sou · GLB339d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Väl motiverad användning av dessa kompletteras av ett stundom mindre nogräknat bruk i sammanhang där denna typ av identifikation egentligen är helt onödig. Det förekommer slentrianmässigt bruk av personnummer i många administra- tiva system. Vi anser att användning av personnummer bör ske med om- sorg och försiktighet, och vi efterlyser en hög kvalitetsmedvetenhet vid allt bruk av denna form av personidentifikation. Det bör anförtros Datainspek- tionen att i sin tillsynsverksamhet med höjd prioritet uppmärksamma detta. 7.I den nya persondatalagen används benämningen samtycke i ett antal sammanhang. I anknytning härtill har tidigare informerat samtycke an- vänts. Tanken bakom kommitténs renodling av uttrycket utgår från att samtycke till en åtgärd i sig omfattar tillgång till information om den be- rörda åtgärden. En person kan med detta resonemang inte ge sitt samtycke till något som hon inte känner till, är informerad om. EG-direktivet för ett resonemang om tillägg av förtydligande ord som otvetydigt och/eller uttryckligt. Kommittén har emellertid valt att enbart använda begreppet samtycke. Vi vill för vår del i detta sammanhang framhålla att samtycke kan ges mot bakgrund av tillgång till mer eller mindre fullständig information. Tillämpning av samtycke som bygger på fullständig information är fun- damental för många situationer där persondatalagen kommer att användas. För att betona att denna informationstillgång bör vara helt fullständig för- ordar vi att formuleringen informerat samtycke ska användas. 8.Den nya persondatalagens 20 § omfattar ett bemyndigande för rege- ringen eller för den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva undantag från förbudet mot att behandla känsliga uppgifter, om detta behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Detta är ett generellt bemyndigande som enligt vår mening bör förankras i ett preciserande ställningstagande från sida. 9.Undantag från förbud mot hantering av personuppgifter utan informerat samtycke föreslås för forskningsändamål, om sådan hantering av en forskningsetisk kommitté bedöms som godtagbar. Formerna för verksam- het inom sådana forskningsetiska kommittéer bereds inom regeringen, och en forskningsetisk utredning är enligt uppgift att vänta . SOU 1997: 39 Reservationer: , 671 Vi förutsätter att de forskningsetiska kommittéerna i sin nya form får tillgång till erforderlig kompetens inom alla områden som berörs av kommittéernas aktuella ärenden, och att en tillfredsställande allmän insyn kan garanteras. Tillämpning av offentlighetsprincipen bör inte utgöra grund för för- säljning av personuppgifter. Denna princip har tillkommit för att förstärka insyn och ge möjlighet till förbättrad offentlig verksamhetskvalitet, och inte för att möjliggöra inkomster för staten eller andra för försäljning av personuppgifter som medborgarna uppmanats lämna för andra ändamål. Sådan försäljning av personuppgifter kan ofta inte anses representera ett berättigat intresse. Den bygger ofta heller inte på informerat samtycke. används för sådan försäljning. Enligt kommitténs för- slag avses villkoren för SPAR lyftas ut och placeras i egen lag. Ansvaret för verksamheten kring SPAR vilar på . Vi förordar att denna nämnd låter genomföra en ytterligare in- tensifierad satsning på allmänupplysning samt på information till de regist- rerade. Vi förordar vidare att nämnden tillämpar en ökad re- striktivitet rörande tillståndsgivning för användningen av SPAR för för- säljning av personuppgifter. SOU 1997: 39 Utredningen har föreslagit en persondatalag som utgör en nära avbildning av EG-direktivets text. Generella regler och principer har tagits in i lag- texten, medan det överlåts åt regeringen och Datainspektionen att utforma detaljreglering för t.ex. särskilda områden. Till följd av den valda lagstiftningstekniken föreslås en lag om ändring i regeringsformen 8 kap. 7 §. Den föreslagna ändringen i första stycket