sou · GLB3181 · 1998-01-01 00:00:00 — PRV: Enligt PRV:s uppfattning är behovet av att få använda euro i redo- visningen väl tillgodosett genom att bolagen, i och med bestämmelsen i 2 kap. 6 § årsredovisningslagen träder i kraft, tillåts att jämte redovisning i svenska kronor även redovisa i annan valuta. Årsredovisningen skall i sådant fall, såvitt PRV förstår, vara utformad på så sätt att redovisningen alltid skall ske med utgångspunkt i den svenska valutan, men att ett parallellt angivande i annan valuta även skall vara tillåtet. – En fördel med att årsredovisningshandlingarna anges i flera valutor parallellt är att direkta ekonomiska jämförelser kan ske mellan bolagen oavsett i vilket land dessa är registrerade. Nackdelen är att redovisningen i den andra valutan endast kan ske genom angivande av approximativa värden. – Om bolagen tillåts att fritt välja mellan euro och svensk valuta uppstår enligt PRVs mening ytter- ligare problem. Direkta jämförelser kan i sådant fall bara ske mellan dem som redovisat i samma valuta. Jämförelser mellan konkurrerande bolag inom samma bransch i kan i vissa fall försvåras om något av dem redovisar enbart i en främmande valuta. – Historiska jämförelser mellan olika räkenskapsperioder och beräkningen av s.k. nyckeltal för ett och samma bolag torde i alla hänseenden försvåras för det fall att bolaget i fråga ändrat sin redovisning från en valuta till en annan. – En regel av innebörd att samtliga bolag tvingas att redovisa i euro och svensk valuta parallellt medför ökade kostnader för bolagen vid framtagningen av årsredo- visningshandlingarna. – Enligt PRV:s uppfattning bör de bolag som har sitt aktiekapital angivet i en valuta även åläggas att lämna sin redovisning i samma valuta. , och anser inte att den nuvarande möjligheten till omräkning av års- och koncernredovisningen tillgodoser de behov svenska företag kan ha av att kunna lämna sin finansiella redovisning i euro. Möjligheten att lämna tilläggsupplysningar räcker inte. Redovisningen blir svåröver- skådlig och svårtillgänglig. Dessutom måste alla jämförelsetal komplet- teras vilket innebär merarbete och ökade kostnader. Det behövs därför ny lagstiftning. 46 Sammanställning av svaren på utredningens enkät : Att det i och för sig är möjligt att lämna redovisningsinformation i euro framgår av 2 kap. 6 § ÅRL. Euro- redovisningen måste dock i så fall ske i form av tilläggsinformation. Denna möjlighet är enligt förbundets mening inte tillräcklig. En nackdel med att lämna euroredovisningen i form av tilläggsinformation är nämligen att sådan information inte tillmäts samma trovärdighet och tillförlitlighet som själva huvudinformationen. Placeringen av viss redovisningsinformation är således av stor vikt för utomstående intressenters bedömning av ett bolag. Att komplettera all sifferinformation (för såväl innevarande år som för jäm- förelseår, kanske bakåt i tiden) i en koncernredovisning med mot- svarande belopp i euro skulle vidare innebära att koncernredovisningen – som redan som en följd av EG-anpassningen av redovisningslagstiftningen blivit synnerligen omfångsrik – kom att växa ytterligare. Redovisningen blir därmed svåröverskådlig och informationen svårtillgänglig. Informations- värdet av siffrorna i SEK är också mycket begränsat för att inte säga obefintligt. En möjlighet att upprätta koncernredovisningen enbart i euro skulle därmed avsevärt underlätta företagens informationsgivning, till nytta såväl för redovisningsproducenterna som för utomstående intressenter. : Den möjlighet som finns f.n. att räkna om redovisningen till annan valuta ersätter inte det nu påtalade behovet, eftersom den egentliga redovisningen skall göras i kronor. Genom en reform skulle kravet på kronversion slopas, vilket skulle medföra kostnads- mässiga fördelar. skulle själva redovisningen anpassas till den marknad på vilken företaget söker sin finansiering, vilket vore en fördel. Föreningen kan inte kvantifiera denna fördel i form av ränteskillnad, fördel- aktigare