sou · GLB398 · 1998-01-01 00:00:00 — Dessa slutsatser drar även Artdatabanken (1997) av sina analyser av databa- sen för de hotklassificerade arterna. -att beskrivningen av den skyddade naturens egenskaper är mycket otillfredsställande. (Riksskogstaxeringens påbörjade analyser av färska mätningar i reservaten kommer dock delvis att råda bota mot detta). - att det är angeläget att utveckla den nationella övervakningen både avseende systematisk provtagning (detalj och beståndsskala) och to- talkartering med fjärranalys (bestånds- och landskapsskala) av huru- vida miljömålet nås. Handledning till den som ska tolka våra resultat Vi är medvetna om att vår metod för att beräkna de långsiktiga målen bygger på en lång rad antaganden och därmed inte är invä ndningsfri. Vi bygger dock våra resonemang på de nya kunskaper om naturvårds- biologi som framkommit och som bl.a. sam- manfattas i (1997). Det viktiga är att vår analys är ännu ett sätt att visa på att dagsläget inte är tillfredsställande om vi vill bevara de i naturligt före- kommande arterna i livskraftiga stammar. Betydligt större arealer måste ha som huvudsyfte att säkerställa bevarandet av biologisk mångfald. Även om vi skulle ha gjort väldigt mycket fel och halverar det 20%-iga tröskelvärdet till så kvarstår det kortsiktiga behovet av att skydda skog oförändrat. Slutsatsen att det fortfarande finns ett behov av att skydda befintlig skog med höga eller snabbt utvecklings- bara naturvärden är alltså robust. Möjligen kan man då dra slutsatsen att skyddet kunde få spridas ut . Vår bedömning är dock att för ett stort antal skogsarter så är det viktigt att snabbt för- hindra att ytterligare lokaler avverkas eller på annat sätt görs obeboe- Skulle framtiden visa att detta är fel så finns ju skogen kvar. Dessutom kvarstår ett mycket omfattande restaureringsbehov för att klara den biologiska mångfalden i skogar. Även detta tycker vi ger en klar signal om att en höjd ambition i säkerstäl- landearbetet är nödvändig om miljömålen skall ha en chans att nås. Intressant att konstatera är också att den enda tidigare analys (Liljelund et. 1992) som gjorts med samma syfte landade i ett skyddsbehov av samma storleksordning. På motsvarande sätt har man i kommit fram till att av skogsmarken bör avsättas i re- servat (Virkkala 1996). På har man satt målen betyd- ligt högre på statlig mark. På privat mark är målet av skogen skyddad i reservat (Franklin pers. medd.). I har man anammat och satt målet till av varje skogstyp (Lindenmayer, pers. Slutligen visar ett stort antal enskilda undersökningar från land- skapsplanerade områden att betydligt av arealen behöver ägnas i första hand åt att uppnå miljömålen Vårt uppdrag behandlar vad som ur biologisk synvinkel behövs för att bevara biologisk mångfald i de olika svenska skogsmiljöerna och i de olika regionerna. Det kortsiktiga målet är det primära och visar att ett skyddsbehov finns. De långsiktiga målen anger grovt både restau- reringsbehovet och graden av brådska som bör beröra säkerställandet av den skog som finns i sinnevärlden och som har höga naturvär- den. Vid kommande tolkning och revision av våra siffror på arealen av skyddsbehov vill vi att man beaktar: -den aktuella skogsmiljöns störningsekologi -tillgången på förbättrade kunskaper om skogsmiljöernas egenskaper och störningsekologi samt hur mycket som är nog för olika arter i olika skogsmiljöer. -huruvida målsättningsklasserna Produktion G enerell hänsyn, K om- binerade mål, Naturvård S kötsel och N aturvård O rörd blir allmänt accepterade och tillämpade samt som avsett kommer att efterlevas under en omloppstid. -i vilken omfattning ekologisk landskapsplanering, ELP, eller mot- svarande kommer att genomföras och vara beständig över tiden. För det första är ett av målen med ELP uttryckligen är att bevara den bio- logiska mångfalden inom ett landskap. För det