punkt 8 innebär att regeringen och Datainspektionen kan ges behörighet att meddela föreskrifter på hela det område som omfattas av den föreslagna persondatalagen. Som grund till ändringen i RF anför utredningen bl.a. följande: Att de generella huvudreglerna och principerna samt de likaledes ofta generellt utformade undantagsmöjligheterna införs i den nya persondatala- gen är enligt vår mening både naturligt och nödvändigt. Däremot är det som vi ser det inte lämpligt att tynga lagtexten med den nödvändiga detalj- regleringen och konkretiseringen. Den korta utredningstiden om har vidare gjort det omöjligt för oss att identifiera t.ex. alla områden där det kan vara befogat att behandla känsliga uppgifter. Utredningens slutsats är att det inte finns någon annan möjlighet än att lita till att regeringen och Datainspektionen inom den ram som den före- slagna persondatalagen drar upp preciserar och konkretiserar regleringen. Vidare sägs att regeringen och Datainspektionen vid sin precisering och konkretisering av lagregleringen har att hålla sig inom den ram som EG- direktivet ställer upp. I propositionen 1993/94:116 föreslog regeringen en ändring i rege- ringsformen, som sedan tillstyrktes i , som öppnade en möjlighet för regeringen att efter bemyndigande i lag delegera normgivningskompe- tens i fråga om ADB-behandling av personuppgifter till Datainspektionen. SOU 1997: 39 Frågan är om det kan anses befogat att ytterligare utöka regeringens normgivningskompetens på sätt som utredningen föreslagit? Regeringsformen ger möjlighet att i viss omfattning över- lämna normgivningsmakt åt regeringen. Bestämmelserna om delegation av normgivningsmakt finns i bl.a. RF 8:7. Dessa bestämmelser är avsedda att vara uttömmande. Normgivningsmakt får alltså inte delegeras i andra fall än RF uttryckligen medger. Regeringsformen säger i huvudsak ingenting om kvalitén på de före- skrifter som regeringen kan meddela efter delegation. Man fann det under förarbetena inte möjligt att dra någon generell gräns i grundlagen: frågan borde få avgöras av från fall till fall (prop. 1973:90 s. 209). Gäller det mindre ingripande bestämmelser, borde man kunna ge tämligen vidsträckta bemyndiganden. I fall där mer väsentliga medborgarintressen kunde beröras, borde mera preciserat ange de ramar inom vilka regeringen skall få röra sig. Det kan inte råda någon tvekan om att den föreslagna persondatalagen innehåller bestämmelser där väsentliga medborgarintressen berörs. Som exempel kan nämnas lagens bestämmelse om förbud mot behandling av känsliga personuppgifter. Som känsliga uppgifter anses sådana uppgifter som rör hälsa eller sexualliv eller som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening. Sådana uppgifter får behandlas bara i de fall som räknas upp i lagen. Men utredningen har med hänvisning till artikel 8.4 i EG-direktivet föreslagit ett bemyndigande för regeringen och Datainspektionen att före- skriva ytterligare undantag. Enligt nämnda artikel i får näm- ligen medlemsstaterna av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse avgöra ytterligare undantag från förbudet mot att behandla känsliga personuppgif- ter. Regeringen överlåts alltså här att avgöra vad som är ett viktigt allmänt intresse. För det första kan här ifrågasättas huruvida den lagtekniska kon- struktionen överensstämmer med regeringsformen. För det andra anser jag att bedömningen av vad som är ett viktigt allmänt intresse bör göras av folkrepresentationen, dvs. Till detta kommer den osäkerhet som föreligger avseende offentlig- hetsprincipens förenlighet med EG:s datadirektiv. Då vi inte med säkerhet kan bedöma EG-direktivets inverkan på den svenska offentlighetsprincipen är det av stor vikt att kommande justeringar i persondatalagen sker genom en sedvanlig lagstiftningsprocess. bör därför inte ge regeringen ytterligare kompetens att efterhand detaljreglera bestämmelser som kan komma att påverka offentlighetsprincipen. Denna princip förvaltas bäst av SOU 1997: 39 och för att