jäm- förande studie av vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skriven information. : nr 115. SOU 1996:188 Vuxenutbildare ser på sig själva. : Ut- bidningsdepartementet. (1986) Folkhögskolepedagogik mellan myndighet och med- borgare. En studie av ett forsknings- och utvecklingsarbete på fem folkhögskolor 1975–1978. , , Forskningsgruppen för utvecklings- och miljöfrågor, Rapport 22. Svanberg-Hård, H. (1992) Informellt lärande. En studie av lärprocesser i folkhögskolemiljö. , gogik och psykologi, Studies in Education and Psychology 33. Söderlindh , E. (1990) Lära för . En studie av ut- bildningsproblem och arbetsmarknad för invandrare i grundutbild- ning för vuxna (grundvux). , , akademisk avhandling. Trowald, N. & , L.O. (1993) Studenters syn på kunskapsmät- ning. En enkätstudie med särskild hänsyn till de graderade betygens inverkan på inlärning och studier. : Lantbruksuni- versitet, Pedagogiskt utvecklingsarbete 15. Tuijnman, A. (1989) Recurrent education, earnings, and well-being. A fifty-year longitudinal study of a cohort of Swedish men. Acta Universitatis Stockholmiensis, Studies in Educational Psychology 24. Walldal, E. (1991) Problembaserad inlärning. Utvärdering av på- byggnadslinjen Utbildning i öppen hälso- och sjukvård. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 79. (1996) Rockmusik som folkbildning. I: Tre rapporter om studiecirklar. : , SOU 1996:154. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 73 6 Allmänt – vuxenpedagogik, vuxenutbildning O. & GÄHLER, (1995) Folkbildning och vuxenstudier. Rekrytering, omfattning, erfarenheter. Utbildnings- departementet, SOU 1995: 141. Detta är en av delrapporterna från SUFO 96. Kategorisering: Folkbildning, vuxenutbildning, studiecirklar, cirkeldel- tagaren, rekrytering Undersökningen grundas på telefonintervjuer med ett representativt urval svenskar . Frågorna berörde deltagande i och uppfattning om olika typer av vuxenutbildning, speciellt folkbildning. Syftet har varit att kartlägga vuxenutbildningens omfattning. Det andra syftet var att söka svaret på frågan om vilka grupper som mer aktivt deltar i vuxenutbildning och folkbildning. Det tredje syftet var att studera vilken syn människor i allmänhet har på vuxenutbildning. Det fjärde och sista syftet var att redovisa deltagarnas åsikter om den genomgångna utbildningen. I studien fann man att: Vuxenstudier är en betydande fritidsverksamhet bland svenskarna. av dem har gått en studiecirkel. Studiecirkeln är en helt dominerande studieformen antalsmässigt men flera andra typer av studier är också vanliga, som fackliga kurser, komvuxkurser etc. Kvinnor deltar mer än män, tjänstemän mer än arbetare. En social snedrekrytering är tydlig även om denna inte är lika uppenbar om man enbart ser till studieförbundens cirklar. Rekryteringen varierar också över ämnesområden. Värdet av vuxenutbildning framstår som högt i medborgarnas ögon. Däremot är det få som menar att vuxenstudier skulle leda till ett ökat engagemang i politiska frågor eller till en rikare fritid. När det gäller folkhögskolan betonas att skolan lägger större vikt vid personlighetsutveckling än vid faktakunskaper. Den allmänna uppfattningen är annars att folkhög- 74 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter skoleelever är sådana som till stor del misslyckats i den vanliga skolan. De som bedrivit folkhögskolestudier är mycket positiva till såväl studieformen som arbetsformer och lärande. Tanken om deltagarstyr- ningsidealet verkar dock inte finna sin praktik vare sig i folkhögskolan eller studiecirkeln. De som aldrig deltagit i någon form av vuxenstudier är oftast de med arbetaryrken, låg utbildning samt boende i Storstock- holm. Olikheterna mellan samhällsklasser, utbildningskategorier och ortstyper är större när det gäller icke aktiva än när det gäller aktiva. , (1985) Kvinnor och vuxenutbildning mitt i livet. En studie av vuxna kvinnors förhållningssätt till utbildning. , Studies in Education No. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer; rekrytering och studieavbrott studie bygger på intervjuer med 45 kvinnor. Dessa kvinnor, födda , lämnade folkskolan och gick ut i arbetslivet vid 14–, och de tillbakablickande intervjuerna skedde (1982). Deras folkskolebetyg låg över genomsnittet, ett urvalskri- terium som förväntades rikta in studien på de kvinnor som var mer benägna att ta del av vuxenutbildning senare i livet. Efter folkskolan gick alla till heltidsarbete, men de flesta har sedan återvänt till utbildning, vuxenutbildning, i någon form. Trots detta är fortfarande 29 (av 45) lågutbildade i meningen att de saknar utbildning på gymnasienivå eller högre. Efter en period av heltidsarbete har många kvinnor gått in i utbildning – på heltid, deltid eller i någon internut- bildning. Det typiska är emellertid att arbete och studier avbryts vid familjebildning och barnafödande. Efter småbarnsperioden kommer vändpunkter av olika slag, och de flesta återvänder till deltidsarbete och/eller studier. Resultaten analyseras utifrån en modell där den reproduktiva sektorn ställs mot det produktiva. Den reproduktiva sektorn kännetecknas bl.a. av kvinnlig underordning och oavlönat, oreglerat arbete i hemmet, medan den produktiva sektorn innebär avlönat, reglerat arbete i ett hierarkiskt yrkesliv. För kvinnornas del innebär livet ett både och när det gäller dessa sektorer. Det kännetecknande är dock att utbildning och yrkeskarriär för kvinnorna är underordnat det reproduktiva ansvaret. Familjen kommer i första hand. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 75 diskuterar förhållandena ur två aspekter.