andra uppger företrä- dare för näringen avsättningar inom ramen för ELP på , om inte mer, av arealen. Det säger sig självt att detta kan komma att ha en utomordentligt stor betydelse för arbetet med att nå miljömålet. -vilken långsiktig varaktighet av icke dokumenterade frivilliga av- sättningar kommer att finnas. -hur många brukare som brukar skogen. -utveckling av och intresse för nya miljökunskaper hos markägarna. Detta arbete har utförts till . Vårt arbete hade inte kunnat slutföras på den korta tid som stod till vårt förfogande utan den assistans, kritik och goda humör som på bistått oss med. Utan de olika databasvärdarnas entusiastiska medverkan hade analyserna inte kunnat genomföras. , i gjorde körningarna i nyckelbiotopsinventeringen. , Per och i synnerhet gjorde sökningarna i Riks- skogstaxeringens databas. , ABB-data, Husqvarna, tog fram data ur den översiktliga skogsinventeringen (ÖSI). har lyckats fånga våra invecklade resonemang med ritpennan. Våra många frågor har besvarats av , naturvårdsver- ket (skyddad natur), , (målsättningsklasser), , SLU (vägavstånd), , /SLU (kulturlandskapet), , SLU (Riksskogstaxeringen), (AssiDomän), , (nyckelbiotoper), (MoDo), , (sumpskogar), Per Si- monsson (SCA), , (), Prof. , (reservatsmål i ), Dr. , (reservatsmål i ), , Finska (om bris- tanalys i ), vill vi tacka våra konstruktivt kritiska kollegor, främst ekologerna Per och som bistått med en gransk- ning av manuskriptet. , L. m.fl. 1997. Sydsvenska lövskogar och andra lövbäran- de marker. Effects of habitat fragmentation on birds and mam- mals in landscapes with different proportions of suitable habitat: a review. Oikos71: 355-366. Habitat fragmentation and changes in biodiversity. Ecological Bulletins 46:171-181. Angelstam, P. Två nivåer för landskapsplanering. -Skogsfakta 20:57-68. Angelstam, P. Ghost of past - natural disturbance regimes as a basis for reconstruction of biologically diverse in Eu- rope. I: DeGraaf, R. and , R. (red), Conservation of faunal diversity in forested landscapes, and , sid. 287-337. Angelstam, P. Landscape analysis as a tool for the scientific management of biodiversity. Ecological Bulletins 46:140-170. Angelstam, P. Toward a logic for assessing biodiversity in boreal . In: P. , M. Köhl and R. Päivinen (eds.) Assessment of Biodiversity for Improved . on the Assessment of Biodiversity for Improved , Ascona, , 7-11 October 1996. EFI Proceedings No. Kluwer Academic Publishers, , the . Angelstam och , P. En ideal modell för landskapsplane- ring. Angelstam, P. and , B. Principles for landscape plan- ning in Swedish forestry - a review. I: McClain, K.M. and McClary, C.P. (red), International Forestry Seminar. Exploring multiple use and ecosystem management: from policy to operatio- FAO/ECE/Proceedings, , . , sid. 85-95. Angelstam, P. and , B. Principles of present Swedish biodiversity management. I: , L. (red), Boreal eco- systems and landscapes - structures, functions and conservation of biodiversity. Ecological Bulletins 46:191-203. Artdatabanken, 1997. Fördelning av rödlistade arter i olika skogsbio- toper i . (red). Rapport till Miljövårdsbe- redningen. (red.) Biologisk mångfald i . Björse, G. och Bradshaw, R. 2000 years of dynamics in : implications for management. Bolton, M.P. & , R.L. A method for selecting nature conservation reserves. Parks and Wildl. Burley , F.W. Monitoring biodiversity for setting priorites in conservation. Sid 227-230 i (red.) Na- tional Academy Press, D.C. & , I. Vitryggig hackspett (Dendrocopos leucotos) - biotopval och sårbarhetsanalys. fe Ecology, Report 27. L., Bartuska, A. M., , J. H., Carpenter, S., D', C., , R., Franklin, J. F. MacMahon, J. A., Noss, R.F., Parsons, D. J., , C. H., , M. & Woodman- see, R. The report of the ecological society of scientific basis for ecosystem management. Ecological Applications 6: 665-691. , F.W., Stoms, D.M., Estes, J.E. , Scepan, J., , J.M. 1990. An information systems appraoch to the preservation of biological diversity. J. Geogr. 