sou · GLB3139 · 1998-01-01 00:00:00 — Kvinnorna har en något annan syn, men relationerna är ungefär desamma. Enligt kvinnornas svar är siffran för män med universitetsexamen knappt sex av tio (), för andra knappt hälften. 4 Också i familjer där kvinnan tjänar lika mycket eller mer än sin man hämtar och lämnar mannen oftare barnen. Medan nästan två tredjedelar av kvinnorna i familjer där mannen tjänar betydligt mer oftast tar hand om denna uppgift, är motsvarande siffra för familjer där mannen tjänar mer knappt hälften och där kvinnan tjänar lika mycket drygt en tredjedel (se tabell 16). Däremot gör vare sig kvinnans egen utbildning eller klassposition någon större skillnad i detta avseende. 5 När kvinnan har universitets- examen lämnar och hämtar mannen barnen minst lika ofta som kvinnan i av familjerna. Är kvinnans högsta utbildning realskola eller tvåårigt gymnasium är andelen . Motsva- rande skillnad mellan familjer där kvinnan har ett tjänstemannajobb respektive arbetarjobb är mot . Tabell 16 Makars relativa lön och vem som lämnar och hämtar på daghem, skola etc. Kvinnan lika mycket eller mer Utvecklingen av arbetsfördelningen hos och exemplifierar hur besluten om föräldraledighet och deltidsarbete kan förändra en tidigare jämställd fördelning av hushållsarbetet. Både och säger att de egentligen vill ha det så jämlikt som möjligt, och de delade också lika på arbetet hemma innan de två 4Skillnaderna avseende föräldraledighet är inte statistiskt säkerställda. 5Skillnaderna avseende kvinnor med olika utbildning respektive klassposition är inte statistiskt säkerställda Fördelningen mellan förvärvsarbete och hemarbete Redan i sitt föräldrahem var van vid att ta ansvar för hushållsarbetet. Jag är uppfostrad så. Väldigt tidigt fick jag börja jag hade en väldigt snäll mamma, men hård. Så jag fick väldigt tidigt börja tvätta mina egna kläder och såna saker, så att jag skulle lära mig det. är jag ju glad för det. Så det är jag väldigt van vid. Jag har alltid tyckt att det ska vara så. Men trots att både har kompetensen och en positiv inställning till att dela lika på hushållsarbetet, gör han betydligt mindre hemma sedan tog merparten av föräldraledigheten och sedan gick ner på deltid. Man har haft det väldigt bra , är sammanfattande bedömning, som han håller med om att fördelningen inte är riktigt vad den borde vara. som visserligen anser att är duktig i jämförelse med andra män, är lite missnöjd med hur fördelningen av arbetet hemma har utvecklats. Hon tycker att han var duktigare innan vi fick barn. Då var det självklart att de skulle dela på allting. är det inte längre givet utan man får liksom be om oftast två, får man be om att han ska göra saker och ting. instämmer med beskrivning och erkänner att det är hon som har pushat mig lite mer . Och det är just detta med vem som tar initiativet till att saker blir gjorda som känns viktigt för . Hon vill att ska göra mer, men: framförallt att han skulle ta mer initiativ själv. Att jag inte ska behöva bli sur eller be om saker. Det är inte alltid jag behöver göra det han gör också saker. Men det är oftast det där att då kanske jag har gjort middag tre, fyra kvällar och så tredje kväl- len säger jag att han får hitta på något, och då gör han det, men jag ska egentligen inte behöva be om det, kan jag känna. Idealt skulle det nog vara lite som innan, tycker , då man delade på allting. Ingen ska behöva känna att man måste säga till, eller att man har huvudansvaret. Båda två ska vara lika ansvariga. Men varför har det då blivit som det blivit? hänvisar till att det var hon som var hemma mest med barnen. Jag kan inte hitta någon annan orsak. Jag pratar med mina kom- pisar och det är precis likadant. Det ändrades den dagen man fick barn och förändringen var ju att man var hemma. Så jag kan inte hitta något annat. Under den tiden man har varit hemma så har det liksom blivit så att man har svårt att låta allting vara utan man går där och plockar och fixar och dammsuger om man tyck- er