emissionskurs eller bättre kursutveckling. Sådana vinster bör dock kunna förväntas. SRS: När det gäller års- och koncernredovisning torde möjligheten att lämna tilläggsupplysningar i euro inte vara tillfyllest. En sådan redovisning skulle dessutom bli svåröverskådlig och svårtillgänglig. Härtill kommer de ökade kostnader och merarbete som följer av att alla jämförelsetal m.m. måste kompletteras. En sådan ordning skulle dessutom ytterligare öka omfånget och komplexiteten i årsredovisningen. Sammanställning av svaren på utredningens enkät 47 4.2Aktiekapital och akties nominella belopp i utländsk valuta Enligt de flesta enkätsvaren har svenska företag behov av att kunna såväl ange sitt aktiekapital och aktiernas nominella belopp som upprätta sin finansiella redovisning i euro eller annan utländsk valuta. I några enkätsvar talas om att detta skulle göra det enklare för utlänningar att äga svenska företag. Det uppgivna behovet är enligt svaren inte kopplat till deltagande i utan föreligger i vart fall på oavsett om går med i valutaunionen eller inte. En vanlig reflektion i det sammanhanget är att företagen har ett generellt behov av att kunna ha sitt aktiekapital och sin redovisning i annan valuta än svenska kronor, varvid särskilt USD nämns. Detta behov av utländska nationella valutor skiljer sig inte från behovet av att kunna utnyttja euro för aktiekapital eller redovisning. De problem som är förenade med att använda annan valuta än svenska kronor är också desamma oavsett om saken gäller euro, USD eller annan utländsk valuta. I några enkätsvar sägs dock att något behov av att kunna ha aktie- kapital eller redovisning i euro inte föreligger eller att behovet är mindre under övergångsfasen eller för det fall inte går med i . För det fall den nuvarande lagstiftningen behålls oförändrad kommer de svenska företagen enligt många enkätsvar att tappa i kon- kurrenskraft i förhållande till sina utländska konkurrenter. Det gäller åtminstone de svenska företag som är internationellt verksamma. I många svar anges att företagens upplåning utomlands i så fall kommer att försvåras och fördyras. Några hänvisningar till praxis på den internationella kapitalmarknaden eller andra omständigheter som gör det möjligt att bedöma hur stort detta problem kan vara görs emellertid inte. I övrigt innehåller svaren inte några beskrivningar på konkreta problem som kan uppstå om lagstiftningen inte ändras. begränsar sitt yttrande till att avse endast marknadsnoterade bolag. Föreningen anför att frågan om det finns ett behov av att kunna ha aktiekapital och aktiernas nominella belopp i utländsk valuta är av mindre betydelse för aktiemarknaden. För de marknadsnoterade bolagen är det i de flesta fall koncernredovis- ningen som är den intressanta för aktiemarknaden. Även delar denna uppfattning. 48 Sammanställning av svaren på utredningens enkät : Aktiekapitalet och aktiers nominella värde är av mindre intresse för aktiemarknaden. För aktiemarknaden är det antalet aktier som är det intressanta, t.ex. för beräkning av vinst eller eget kapital per aktie eller för omvandling av företagets totala värde till ett värde per aktie. Storleken av det bundna kapitalet kan vara av intresse för bedömning av bolagets utdelningsmöjligheter med hänsyn till aktie- bolagslagens begränsningar men det kräver i och för sig inget nominellt värde för aktierna eller något aktiekapital. – Den avgörande frågan är antag- ligen bolagens behov av att ha redovisningen i euro. Vid redovisning i euro blir naturligtvis aktiekapitalet och det nominella värdet också uttryckt i euro. Behovet av euro om går med i ; under övergångsfasen Enkäten innehöll en fråga som tog sikte på den situationen att beslutar sig för att gå med i , dvs. redan från starten. En övervägande majoritet av svaren på den frågan anger att svenska bolag då har ett behov av att kunna ange sitt aktiekapital och aktiernas nominella belopp i euro under övergångsfasen – . Det finns emellertid svar som