4(1):55-78. , O. 1984. fires in the Muddus national park (northern ) during the past 600 years. , O. 1987. Fire history correlations to type and topo- graphy in northern . Annales Botanici Fennici 24:317-324. Esseen, P.-A., Ehnström, B., , L. and , K. Ecological Bulletins 46:16-47. Inventering av skogliga nyckelbiotoper inom natur- skyddade områden i . Information från länssty- relsen i Meddelande 1996:10 del 1 och 2. , Ö., , K. Betydelsen av skoglig kontinuitet för rödlistade lavar . En studie i halländsk bokskog. Svensk Botanisk 91:241-262. Furyaev, V. V. 1996. Pyrological regimes and dynamic of the sout- hern taiga in . In: Goldammer, J. & Furyaev, V.V. (eds.) Fire in ecosystems of boreal Eurasia, pp 168-185. Kluwer Academic Publishers, . & Parker, G. Relationships between lan- dcover proportions and of landscape spatial pattern. Landscape Ecology 7(2): 101-110. (red.) Boreal ecosystems and landscapes: structu- res, processes and conservation of biodiversity. Ecological Bulle- tins 46:1-203. Biogeography Theory and the Preservation of Biotic Diversity. Heinselman, M. The Boundary Waters wilderness ecosystem. Hytönen, M. (red.) Multiple-use in the Nordic countries. The Finnish research institute, . Iacobelli, T., Kavanagh, K., Rowe, S. 1995. A protected areas gap analysis methodology. En rapport om hur miljöskulden utvecklas om vi ingenting gör. Miljön i - tillstånd och trender. Mar- kanvändningen och miljön. - AB Fälths tryckeri, . Rapport 4707, Na- turvårdsverkets förlag. Noss, R. F. 1990. Indicators for monitoring biodiversity: a hierarchi- cal approach. Conservation Biology 4: 355-364. Conservation of animal and plant diversity in forestry. Rapport från arbetsgrupp för översyn av föreskrifter och allmänna råd till 21 § skogsvårdslagen. Instruktion för fältarbetet, SLU . Rülcker, C., Angelstam, P. & , P. planning process - a model for large scale forestry. The Fo- rest . Rülcker, C., Angelstam, P. & , P. Natural fire dynamics can guide conservation and silviculture in boreal . SkogForsk Results nr. M., B. Csuti, K. , J. E. Estes & S. Caicco. Bey- ond endangered species: An integrated conservation strategy for the preservation of biological diversity. Endangered Species Up- date 5(10):43-48.-. Gap analysis of species richness and ve- getation cover: An integrated biodiversity conservation strategy. sid. 282-287 in Balancing on the brink of extinction, editor K. A. Kohm. M., B. Csuti, J. Species rich- ness: A geographic approach to protecting future biodiversity. Bi- oScience 37(11):782-788. M., B. Csuti, J. E. Estes & H. . Status as- sessment of biodiversity protection. Conservation Biology 3(1):85- 87. M., F. , B. Csuti, R. Noss, B. Butterfield, C. Groves, H. , S. Caicco, D. D'Erchia, T. C. ., J. Ulliman & R. G.Wright. Gap analysis: A geographic approach to pro- tection of biological diversity. Wildlife Monographs 123:1-41. M., C. B. , P. , H. . Pro- tecting endangered birds in : The development of a conservation strategy. 348-363 in 52nd North American Wild- life and , , D.C. : Wildli- fe . SKSFS 1991:3 1995. Naturskydd och naturhänsyn i skogen. Medde- lande nr 1. Skogspolitiken inför 2000-talet. , U., , U., , K. Rapporter från lantbruksräkningen . Fördelningen av skogsmark och andra ägoslag 1992. över rikets indelning. Svensk Nationalatlas 1994. Virkkala, R. Struktur och utvecklingsbehov av skogarnas skyddsområdesnät - ekologisk synvinkel. (på finska) miljöcentral. APPENDIX A MOTIVERINGAR TILL SAMT GENOMGÅNG AV BERÄKNINGAR AV LÅNGSIKTIGA MÅL OCH KORTSIKTIGA 1 SUCCESSIONSSTADIER EFTER STÖRNING ................................................... Grundläggande långsiktiga mål för skogens åldersfördelning ........ Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................... 