det och lagar maten. Sedan blir det där som en vana för dem på något sätt. Det är också lätt att ramla in i traditionella mönster på andra sätt. berättar att hon sedan barnen föddes har slutat att utföra en del traditionellt manliga sysslor som hon faktiskt gjorde tidigare. Jag var duktigare förr på att byta däck och tvätta [bilen] men gör jag nästan aldrig det eller jag gör aldrig det. Utan det är han som gör det. En konsekvens av makars fördelning mellan förvärvsarbete och hemarbete är att många män upplever att de inte hinner ägna familjen den tid de skulle vilja. På en fråga i surveyundersökningen svarar nästan hälften av papporna att de inte tycker att de hinner att ägna sina barn tillräckligt mycket tid. Och cirka tre fjärdedelar uppger att de om det gick skulle vilja anpassa sina arbetstider bättre efter familjens behov. Kvinnorna tycks däremot överlag vara ganska nöjda med tiden deras män ägnar barnen. Bara en fjärdedel anser att mannen borde ägna mera tid åt barnen och sex av tio har ingen önskan om att mannen bättre ska anpassa sina arbetstider efter familjens behov. I familjer där mannen inte har tagit ut någon föräldrapenning är dock kvinnorna i något större utsträckning än i andra familjer missnöjda med mannens engagemang med barnen. Det gäller av kvinnorna i de familjerna mot av de familjer där mannen tog ut mer än en tiondel av föräldraledighe- ten. Är det så att män som är hemma med sina barn när de är små i större utsträckning än andra utvecklar ett slags känsla av förpliktelse när det gäller hushållsarbete? Både våra kvantitativa data och kvalitativa intervjuer tyder på att det kan förhålla sig på det sättet. Som vi sett är det betydligt vanligare att kvinnan tog ut all föräldraledighet i de patriarkala familjetyperna än i de jämställda. Ett skäl kan vara det som anför. Hans föräldraledighet fick honom att dra slutsatsen att om man har dragit det lasset i hushållet, då inser man att det inte är rättvist att en gör det här. Jag tror att är man hemma med barn så blir det automatiskt att det blir mycket jämlikare. Då är den ena hemma och sköter mycket markservice medan den andra jobbar och sedan byter man av. När man har gjort det båda två då inser man att man delar på det rakt av. Kvinnor och män som delar på ansvaret för barn och hushåll får i större utsträckning än andra samma erfarenheter. Därigenom kan de kanske lättare sätta sig in i den andras situation och behov. Har också mannen varit hemma med sina små barn får han en större förståelse för känslorna hos den som varit hemma med barnen . Fördelningen mellan förvärvsarbete och hemarbete När jag jobbar och är hemma så förstår inte jag att hon blir jättearg när jag kommer eller när jag kommer . Men har man hållit på och lekt med barnen och dessutom stått och lagat middag när de står och skriker åt en, så är det en väldig skillnad på att äta middagen själv med de gnälliga barnen, än att det kommer hem någon an- nan. Det där förstår man inte förrän man har prövat det, så att säga. Jag vet själv också, eftersom jag har varit hemma och så att är man hemma med barn så har man inte Det är inte ba- ra att lägga dom och börja städa, utan ligger dom och sover så är man kanske trött själv. Att inte städar , det har jag förståelse för. Utan det får vi göra eller lördagen, eller när det blir tid. På motsvarande sätt kan en kvinna eller man som varit heltidsarbe- tande, men som för tillfället är hemma, få en ökad förståelse för hur den som just kommer från jobbet känner sig. Har man varit på jobbet och haft mycket att göra så vill man antagligen gå på toaletten innan man lägger barnen eller tar itu med något annat. För Bo och ger ibland olikheten i levnadsom- ständigheter upphov till irritation. som vid intervjutillfället var föräldraledig känner behov av avlastning när Bo kommer hem, som Bo upplever att hon nästan väntar på att jag ska komma hem för att ta itu med saker. Han känner att han får en annan chef över sig som sliter i en. Man har liksom inte på