kunna bevaka den framtida utvecklingen på området krävs att folkrepresentationen får full insyn och möjlighet att stoppa för- slag som undergräver eller försämrar t.ex. rätten att ta del av allmänna handlingar. Utredningens förslag kommer att leda till en omfattande detaljreglering och ett överdrivet införande av tvingande regler. Genom en sådan ordning torde det bli svårt att överblicka omfattningen av undantagen. En lösning skulle i stället kunna vara att Datainspektionen utfärdar allmänna råd. Med hänvisning till det ovan anförda anser jag således att kommande justeringar i persondatalagen skall ske genom en sedvanlig lagstiftnings- process via regering och riksdag. Bearbetnings-, analys- och tolkningsfrihet RF 2 kap. 1 § tillförsäkrar varje medborgare gentemot det allmänna rätten att meddela information (punkt 1) och rätten att inhämta, mottaga och ta del av information (punkt 2). Rätten att bearbeta, analysera och tolka information (i vid mening) saknas. Möjligheter som finns till avancerad elektronisk bearbetning gör en sådan rättighet mer aktuell. Enligt min mening bör en punkt med denna rättighet införas som tredje punkt, t.ex. 3. bearbetningsfrihet: frihet att bearbeta, analysera och tolka information av alla slag Det är uppenbart att denna rättighet är nödvändig för t.ex. fri forskning, undersökande journalistik och politisk verksamhet. SOU 1997: 39 Särskilda yttranden: 677 Särskilt yttrande av ledamoten () Om personuppgifters kvalitet, integritet m.m. Syftet med detta yttrande är att något bidra till att skärpa politikers, myn- digheters och andra berördas uppmärksamhet på kvalitetsfrågorna rörande personuppgifter oavsett vilken lag eller teknisk form som är aktuell. Enligt min bedömning som politiker, utbildare, forskare och sakkunnig är kvaliteten på personuppgifter i det svenska samhället inte sällan extremt undermålig och inom vissa samhälleliga verksamheter verkar det närmast vara regel att inte iaktta de mest elementära saklighetskrav – exempel utgör sociala och barnpsykiatriska/barnpsykologiska s.k. utredningar. Sådana dokument konstrueras ofta som övertalningsdokument enligt propagandans grundprinciper, t.ex. ensidigt urval, vaghet och omfattande upprepning. Sådana allvarliga fenomen som avsaknad av källangivelse, felaktiga uppgifter, ogrundade tyckanden, undanhållande av uppgifter som står i strid med den önskade slutsatsen samt oberättigade tolkningar och obe- rättigade slutsatser, har en avsevärd omfattning (för analys av konkreta exempel, se t.ex. , 1996). Behoven av forskning, utbildning och kvalitetssäkringsåtgärder är stora. Enligt förslaget till persondatalag 1 § är syftet med lagen att skydda människor mot otillbörligt intrång i den personliga integriteten vid be- handling av personuppgifter. När grundläggande saklighetskrav inte till- 678 Särskilda yttranden: SOU 1997: 39 godoses och dokument konstrueras propagandistiskt mot en person/familj uppkommer rimligen integritetskränkning. Exempelvis uppkommer en all- varlig form av integritetskränkning, när det förekommer och cirkulerar fel- aktiga, förvrängda, överdrivna etc. personuppgifter – inte sällan upprepas sådana uppgifter ett avsevärt antal gånger i samma eller olika handlingar. En annan allvarlig form av integritetskränkning föreligger, när person- uppgifter är korrekta, men ändå ger en falsk bild, då negativ selektivitet föreligger. Exempelvis förekommer att hög proportion negativa person- uppgifter presenteras som många för personen positiva uppgifter undanhålls eller att korrekta uppgifter tas ur sitt sammanhang och därige- nom blir felaktigt tolkade av en mottagare. Problemen är desamma för de verksamheter, t.ex. journalistik, som inte lagregleras, utan förutsätts egen- kontrollerade. Bristande kvalitet hos personuppgifter leder inte bara till integritetskränkningar utan också till fel vid beslut, till uppkomst av eller förvärrande av konflikter, till onödiga processkostnader och till fel vid an- vändning av uppgifterna för