2 BOREAL SUMPSKOG.................................................................................. 2.1 Grundläggande långsiktiga mål ...................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................... 3 BRANDPRÄGLADE TALLSKOGAR . 3.1 Grundläggande långsiktiga mål ...................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 4 NEMORAL SUCCESSION .......................................................................... 4.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 5 NEMORAL SUMPSKOG............................................................................. 5.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 6.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 7.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 8 /ALMSKOG ....................................................................................... 8.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 9.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................... Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ................. 10 TOPOGRAFISKT BETINGAD SKOG........................................................... 10.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................. 10.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ............... 11.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................. 11.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ............... 12.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................. 12.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ............... 13 TRÄDBEVUXEN BETESMARK ................................................................ 13.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................. 13.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ............... 14.1 Grundläggande långsiktiga mål .................................................. 14.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättningsklasser ............... APPENDIX B ANALYSER AV SVENSKA SKOGSMILJÖER MED HJÄLP AV RIKSSKOGSTAXERINGEN (RT)......................................... 1 FRÅGA I. HUR MYCKET AV LANDSKAPET HAR OMFÖRTS TILL ANDRA ÄGOSLAG I OLIKA LÄN , REGIONER, PÅ OLIKA HÖJD ÖVER HAVET OCH PÅ OLIKA AVSTÅND FRÅN VÄG Fördelningsvariabler att sortera på: ............................................... Skattade variabler (i ha):................................................................. 2 FRÅGA II. HUR MYCKET FINNS AV DE FJORTON SVENSKA Fördelningsvariabler att sortera på: ............................................... Definitioner av de 14 skogsmiljöerna (=skattade variabler): ......... Körschema för att ta fram de olika skogsmiljöerna i Riksskogstaxeringen (RT): ................................................................... VAR ÄR SKOGEN ORÖRD I LANDSKAPET , HUR HAR DEN FÖRÄNDRATS OCH HUR SER DEN UT ? Fördelningsvariabler att sortera på: ............................................. JÄMFÖRELSE MELLAN ÖSI- KÖRNINGARNA OCH RIKSSKOGSTAXERINGEN(RT) ................................................................... Fördelningsvariabler att sortera på: ............................................. APPENDIX C BEARBETNING AV DATA FRÅN DEN ÖVERSIKTLIGA SKOGSINVENTERINGEN (ÖSI)............................... VAD ÄR ÖSI? ÖSI SOM UNDERLAG FÖR BRISTANALYS ................................................... INDELNING I ÖSI- MATERIALET I OLIKA TYPER.......................................... APPENDIX D NYCKELBIOTOPSINVENTERINGEN (NBI) SOM UNDERLAG FÖR BEDÖMNING AV SKYDDSBEHOVET ................... 1 VAD ÄR NBI............................................................................................. 2 INDELNING AV NBI-DATA I OLIKA SKOGSMILJÖER .................................... 3 EJ ANVÄNDA NYCKELBIOTOPSTYPER ........................................................ 