uttrycker en motsatt uppfattning. KF, och anser således att något behov inte föreligger eller att behovet i vart fall är mycket mindre under övergångsfasen eller för det fall inte går med i EU. anser att eftersom svenska företag under övergångsfasen inte kommer att kunna lämna sina deklarationer annat än i svenska kronor, så föreligger inte heller något behov av att kunna ange aktiekapitalet och aktiers nominella belopp i euro. KF pekar i sitt svar på den utdragna och kostsamma dubblering av redo- visningssystemen som uppkommer när deklarationerna skall avges i svenska kronor och uttrycker farhågor för stora redovisnings- och avstämningsproblem. Utan några krav på fullständighet kan följande positiva och negativa synpunkter noteras. : För det fall går med i från starten anser förbundet att svenska aktiebolag bör ges rätt (men ej skyldighet) att välja valuta (SEK eller euro) för aktiekapitalet. I sådant fall bör bolagen antagligen vara skyldiga att välja en valuta och inte blanda SEK och euro. Att ha olika valutor för olika aktieserier förefaller mindre Sammanställning av svaren på utredningens enkät 49 En sådan möjlighet kan dock innebära fördelar vid emissioner riktade mot en speciell finansiell marknad. : anser att det finns institut under tillsyn, som kan ha ett behov av att emittera aktier i euro – . Det har ett prak- tiskt värde framför allt för företag som bildas . Det framstår som olämpligt om en registrering först måste göras i kronor, om den därefter måste göras om till euro . Också vid ny- emissioner framstår det som naturligt och lämpligt att kunna göra om- registrering av till euro . Även för övriga företag kan det vara administrativt fördelaktigt att gå över till euro , om detta kan göras som på ett naturligt sätt passar in i verksamheten för det enskilda företaget. – Registreringsmyndigheternas situation behöver närmare analyseras. Även om det framstår fördelaktigt att företag omregistrerar aktiekapitalet succes- sivt, måste de datatekniska förutsättningarna härför analyseras. – Det bör understrykas att frågeställningen inte avser bestämning av aktiernas nomi- nella belopp i utländsk valuta, utan endast en bestämning i en annan enhet av den gemensamma valutan, euro. Möjligheten till emittering av aktier i annan utländsk valuta kan även den vara värdefull vid ett medlemskap i . : De grundläggande skälen för en sådan snabb omläggning har samband med strävan efter kostnadsbesparingar och marknadsanpassning. På kostnadssidan är det uppenbart att det är billigare att hantera en koncernvaluta än flera. Det är uppenbart att euro kommer att användas på olika marknader i hög grad redan från ingången av . I det fallet är det angeläget att snabbt söka länka över så mycket som möjligt av hanteringen till en valuta och då givetvis den som skall gälla . Detta skapar också förutsättningar för en marknadsmässigt framskjuten position i planeringen jämfört med företag, som dröjer med en anpassning. – Som en följd av det nu sagda är det viktigt att svenska aktiebolag får möjlighet att hålla aktiekapital i euro. Såsom framgår av det följande anser föreningen dock inte att en begränsning skall göras till euro. Om aktiers nominella belopp skall bibehållas, något föreningen i och för sig inte anser bör vara fallet, måste givetvis i så fall också det nominella beloppet kunna uttryckas i samma valuta som aktie- kapitalet. PRV: För det fall att beslutar sig för att gå med i med andra medlemsstater, bedömer PRV att under övergångsfasen – , kommer kraven på och behovet av att få registrera aktiekapitalet i euro att öka markant för samtliga aktiebolag. 