historiska, statistiska och vetenskapliga än- damål. I svensk grundlag, regeringsformen 1 kap. 9 §, föreskrivs saklighet och opartiskhet vid offentlig verksamhet och detta bör då rimligen ut- märka hanteringen av personuppgifter inom sådan verksamhet. I förslaget till persondatalag behandlas kvalitetsfrågorna i form av Grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter i 9 § och vad gäller Rättelse i 28 § och viss text i betänkandet anknyter till dessa frågor. Jag skall här från mina utgångspunkter tydliggöra några av de elementära kvalitetskrav som bör vara uppfyllda beträffande personuppgifter/persondata. Jag be- traktar härvid termerna data respektive uppgifter som synonyma – den förra termen är mer utmärkande för forskningskulturen och den senare är mer utmärkande för utredarkulturen. Uttalat syfte eller frågeställning (eventuellt i form av hypotes, dvs. på- stående på försök) eller ett angivet godtagbart ändamål utgör utgångspunk- ten för att söka eller skapa data. Det kan som exempel nämnas att s.k. so- ciala utredningar i barnavårdsärenden i regel saknar uttalad frågeställning. De utgör mestadels mer eller mindre metodiskt naiva klippkollage av övervägande negativa uppgifter som är osakligt och olagligt tillrättalagda utifrån en förutfattad bedömning i syfte att övertala en beslutsinstans. Re- dan därmed kan de inte betraktas som sakliga utredningar utan är konstrue- SOU 1997: 39 Särskilda yttranden: 679 rade som övertalningsdokument. Förekommande underförstådda syften i många utredningar att söka maximera mängden brister rörande en person eller familj framstår som osakliga, oetiska och olagliga. 2.Metodiken skall vara lämplig i förhållande till frågeställningen. Gäller t.ex. frågeställningen vilken relation en far har till sin son, så kan inte ut- redningen begränsas till moderns relation till sonen, varpå bedömningar utan saklig grund presenteras om faderns relation till sonen – en metodik, som jag sett i vissa barnpsykiatriska s.k. utredningar. 3.Relevanta data/uppgifter krävs. Relevans hos data/uppgifter gäller i för- hållande till en viss frågeställning. Om data har betydelse för frågeställ- ningen/det saken gäller, så brukar detta uttryckas som att de är relevanta. 4.Tillförlitlighet måste föreligga hos data/uppgifter. Om tillförlitlighet inte föreligger, så måste data avföras som otillförlitliga. Tillförlitlighet fast- ställs t.ex. genom kontroll, genom att studera överensstämmelse mellan oberoende källor/metoder, genom att överväga felmöjligheter och påver- kande faktorer (t.ex. sättet att fråga), genom att osäkerhetstecken, tecken på låg kvalitet m.m. beaktas, genom källkritiska överväganden etc. 5.Källredovisning av uppgifter måste föreligga i de fall källan inte kan anses självklar, t.ex. ett välkänt register. Källan till en uppgift skall anges så noga att den lätt kan sökas och kontroll utföras. Exempelvis skall per- sonkällor återges med namn och annan erforderlig identifikation och do- kument/skrifter skall anges så exakt att de kan beställas fram. Detta är in- ternationell praxis inom forskningen. Uppgifter av typen Enligt under- sökningar, Det är känt att, Enligt personalen i organisation X, Föreståndaren förmedlar uppgifter från personal om att etc. uppfyller inte krav på källredovisning som är så noggrann att kontroll kan göras. Det måste åligga utredaren att utan anmaning redovisa källan i an- slutning till uppgift. Uppgifter utan godtagbar källredovisning måste för- kastas, när anspråk på saklighet föreligger. Anonyma uppgifter kan inte kontrolleras, medger obegränsade möjligheter till falska anklagelser, är ofta felaktiga och kan enbart ha värde som utgångspunkt för att söka rele- vanta, kontrollerbara uppgifter. 