4 HUR AREALEN NYCKELBIOTOPER RÄKNATS FRAM .................................... 5 REFERENSER: ........................................................................................... APPENDIX E JÄMFÖRELSE AV NYCKELBIOTOPSINVENTERING OCH LÖVSKOGSINVENTERING I KOMMUN, EN 1 GRUNDLÄGGANDE PROBLEMSTÄLLNING .................................................. 2 METODIK - ALLMÄNT ............................................................................... 3 JÄMFÖRELSE MED LÖVSKOGSINVENTERING I Bilaga 4, app. samt genomgång av beräkningar av långsiktiga mål och kortsiktiga mål Skogsbruket i har under lån g tid haft en inriktning där virkespro- duktion satts i första ru mmet. Att nu ändra s kogsbrukets inriktning så att lika häns yn till produktion och miljö tas innebär en stor o mställnin g vars uppfyllande i praktiken kommer att ta lån g tid. I princip innebä r detta två målsättningar: 1.Skogsbrukets målsättning att ta lika hänsyn till produktion och miljö. 2.Samhällets beslut att be vara biologiskt mån gfald enligt Rioö verens- kommelsen. Vårt uppdra g behandlar formellt punkt 2 som givetvis ä r intimt kopplat till om och när målsättnin gen i punkt 1 blir verklighet. därför, för att bli mer hanterligt, brytas ner i dels kortsiktiga mål som har med bevarande av befintliga naturvärden att göra , och dels i långsiktiga mål som har med åters kapande av en tillräc klig män gd av olika slags naturvärden för att naturli gt före kommande arter skall kunna ö verleva i livskraftiga stammar på lån g sikt. Perioden då de kortsiktiga målet bör ha uppfyllts är kort, maximalt . På grund av en lån g tids markanvändnin gshistoria finns en miljös kuld eller restaureringsbehov vars omfattning berä knas som skillnaden mellan det lån gsiktiga målet so m sättes till a v den areal som skulle ha funnits i ett opå verkat naturlandskap eller äldre kulturlandskap från (se fi gur 4 och 7 i huvudtexten) och det som finns kvar att bevara. Berä kningarna av lån gsiktiga och kortsiktiga målen i he ktar baseras på tillståndsbes krivning på beståndsni vå (ståndort och träds kikt) och den historiska omförin gen till andra ä goslag och skogsmiljöer. 2 Bilaga 4, app. finns samlade i kapitel 6 i huvudtexten, närmare bestämt tabell 8 (före korrigering), tabell 9 (efter korrigering) och tabell 10 (uppdelat på målsättningsklasserna K, NO och NS). De skogsmiljöer, åldersklasser och tillstånd som anses rymmas inom normalt skogsbruk (PG) har heller ej räknats med i skyddsbehovet (kortsiktigt eller långsiktigt mål). Värdena är som regel avrundade till två siffrors noggranhet, varför summeringar inte alltid blir exakta. 1 Successionsstadier efter störning 1.1 Grundläggande långsiktiga mål för skogens ålders- fördelning Den boreala successionsskogen är enligt ståndortskarteringen den dominerande typen i och utgör av skogsarealen i regio- nerna 2 och 3. I region 4 utgör den enligt ståndortskarteringen men detta kan vara en överskattning eftersom stora förändringar i skogarna utseende har skett (Björse & Bradshaw ms). Den boreala successionsskogen stördes en gång av skogsbränder som beroende på hur ett landskap råkade brinna skapade olika typer av åldersfördelningar i olika landskap. Skogarna hade trots denna succession efter brand troligen en eller flera generationer av överstån- dare som ofta ger upphov till olikåldriga bestånd (se mfl. under tryckning). I termer av skogsskötsel för naturvård betraktar vi dessa överståndare som detaljer i beståndet till skillnad mot de fler- skiktade tallskogarna där en mycket stor andel av beståndet består av träd från ett flertal tidigare brandstörningar. Spridningen mellan olika landskap var dock stor. Eftersom våra beräkningar berör stora regioner menar vi dock att det är meningsfullt Bilaga 4, app. att ange medelvärden för de olika landskapsavsnitt som ingår i en region. Utgångspunkten