sig och sedan är det nästa. Man kan ha behov av att vara ifred när man kommer hem, då. När Bo får frågan vad han menar med att vara ifred svarar han att han vill få vara för sig själv och exemplifierar med att jag inte [vill] åka och handla så fort jag kommer hem. I förra kapitlet visade vi att en given fördelning av hushållsarbetet ger upphov till vanor som i sin tur får en självreproducerande tendens. Hos det unga paret visar sig detta tydligt. och är bara dryga och har två små barn. De blev med barn när fortfarande gick i gymnasiet. Eftersom hon inte har något jobb har varit hemma med de två barnen. Hon sköter så gott som allt hemma. Det har blivit en vana eftersom hon är hemma. är nästan aldrig ensam med sina barn. Som ett resultat har han svårt att klara de praktiska uppgifterna med hushållet och barnen. Detta blev tydligt när före intervjun blev inlagd på sjukhus för en operation. då märkte man på honom att det gick liksom inte. Han kunde inte göra allting. Han kunde inte byta blöja på barnen som han skulle laga mat och leka och tvätta och allting. Det fun- kade inte. Det blev bara för mycket så då struntade han i det och så fick någon annan ta det istället. Det gick inte riktigt. Också tyckte från början att det var både svårt och ängsligt att vara ensam hemma med två små barn. Jag tyckte det var så läskigt i början för jag vara van med bara ett barn. Men har lärt sig . Hon önskar att också ensam kunde ta hand om barnen, så att hon kunde gå iväg alldeles själv. medger hon att det känns konstigt också, att han är själv med barnen. Och , som själv tycker att ibland får göra för mycket av arbetet hemma, känner sig delvis förhindrad av att gå in i arbetet. tycker jag att hon gör lite för mycket när hon håller på Det tycker jag kan verka jobbigt att hon lägger båda barnen och byter på båda barnen. Då vill jag egentligen hjälpa till, men hon vill göra så pass mycket själv för hon vill veta att det blir gjort, så ibland får man inte hjälpa till heller, och då känns det lite fel. // Då sitter man här istället och kanske tittar på teve eller lyssnar på musik och då känner man sig vad ska jag göra?, och då tycker jag det känns lite taskigt mot , även fast det kanske inte är det, för hon vill göra det själv. Både och tror att fördelningen av hushållsarbetet och omsorgen om barnen kommer att bli annorlunda om bara får ett jobb (vilket de båda hoppas på). I vilken utsträckning de i så fall kommer att bryta med nuvarande vanor och mönster kan bara framtiden utvisa. Att detta inte är lätt vittnar i alla fall om, som under när familjen bodde utomlands var hemmafru. Hon tog då själv hand om barn och hem och utvecklade därigenom mer eller mindre oreflekterade sätt att reagera på barnens signaler. vande sig barnen vid att vända sig till henne i första hand. För och visade det sig betydligt svårare att omförhandla ansvaret för barnen än det rena hushållsarbetet. Kanske på grund av den habitus som utvecklades under hennes år som hemmafru upplever att hon även på jobbet har samvetet och ansvaret på något vis inne i kroppen. Har jag blivit försenad så kan jag stressa upp mig väldigt mycket och känna att det är typiskt, och får barnen sitta där och vänta igen, och har varit ensam och det är ju alltid mig hon ringer till. Fördelningen mellan förvärvsarbete och hemarbete inte till pappas jobb och pratar, utan det är mitt jobb hon ringer till. Och ibland blir det tre, fyra samtal på . Det har ju inte med hushållsarbetet att göra, men just hela ansvaret för barn och familj och hem. Jag tror att det beror på att man som mamma har större samvete eller ansvar eller hur man nu ska säga. Och därför kan man inte riktigt klandra för det att han kanske inte tänker på samma sätt () Beslutet om vem som ska ägna mest tid till familj respektive förvärvsarbete när barnet är nyfött är synbarligen avgörande för den kommande fördelningen av hushållsarbetet. I vissa fall kan det bli som för (numera skild) som gjorde allt hemar- betet för att hon var ju så van så hon tänkte inte så mycket på det. Jag har ju varit ensamstående gift, uttrycker hon det lakoniskt. Men även när det inte går lika långt som för är det vanligt att makar och sambor – som när de träffades levde under ganska liknande omständigheter – i och med barnen får olika levnadsbetingelser, erfarenheter och kunskaper. 