6.Skriftliga bestyrkanden av lämnade uppgifter måste anses vara ett nöd- vändigt och elementärt kvalitetskrav, då risken för överföringsfel vid muntlig överföring är stor. Ofta hävdas att personer har lämnat uppgifter utan att det framgår att citat/referat/sammandrag är bestyrkta av upp- 680 Särskilda yttranden: SOU 1997: 39 Enbart uppläsning minskar avsevärt möjligheten att kritiskt granska och upptäcka fel, utelämnanden etc. Speciella problem föreligger vid bestyrkande av vad ett barn påstås ha sagt till någon. I beaktande av att människor inte ordagrant kan minnas ens korta samtal och utifrån det fak- tum att löpande uppteckning av vad ett barn säger torde vara ovanligt, så måste sådana uppgifter bedömas som otillförlitliga, när inte åtminstone ljudbandsupptagning föreligger. Utan sådan går inte påverkan genom påståenden, frågor etc. att kontrollera. 7.Personuppgifter om besök, händelser, testresultat etc. bör vara daterade. Ofta är det även betydelsefullt att ange klockslag, då klockslag kan vara viktiga för att fastställa ordningsföljd mellan händelser eller för att tolka händelser. Om datum inte dokumenterats, så har inte heller innehållet do- kumenterats och det rör sig om uppenbara efterhandskonstruktioner. För vissa typer av personuppgifter, t.ex. permanenta egenskaper, så behöver datering inte vara aktuell. Om datum för införsel är senare än datum för händelsen etc., så bör båda datumen anges. Differenser utgör ett tecken på bristande kvalitet på grund av minnesbortfall, minnesförändringar m.m. 8.Precisering är ett grundläggande kvalitetskrav. Utan precisering av en personuppgift går det ofta inte att förstå vad som menas med uppgiften – den blir inte meningsfull. Logiskt innebär precisering att mängden av tänkbara tolkningar till ett yttrande reduceras. Ett viktigt krav vad gäller situationer/händelser rörande personer är att de kan preciseras utifrån frå- gor som Vem/vilka, vad, var, när, hur, hur ofta, hur länge, vad skedde före respektive efter? Exempelvis skall inte opreciserade, vaga generaliseringar av typen är besvärlig förekomma i pro- fessionell verksamhet. Vilka situationer och förlopp är det frågan om? 9.All osäkerhet kring en personuppgift, som anses föreligga skall marke- ras språkligt med kortare eller längre osäkerhetsmarkörer, t.ex. möjligen, flera felkällor föreligger etc. Andra sätt att ange osäkerhet är frågetecken eller hela frågesatser. Självklart kan det i vissa fall vara att föredra att ute- lämna en osäker uppgift för att inte åsamka skada. Negativa skvallerartade uppgifter, tyckanden etc. skall inte återges, bl.a. då de i stor utsträckning saknar källor, precisering, begriplighet m.m. Vid överföring av person- uppgifter mellan personer och mellan dokument, så uppkommer ofta fel och snedvridningar i efterföljande utsagegenerationer. Det är därför viktigt att vara klar över vilka överföringar som gjorts och om kontroll skett vid överföringarna. SOU 1997: 39 Särskilda yttranden: 681 10.Sökandet efter och skapandet av personuppgifter får inte ske på så sätt att utredaren eftersträvar att ensidigt leta och redovisa material som bekräf- tar en förhandsuppfattning eller fix övertygelse (ensidigt bekräftelsesökan- de). Olika möjligheter i sakfrågan skall hållas öppna och information sökas för att klargöra dessa. 11.Personuppgifter skall ha saklig grund och får inte förändras, fabriceras eller fabuleras, t.ex. genom förändringar av uttalanden, genom borttagande av betydelsefulla sammanhang, genom bortfall av osäkerhetsmarkörer, ge- nom betoning av trivialiteter eller genom tillämpning av tycka-tro-känna- uppleva-kulturen. Tillvägagångssättet att producera personuppgifter ge- nom att uppleva saker rörande personer medger obegränsade möjligheter till fabrikation och personlig kontaminering av uppgifter och kan själv- fallet inte accepteras som saklig grund. 12.För syftet, frågeställningen eller ändamålet väsentligt material får aldrig undanhållas. 13.Argumentationen kring ett omstritt påstående om en person/familj bör ofta ske för respektive emot. Härvid skall saklighetskrav på relevans, till- förlitlighet, källredovisning, precisering, motsägelsehantering m.m. beak- tas. Givetvis kan olikheter i mängden argument för respektive emot före- ligga. 