är att vi tänker oss landskapet uppdelat på ett antal småytor (bestånd) och efter brand så sätts åldern i beståndet till 0. Observera dock att vi i detta sammanhang inte tar hänsyn till att det vanligen fanns överståndare av tex. tall från det tidigare beståndet - de betraktas som en slags detaljhänsyn som alltid fanns i alla bestånd. Om alla bestånd skulle brinna vid en ålder så skulle man få en rektangulär åldersfördelning (figur A1). Om däremot sannolikheten för brand var lika stor för alla bestånd så skulle en proportion av bestånden brinna och vi skulle får en negativ exponentialfördelning (figur A1). Om äldre skogsbestånd har en större sannolikhet för att brinna än yngre så skulle åldersfördelningen bli lite av ett mellanting mellan de två första typerna, dvs. en Weibullfördelning (figur A1) (1992). En viktig information är även hur gamla bestånden kan bli. Enligt ÖSI finns det i regionerna 2, 3 och 4 successionsskogar som uppnått en ålder av 270+. I europeiska naturlandskap med samma principiella störningsregimer finns regelmässigt bestånd med medelåldrar upp till . Trädens maximiålder kan givetvis vara betydligt högre efter- som så gamla skogar vanligen börjat bli olikåldriga. I figur A2 visas samma åldersfördelningar som i figur A1 men grupperade i de fem olika åldersintervall som vi valt att använda. Weibullfördelningen innebär att bestånd äldre än saknas. Detta stämmer inte med verkligheten eftersom de svenska succes- sionsskogarna enligt ÖSI regelmässigt innehåller skog i klassen 270+. Successionen efter brand pågår . ålder har dock beståndet en stabil nivå på grundytan (et al. Naturlandskapets fördelning på de olika åldersklasserna anges därför både enligt den negativa binomialfördelningen och enligt me- delvärdet av den negativa exponentialfördelningen och Weibullför- delningen vilka bägge innehåller skogsbestånd upp till . 4 Bilaga 4, app. Åldersfördelningar vid olika successionsförlopp (från ) Förmodad fördelning på fem olika åldersklasser i naturligt dynamiska boreala successionsskogar enligt olika modeller. Bilaga 4, app. Vi väljer att arbeta medelvärdet för och negativ binomialför- delning (understrukna). Genom multiplikation med tröskelvärdet 0,2 fås de långsiktiga målen som inte bör understigas för de olika klasser- na. Alla siffror är avrundade till heltal. Åldersklass Bedömd förindustriell andel (%) Långsiktigt mål Ett inslag av lövträd (asp och björk) är en naturlig komponent i suc- cessionskogarna. Lövet finns dels som ett inslag i barrbestånd i en viss procentandel, och dels som lövrika bestånd i landskapet. 20 och lövandel satts som klassgränser (appendix B). andel (%) 6 Bilaga 4, app. Långsiktiga mål formuleras separat för nivån av de två högsta åldersklasserna (understrukna) och av lövbränna definierat som 70- och och >50% löv (fet stil). 1.2 Korrigeringar samt fördelning på målsättnings- klasser Vår bedömning är att Riksskogstaxeringen (RT) återger denna huvud- sakligen boreala skogsmiljö på ett bra sätt. Vi har delat upp succes- sionstadierna i två grupper: gammelskog (>110år i region 2 + 3 och >100 år i region 4+5) och lövbrännor (åldersklassen i regi- onerna 2+3 respektive 70-99 i regionerna 4+5 och med lövandelen >20%). I region 2 råder ingen brist på gammal skog medan det i region 3 finns ett underskott om 25 000 ha jämfört med det långsiktiga målet om 161 000 ha. Behovet av återskapande av lövbrännor för att nå det långsiktiga målet 120 000 ha (region 2) resp 152 000 ha (region 3) gäller de äldre lövskogarna och uppgår till ungefär 10 000 ha resp. 53000 ha; (99 000 ha med höga lövandelar finns redan). I region 4 är vår bedöming att vår metod innebär en överskattning av arealen boreala successionskogar. Av successionsskogarna (boreala och nemorala) är enligt våra skattningar cirka 6/7 boreala successionsskogar (4641000 ha) och 1/7 nemorala (749000 ha).