50 Sammanställning av svaren på utredningens enkät Kraven och behoven kommer enligt PRV:s uppfattning att vara starkast för de bolag som har internationella investerare bland sina ägare, vilka önskar kunna göra så rättvisande jämförelser som möjligt mellan olika alternativa placeringsmöjligheter. Även mindre bolag, vilka endera har utländska ägare eller har sin verksamhet riktad mot länder inom Europeiska Unionen, kommer sannolikt att ha sådant behov och ställa sådana krav. För bolag med moderbolag hemmahörande i något av övriga länder inom Europeiska Unionen innebär det en förenkling om alla bolag inom koncernen kan administreras på grundval av samma valuta. – Om det blir aktuellt att då registrera aktiekapitalet i euro, finns också möjligheten att t.ex. bolag verksamma inom skogs- och petrokemisk industri, inom vilken handeln till övervägande del sker i USA-dollar, kommer att ställa samma krav på registrering i denna valuta. Föreningen (): FAR vill inledningsvis framhålla att tillkomsten av den gemensamma valutan kommer att få genomgripande effekter på svenskt näringsliv även om inte skulle befinna sig bland de länder som inträder i EMU i den första omgången. En betydande del av vårt näringsliv består av dotterbolag till företag i blivande EMU-länder och av företag vilkas konkurrenter befinner sig i EMU-länder. Frihet att välja valuta för redovisning och aktiekapital skulle förenkla administrationen och sänka kostnaderna för sådana svenska företag. Om inge annat sägs har de ståndpunkter som framförs nedan därför full giltighet oavsett deltagande... FAR anser att svenska företag bör få välja om de vill bestämma sitt aktiekapital i svenska kronor eller euro. SRS: Om går med i är det endast en tidsfråga innan alla företag skall gå över till euro. Detta innebär i sin tur att det för många före- tag kan vara lämpligare att genomföra denna övergång tidigare än vad som annars följer av genomförandefaserna. Särskilt gäller detta nystartade företag där betydande förenklingar skulle kunna åstadkommas om bolaget redan från början kan ange aktiekapitalet och aktiers nominella belopp i euro. Motsvarande situationer kan uppkomma när företagen av andra skäl genomför förändringar knutna till aktiekapitalet eller aktier, t.ex. kapital- ökningar, nedsättning eller uppdelning av aktier. Det nu sagda gäller obe- roende av vilken kategori företagen hänförs till. Detta talar för att alla före- tag bör ha en möjlighet, men inte en skyldighet, att ha sitt aktiekapital och ange aktiers nominella belopp i euro under hela övergångsperioden. SRF: Av praktiska skäl bör samma regler gälla för aktiekapitalet respektive för aktiernas nominella belopp. Antingen används euro i bägge fallen eller inte i något. – Svenska aktiebolag bör få registrera aktiekapitalet i euro under övergångsfasen och därmed bör de också få ange aktiernas nominella Sammanställning av svaren på utredningens enkät 51 belopp i euro. Behovet är uppenbart för nyregistrerade företag, som annars kan ställas inför onödiga avrundningsfrågor vid övergången till euro. Även för övriga företag torde behov uppstå relativt snart – intresset för svenska kronor i redovisning och i bolagsrättsliga sammanhang kan komma att minska ganska snabbt när beslutar sig för att gå med i valutasamarbetet. : Även om vi inte kan utesluta att det finns ett behov ... kan vi inte se ett behov av att isolerat ha aktiekapital och aktiernas nominella belopp bestämda i euro. KF: Vi anser att den bästa metoden att förbereda sig för ev. inträde i EMU är att all redovisning fram till denna dag sker i svenska kronor, vilket också innebär att aktiekapital och aktiernas nominella belopp bör vara definierad i denna valuta. Bakgrunden till vårt ställningstagande är att vi anser att man annars far mycket svåra redovisnings- och avstämningsproblem, eftersom redovisningen i övrigt kommer att ske i svenska kronor. : Aktiespararna är i huvudsak positiva till att bolag ges utökad möjlighet att ange aktiekapitalet i andra valutor. Det finns dock skäl att ytterligare undersöka tendenserna och utvecklingen i andra länder. En undersökning bör genomföras huruvida andra valutor än euro bör tillåtas. : för- ordar att endast kronor skall användas som valuta . Anledningen till vårt ställningstagande grundar sig på att vi anser att de svenska myndigheterna inte kommer att klara av att hantera euron som