14.Psykologiska testresultat skall åtföljas av kortfattade generella testbe- skrivningar med redovisning av testens validitet, dvs. samband med det saken gäller och av testens reliabilitet, dvs. mättekniska tillförlitlighet för relevant referensgrupp. Att utan saklig grund anta att ett testresultat är re- levant och tillförlitligt är inte acceptabelt. Kan inte utredaren redovisa det nämnda skall testresultaten förkastas. Vidare skall inverkande omständig- heter vid testningen, t.ex. att ett barn förflyttats från sin hemmiljö, spärrats från föräldrakontakt, befinner sig i kristillstånd m.m. klart redovisas, då sådana faktorer måste vägas in i tolkning av testresultat. Redovisas inte inverkande omständigheter skall testresultat förkastas. Gamla testresultat skall inte användas för bedömning av en aktuell situation. 15.Tolkningar, slutsatser och bedömningar skall logiskt sammanhänga med det redovisade grundmaterialet. Medger materialet alternativa tolk- ningar skall dessa redovisas. Saknas rimligt sakligt underlag skall inte slut- satser/bedömningar utan saklig grund avges. Osäkerhet skall anges. 682 Särskilda yttranden: SOU 1997: 39 Några exempel rörande hur mjuka personuppgifter kan se ut i praktiken skall här redovisas. I ett överläkaryttrande står om en mor: Hon tedde sig som en strykrädd hund likgiltig, nollställd, utsla- gen. I en vårdnadsutredning står om en far: Han drack sig berusad och lördag. Någon saklig grund för påståendet redovisas inte, utan det verkar härröra från en parts benägenhet att svartmåla den andra parten. 3.Det framgår i ett barnpsykiatriskt yttrande att texten innehåller en del ologiska och av utredarens egen ideologi kontaminerade uttalanden, t.ex. Föräldrarnas tendens till att svartmåla myndigheter och institutioner kan i längden vara skadligt för barnen, eftersom dessa kan utveckla en negativ bild, dels av sig själva, dels utveckla en antisocial attityd . Observera här den värderande termen svartmåla. Observera även den ensidiga tolkningen utan något som helst redovisat vetenskapligt stöd. Tankefelet imperfecta enumeratio (dvs. ofullständigt övervägande av al- ternativa utfall) föreligger. Om barnens kritiska tänkande utvecklas så kan det tvärtom ge dem en starkare grund att stå på . Observera hur utredarens egen ideologi leder till kopplingen mellan antisocial attityd och kritik av myndigheter och institutioner. Utredarens antidemokratiska ideologi står här i strid med den yttrandefrihet som stadgas i svensk grundlag (RF 2 kap. 1 §) och irrelevanta uttalanden av detta slag skall därmed inte förekomma i intyg av detta slag eller på av samhället betald arbetstid. 4.I en journalanteckning av en chefsöverläkare i barnpsykiatri vid Region- sjukhuset i står följande om en far efter endast ett kort samtal med föräldrarna. Ett omhändertagande utan saklig grund har gjorts av familjens lilla flicka utifrån byskvaller, varför en konfliktsituation råder. Han har också aggressivt tagit fram handlingar som har behövts i ärendet och han har fått hjälp där via sin advokat aggressivt framför sin kritik gentemot samhälle, myndigheter Han uttrycker klara SOU 1997: 39 Särskilda yttranden: 683 tecken av att vara tidigt störd, misstänkt karaktärsstörning och en klar separationsskada. Det är en vanlig hederlig arbetare med förtroendeuppdrag och som aldrig legat samhället till last som här beskrivs. Vid de mycket mer ingående kontakter som jag haft med mannen framstår han som begåvad och efter- tänksam. Den omfattande barnpsykjournalen kom inte till föräldrarnas kännedom förrän jag påpekade att den fanns Mannens lagliga rätt att ta fram handlingar psykiatriseras här med fabuleringar som förs in i journa- len. Den kringflytande modeetiketten tidigt störd kommer till använd- ning även här och kompletteras av ytterligare två sakligt ogrundade eti- ketter. En jämförelse kan göras med följande påstående på samma nivå: Ledamöter i yrkade aggressivt på offentlighets- principens bibehållande och betonade vikten av att kunna kritisera myndigheter.