4.Kontrollen och fördelningen av pengarna Vi har sett att det utan jämförelse är kvinnorna som lägger ner mest tid på hemarbete och att många också går ner i arbetstid för att orka med jobb och familj och för att få mera tid tillsammans med sina barn. På så vis ger den sneda arbetsfördelningen också upphov till en skev inkomstfördelning mellan makarna eller samborna. En annan undersökning i visar att kvinnans lön överskrider mannens i bara vart femte hushåll (, 1997:51). En tvåbarnsmamma tjänar i genomsnitt drygt en tredjedel (34,) av makarnas sammanlagda lön. För småbarnsmammorna är andelen ännu mindre (30,). Kvinnor utan barn bidrar däremot med nästan hälften () av hushållens (löne)inkomster. Arbetsfördelningens pris för kvinnor Kvinnorna får alltså bokstavligen betala för arbetsfördelningen inom familjen. I vår undersökning visar sig den skeva fördelningen av inkomster i att nästan sex av tio kvinnor tjänar (och en fjärdedel ) i jämförelse med drygt två av tio män. Och medan nästan hälften av männen har en månadslön som överstiger , gäller detta blott var sjunde kvinna.1 Ser vi till lönerelationerna mellan makarna visar det sig att mannen tjänar mer än sin hustru eller sambo i tre fjärdedelar av familjerna. Bara i en fjärdedel av familjerna tjänar kvinnan lika mycket eller mer än sin man. Utmärkande för likalönefamiljer är att de ofta är låginkomsthus- håll. 2 Också subjektivt upplevs hushållsekonomin ofta som dålig dessa familjer. Nästan fyra av tio män tycker inte att den ekonomiska 1Uppgifterna om inkomst härrör från mansformuläret. 2Löneinkomsterna för hälften av männen i likalönefamiljer, och för ungefär en tred- jedel av kvinnorna, är lägre än . Med andra ord är kvinnor som tjänar lika mycket eller mer än sina män i allmänhet inte höginkomsttagare. Näs- tan två tredjedelar tjänar istället . Kontrollen och fördelningen av pengarna situationen i deras familj är tillfredsställande. 3 Motsvarande siffra för män som tjänar mycket mer än sina hustrur eller sambor är två av tio. Familjer där kvinnan tjänar lika mycket som sin man har även i andra avseenden en speciell profil. För det första arbetar nästan tre fjärdedelar av kvinnorna i de familjerna heltid att jämföra med en femtedel av de kvinnor som lever med män som tjänar betydligt mer än de gör själva. För det andra har knappt sex av tio män i likalönefamiljer ett heltidsarbete. Nästan var femte är arbetslös och var tionde är förtidspensionerad eller studerande. I familjer där mannen tjänar mer eller mycket mer än sin hustru heltidsarbetar däremot mellan åtta och nio av tio män. För att kvinnor som tjänar mindre än sina män ska få samma levnadsstandard och konsumtion måste det ske en överföring av pengar från mannen till kvinnan. Det är sådana överföringar som gör kvinnan ekonomiskt beroende av sin man. Det gäller åtminstone i fall där hennes inkomst avsevärt understiger makens eller sambons inkomst (se och , 1987). Könsskillnaderna i inkomster innebär därför att det alltjämt finns ett utbrett kvinnligt ekonomiskt beroende inom familjen, även om detta är relativt sett mindre än det har varit tidigare. 