valuta i sina system. I departementspromemorian Ds 1997:9 anges att alla statliga myndigheter och helst hela den offentliga sektorn bör använda svenska kronor i sin redovisning fram till dess att sedlar och mynt i euro tas i bruk. Svenska företag kommer således –2002 inte att kunna lämna sin deklaration i euro. Detta ger vid handen att det, inte råder ett behov av att ange aktiekapital och aktiernas nominella belopp i euro. Behovet av euro om inte går med i ; vid ett utanförskap Enkäten innehöll en fråga som tog sikte på den situationen att beslutar sig för att stå utanför EMU eller att gå med vid en senare tid- 52 Sammanställning av svaren på utredningens enkät Svaren på frågan om svenska företag vid ett svenskt utanförskap har behov av att kunna ha sitt aktiekapital och aktiernas nominella belopp i euro överensstämmer nära med svaren på samma fråga beträffande övergångsfasen. De flesta av de tillfrågade anser således att det föreligger ett sådant behov. : Om å andra sidan väljer att stå utanför EMU förefaller bolagens intresse av att ha aktiekapital i euro mer begränsat. Införandet av euron kommer dock att medföra att kronan blir av marginell betydelse. Att ha aktiekapitalet registrerat i svenska kronor kan av utländska investerare uppfattas som en nackdel vilket i sin tur kan medföra svårigheter att dra till sig ägarkapital. Kronans minskade betydelse medför också att finansiering i svenska kronor blir dyrare för bolag som är internationellt verksamma eftersom en stor del av kapitalanskaffningen sker inom det område där bolaget och koncernen bedriver huvuddelen av sin verksamhet. Detta problem är inte eurorelaterat utan gäller generellt för verksamheter som finansieras med utländskt kapital. : anser att det även vid ett utan- förskap kan finnas ett behov av att ha möjlighet att emittera aktier i euro eller annan utländsk valuta. – Går inte med i är euro för svenska företag en av flera utländska valutor. Beroende på det enskilda företagets valutaexponering kan ett intresse för denominering i utländsk valuta avse euro eller annan viktig valuta. Någon anledning att begränsa möjligheten till euro torde inte finnas. Det kan vara ekonomiskt intressant för institut att kunna emittera delar av sitt aktiekapital utländsk valuta. Ur ett aktieägarperspektiv uppkommer möjligheten för en befintlig grupp ägare av krondenominerade aktier att erbjuda exempelvis dollarplacerare att teckna dollardenominerade preferensaktier. De närmare villkoren på sådana aktier kan tillföra instrumentet inslag av skuldkaraktär och således innebära att placeraren bär en del av de ursprungliga aktieägarnas dollarrisk. En nyemission av aktier i utländsk valuta blir därmed ett alternativ till säkring med finansiering genom t.ex. dollarlån. Ur ett ägarperspektiv kan aktier i utländsk valuta utgöra ett alternativ till traditionella säkringar mot valutarisker. Utnyttjas ett sådant alternativ innebär det ett större riskbärande kapital i företaget. : Om inte deltar i från starten, vilken f.n. synes troligt, är situationen något mer komplicerad. I det fallet behålls en mer omfattande kronhantering i . är det uppenbart att vi får en ny mycket stark valuta i vår nära omvärld. Med det svenska näringslivets starkt internationella inriktning kommer det att påtagligt påverkas av denna valuta. I det tidigare nämnda samrådet mellan Sammanställning av svaren på utredningens enkät 53 fondbörsen, VPC och fondhandlareföreningen har det framkommit ett tämligen starkt önskemål att även för detta fall möjliggöra börshandel i euro. Önskemålet har framförts från såväl svenska multinationella bolag som från placerarhåll. – Även i detta avseende kan jämförelser göras med vad som förekommer i andra länder. Föreningen har således fått beskrivet för sig hur stora brittiska företag planerar att införa euro som koncernvaluta eller i vart fall som finansieringsvaluta för den egna rörelsen, trots att i likhet med synes komma att stå utanför EMU från start. – Skälen för företag