4 Omfördelningen av inkomster är en trolig förklaring till att många kvinnor upplever att de är jämställda med sina män, trots att de gör mycket mera hemma än sina män och trots att de på grund av deltidsarbete har en betydligt lägre lön (jfr och , 1997). Vi har tidigare talat om att makars respektive resurser har betydel- se för vilka handlingsalternativ de kan välja, och därmed för vilka beslut som fattas. Äktenskapet och samboendet tenderar dock att minska kvinnornas inkomster och öka männens, delvis oberoende av hur stora parternas respektive resurser var när de flyttade samman (jfr de , 1996; , 1997). Ett grovt mått på det pris kvinnor får betala för könsarbetsdelningen i familjen får vi genom att jämföra lönen hos kvinnor och män med samma utbildningsnivå. Lönestatistik från visar att män med samma utbildningsnivå som kvinnor tjänar betydligt mer; kvinnor får sämre utdelning på sin utbildning än män. (Hörnqvist, 1997; le Grand, 1997; 3Frågan löd: Hur skulle du beskriva det allmänna ekonomiska läget i ditt hushåll?. Svarsalternativen var inte alls gott, inte särskilt gott, ganska gott och mycket gott. har kryssat för något av de båda första alternativen. 4Analyser av levnadsnivådata visar att kvinnor i större eller mindre utsträckning är ekonomiskt beroende av sina män men att beroendet har minskat. var andel- en hushåll där kvinnan inte alls hade någon egen inkomst . hade den sjunkit till (Nermo, 1994:175). Andra studier pekar i sam - ma riktning. Kvinnans inkomst var 1975 mindre än en fjärdedel av mannens i 36 pro- cent av familjerna. hade den andelen sjunkit till (, 1997:46). Man har topplön , 1993:7). I vår undersökning visar en sådan jämförelse att nästan två tredjedelar av kvinnorna med eftergymnasial utbildning tjänar . För männen i motsvarande grupp är andelen en fjärdedel. Och medan drygt en tredjedel av männen med eftergymnasial utbildning tjänar , gäller detta knappt var tionde av kvinnorna. På liknande sätt får kvinnorna betala i form av uteblivna karriä- rer.5 Utbildning ger en betydligt bättre utdelning för männen än för kvinnorna. Oavsett kvinnornas utbildningsnivå har de enligt officiell statistik arbeten med lägre kvalifikationskrav än männen med motsvarande utbildning (På skilda banor , 1991:38; och , 1997). Bland dem som svarade på vår survey är det exempel- vis vanligare att män med gymnasieutbildning är mellanchefer, än att kvinnor som har eftergymnasial utbildning har en sådan ställning (). Det är också fler av de lägst utbildade männen som tillhör den högsta ledningen än vad som är fallet med kvinnor som har en eftergymnasial utbildning (). Men spelar det då egentligen någon roll vem i en familj som tjänar mest? Att mannen tjänar mera behöver ju inte betyda att det är han som kontrollerar pengarna eller att han lever på en högre ekonomisk standard än sin hustru. Undersökningar från flera andra länder visar dock att vi inte utan vidare kan anta att alla familjemedlemmar lever på samma ekonomiska nivå och att det är oväsentligt vem som förtjänar pengarna (t ex Burgoyne, 1990; och , 1996; , 1993; , 1989; , 1994). Den som kontrollerar hushållets pengar förfogar över en strategisk resurs. Kontroll över pengar kan därför vara en källa till makt i familjen. Innan vi diskute- rar våra undersökningsresultat i relation till sådana frågeställningar, ska vi säga några ord om vad den svenska lagstiftningen har att säga om makars och sambors ekonomiska relationer. Skilda regler för gifta och samboende Är en kvinna och man gifta slår lagen fast att de har rätt att leva på samma standard.6 De ska sinsemellan fördela utgifter och de ska efter förmåga bidra till att deras gemensamma och personliga behov blir tillgodosedda. I praktiken betyder detta att den make som tjänar mest också är skyldig att betala mera. Att vara jämställd inom äktenskapet 5Liksom när det gäller lönerna är fördelningen av arbetet inom familjen inte den enda verksamma mekanismen. Också förhållanden i arbetslivet inverkar. 6Avsnittet bygger på och lagens famn (1996). Kontrollen och fördelningen av pengarna betyder alltså inte att makarna betalar lika mycket om han tjänar mycket och hon tjänar lite. Nej, jämställdhet, det är att den som tjänar mer betalar mer och att den som tjänar mindre också betalar mindre. Konstigare är det inte, ens i lagboken, skriver advokat (och , 1996:20) Denna ekonomiska jämställdhet i äktenskapet innebär dock inte att kvinnan och mannen automatiskt äger allt tillsammans. Var och en äger sina tillgångar och svarar för sina skulder. Detta betyder i princip att den som betalar för en vara också blir dess ägare. Är bilen skriven på kvinnan tillhör den alltså henne. Och det står henne då fritt att göra vad hon vill med densamma. Hennes man har i princip inget att säga till om i den saken. Tron att det inte spelar någon roll vem som skriver på olika papper för att man är gift och delar på allt kan få förödande konsekvenser redan under äktenskapets gång, varnar därför (och , 1996:26). Undantagna denna så kallade förfoganderätt är dock parets gemen- samma bostad och bohag. För att sälja, hyra ut eller ge bort bostaden och bohaget krävs båda makarnas samtycke. Ett vigselbevis betyder alltså inte automatiskt delat ägandeskap. Däremot reglerar lagen vad som händer med makarnas egendom vid en skilsmässa. De har vad som kallas giftorätt i varandras egendom. Giftorätten kan liknas vid ett latent anspråk makarna emellan. Om de beslutar sig för att skiljas har de rätt att få hälften av den andres giftorättsgods. (Giftorätten kan också aktualiseras genom att makarna kommer överens om att göra en bodelning under äktenskapet. Genom äktenskapsförord kan giftorättsgodset förvandlas till enskild egendom.) Men precis som under äktenskapets gång har det betydelse vem egendomen står skriven på. Det är den som äger bilen eller stugan som först får välja om hon eller han ska behålla den. Det är det sammanlagda värdet av egendomen som fördelas, inte egendomen i sig. För de många par som lever tillsammans utan att vara gifta gäller delvis andra regler. Det finns till exempel inget i sambolagen som säger att de har skyldighet att ansvara för varandras försörjning. Lagen föreskriver med andra ord inte att de ska leva på samma standard. Också reglerna vid en separation ser annorlunda ut. Lagen reglerar endast vad som ska hända med den gemensamma permanenta bostaden och med det gemensamma bohaget. Där är regeln att värdet av bostadens inre bohag ska delas lika och att bostaden, oberoende av vem av samborna som står som ägare eller hyresgäst, ska tillfalla den som har störst behov av den. Ingen annan egendom – bil, båt, husvagn, sommarstuga – omfattas av lagen. Olika sätt att organisera hushållsekonomin Vi ska nu närmare granska hur de som deltog i vår undersökning organiserar sin hushållsekonomi och varför de har valt att hantera sina pengar på ett visst sätt. Hushållens interna ekonomi ser förstås ut på olika sätt. och är ett gift par som väntar sitt första barn. Deras ekonomi är god, särskilt eftersom hon har ärvt en del fastigheter. och har skrivit äktenskapsförord och håller i möjligaste mån sina respektive pengar isär. Vi slår inte ihop pengarna och tar därur, nej, förklarar . Istället behåller var och en sin lön för sig. Utgångspunkten är att den som förtjänar pengarna också äger dem. När räkningar ska betalas adderar och summan och delar den mitt itu. På samma sätt gör de med utgifter för mat. Var och en disponerar sedan över de pengar som finns kvar på det egna kontot. Trebarnsföräldrarna och ekonomi har under varit mycket dålig bland annat som följd av ett misslyckat husköp men hade för intervjuerna förbättrats något. De använder en annan modell än paret . Både och löner går in på ett konto i namn. Hon betalar sedan familjens räkningar från detta konto. Pengarna som blir över fördelar i kuvert märkta för olika ändamål: mat, kläder, och så vidare. När lite på skoj kallar ekonomichef är det ganska illustra- tivt för parets sätt att organisera sina pengar. har det övergripan- de ansvaret för och kontrollen över hushållets ekonomi. och har två små barn tillsammans. Båda tjänar bra och de har god ekonomi, även om penninginflödet har minskat sedan tog föräldraledigt. Hos och kommer lönen och föräldrapenningen in på deras respektive konton. Men detta betyder inte att de har skilda ekonomier. Vi har inte ditt och mitt. Vi har vårt, upplyser . När räkningarna kommer sätter sig och ner, räknar ut hur mycket pengar de sammanlagt fått och hur stor summa de måste betala ut för räkningar.