utanför EMU-sfären att länka över sin valutahantering till euro är att de önskar komma in på, eller behålla sin position på den viktiga europamarknaden, där euro blir valuta. I och med storleken på denna marknad finns det anledning att räkna med ett tämligen stort placerarintresse i euro. Detta grundas på antagandet att euro kommer att bli en internationellt stark valuta. Londonbörsen har aviserat att man avser att tillhandahålla handel i euro även vid ett brittiskt utanförstående. – En börshandel i euro är visserligen inte nödvändigtvis förknippad med att aktiekapitalet också denomineras i euro. På någon sikt är dock en samord- ning naturlig. För att bolagen skall få tillgång till europamarknaden som primärmarknad, dvs. som finansieringskälla, är möjligheterna att emittera i euro angelägna. Därvid är det angeläget att en direkt emission kan göras, dvs. att aktiekapitalet (och det nominella beloppet om detta behålls) kan denomineras euro. Varje valutaomräkning eller extra transaktion för att växla mellan olika valutor medför kostnader, vilka i sin tur innebär att för- delarna av åtkomsten till euromarknaden minskar. PRV: Även om beslutar sig för att stå utanför EMU eller för att gå med , är PRVs bedömning att samma krav och behov som angivits ovan kommer att finnas beträffande de större bolagen. Detta gäller framför allt de bolag som är noterade vid en börs eller annan auktoriserad marknadsplats och de bolag vars verksamhet är riktad mot övriga länder inom Europeiska Unionen. För övriga bolag kommer behovet i sådant fall att vara mindre. SRS: Väljer att inte gå med i torde behovet att kunna ange aktiekapitalet i euro vara begränsat. För den stora gruppen hemmamark- nadsföretag och en stor del av de utlandsberoende torde en sådan möjlighet helt sakna intresse. Enligt samfundets mening är det främst i två fall när ett sådant behov föreligger. Det ena är vid utlandsägande (uppåt eller neråt i koncernen) där förenklingsskäl talar för att kunna använda en annan valuta. Det andra är effekter när det gäller finansiering. Inte heller i detta hän- seende bedöms behoven av att kunna använda annan valuta eller riskerna om en sådan möjlighet saknas som särskilt stora. En risk, som dock inte är möjlig att kvantifiera, är att en avsaknad av möjligheten att använda annan 54 Sammanställning av svaren på utredningens enkät valuta kan styra investeringar från den svenska marknaden. Samfundet bedömer dock inte denna risk som särskilt hög. Samfundet bedömer således inte att det i detta scenario finns något större behov av att kunna ange aktiekapitalet eller aktiers nominella belopp i euro. KF: Om beslutar sig för att stå utanför EMU bör aktiekapital och aktiers nominella värde även fortsättningsvis vara i svenska kronor. Det synes ej rimligt att ett företag skall redovisa sitt egna kapital i en annan valuta än det egna landets. : är medveten om de svenska storföretagens strategi att gå över till att använda euro som valuta. Dessa företag exporterar lejonparten av sin produktion till andra EU-länder. Den alltmer internationella finansiella sektorn kommer också med all sannolikhet att använda euron som en viktig noteringsvaluta. Ett uttalande från tyder också på att aktienoteringar skall ske i euro och i kronor. Detta sammantaget innebär att euron på kommer att användas i som valuta för att ange aktiekapital och aktiernas nominella belopp. Ny svensk lagstiftning som tillåter ett företag att ange aktiekapital och aktiers nominella belopp i euro måste beakta svenska myndigheters förmåga att hantera denna information. förordar en flexibel lagstiftning, som tillåter användandet av både euro och kronor som noteringsvaluta. Valfrihet mellan svensk valuta och euro I samtliga enkätsvar som behandlar frågan om valfrihet framhålls vikten av att svenska företag ges frihet att välja dels om de vill ange sitt aktiekapital i främmande valuta, dels vilken valuta som i så fall skall användas. I några enkätsvar diskuteras problem med en sådan valfrihet.