sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — ) HANS MODELL BEST¤MMER ETT PAR VID ¤KTENSKAPETS ING¥NG HUR M¥NGA BARN DE ¶NSKAR OCH HUR MYCKET KVINNAN SKALL YRKESARBETA "ESLUTEN BEROR AV MANNENS F¶RV¤NTADE LIVSINKOMST KVINNANS L¶NEKAPACITET EARNINGS CAPACITY OCH PARETS V¤RDERING AV BARN I F¶RH¥LLANDE TILL VUXENKONSUMTION 5TFALLET KAN BLI OLIKA BEROENDE P¥ INKOMSTEN NETTO EFTER SKATT OCH BARNOMSORGSKOSTNADER ¤VEN F¶R PAR SOM HAR SAMMA V¤RDERING AV BARN MOT VUXENKONSUMTION ELLER SAMMA GRAD AV EGOISM F¶R ATT TALA MED "¶S OCH 7EISZ¤CKER +VINNAN D¤REMOT M¥STE I DENNA MODELL G¶RA EN AVV¤GNING MELLAN YRKESARBETE MED VISS BETALD BARNOMSORG OCH EGEN TID I OMSORG OM BARNEN +VINNANS L¶N ELLER F¶RTJ¤NSTKAPACITET BEROR P¥ HENNES INNEHAV AV KUNSKAPSKAPITAL VID ¤KTENSKAPETS ING¥NG SAMT HENNES F¶RM¥GA ATT ¶KA DETTA KUNSKAPSKAPITAL GENOM DELTAGANDE I YRKESLIVET 0¥ VANLIG SVENSKA BEROR L¶NEN P¥ UTBILDNING OCH YRKESERFARENHET 'ENOM DENNA FORMULERING BLIR DET TYDLIGT ATT INTE BARA FAMILJEINKOMSTEN UTAN OCKS¥ KVINNANS L¶N P¥VERKAR BESLUT OM ANTALET BARN OCH KVINNANS YRKESAR BETE $ESSUTOM FINNS DET TV¥ KOMPONENTER EN INKOMSTEFFEKT OCH EN SUBSTITUTIONSEFFEKT *U H¶GRE L¶N EN KVINNA HAR DESTO MER SANNOLIKT ¤R DET ATT HON VILL HA BARN EFTERSOM HON HAR R¥D MED DET DET VILL S¤GA INKOMSTEFFEKTEN 3AMTIDIGT HAR EN KVINNA MED H¶G POTENTIELL L¶N EN ST¶RRE ALTERNATIVKOSTNAD F¶R ATT V¥RDA BARNET SJ¤LV P¥ HELTID EFTERSOM HON G¥R MISTE OM EN ST¶RRE F¶RTJ¤NST DET VILL S¤GA SUBSTITUTIONSEFFEK TEN &R¥N MANNENS INKOMST UTG¥R I 7ILLIS MODELL INGEN SUBSTITUTION SEFFEKT EFTERSOM HAN F¶RUTS¤TTS ARBETA HELTID OCH HEL¥R GENOM LIVET $ET ¤R FULLT M¶JLIGT ATT UTVECKLA MODELLEN S¥ ATT MANNENS ARBETSKRAFTS DELTAGANDE OCH INKOMST OCKS¥ BLIR ENDOGENA FAKTORER I MODELLEN P¥ SAMMA S¤TT SOM KVINNANS $E RESULTAT SOM VI VISAT P¥ F¶R KVINNAN G¤LLER D¥ OCKS¥ F¶R MANNEN $EN TYSKA KRISTDEMOKRATISKA POLITIKEN R¤KNAR ENDAST MED INKOMSTEFFEKTEN OCH INTE MED SUBSTITUTIONSEFFEKTEN I PARENS BESLUT ATT SKAFFA BARN )MPLICIT ¤R POLITIKEN UTFORMAD FR¥N EN MODELL SOM DEN NATIONALEKONOMISKA TEORIN F¶R L¤NGE SEDAN L¤MNAT P¥ DEN ¤R ALLTF¶R F¶RENKLAD OCH GER FELAKTIGA PREDIKTIONER OM BETEENDET -ED EN S¥DAN MODELL KAN DET FAKTUM ATT INKOMST¶KNINGAR TILL F¶RS¶RJAREN INTE LEDER TILL H¶GRE FERTILITET ENDAST TOLKAS SOM EN F¶R¤NDRING AV SMAKEN DET VILL S¤GA ATT UNGA PAR BLIVIT MER EGOISTISKA &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET OCH VILL HA ¤NNU H¶GRE INKOMST F¶R ATT TALA MED "¶S 7EISZ¤CKER 7ILLIS MODELL F¶RUTS¤TTER EN HUSH¥LLSNYTTOFUNKTION OCH KAN D¤RF¶R INTE HANTERA EN SITUATION D¤R KVINNAN F¥R EN ST¶RRE NYTTA AV EN EGEN INKOMST¶KNING ¤N AV HENNES MAKES INKOMST¶KNING &¶R ATT HANTERA DETTA M¥STE MAN ARBETA MED EN MODELL D¤R VARDERA MAKEN HAR EN EGEN NYTTOFUNKTION $ETTA HAR VARIT EN PUNKT P¥ VILKEN KRITIKEN MOT NATIONALEKONOMISK TEORI VARIT H¥RD BLAND ANNAT FR¥N FEMINISTISKT H¥LL OCH FR¥N ICKE EKONOMER $ET ¤R MATEMATISKT MYCKET MER KOMPLICERAT ATT FORMULERA EN S¥DAN MODELL MEN DET HAR KUNNAT L¶SAS MED HJ¤LP AV SPELTEORI $EN TRADITIONELLA NATIONALEKONOMISKA MODELLEN SOM L¶SES MED NYTTOMAXIMERING UNDER BIVILLKOR MED HJ¤LP AV ,AGRANGE MULTIPLIKATOR DUGER D¤RF¶R INTE $EN TYSKA NATIONALEKONOMEN .OTBURGA /TT VISADE I SIN AVHANDLING ATT I EN SPELTEORETISK MODELL D¤R KVINNAN ANTOGS F¥ MERA NYTTA AV EGEN INKOMST ¤N AV MANNENS INKOMST SKULLE M¥NGA PAR AVST¥ FR¥N ATT SKAFFA BARN P¥ DET BLIR EN OMF¶RDELNING S¥ ATT HENNES NYTTA MINSKAR MEDAN HANS NYTTA OCH DEN GEMENSAMMA NYTTAN AV ATT HA ETT BARN SKULLE HA BLIVIT ST¶RRE OM DE %TT SK¤L TILL ATT MAKENS INKOMST INTE ¤R LIKV¤RDIG MED EGEN INKOMST F¶R KVINNAN ¤R DE ¶KANDE RISKERNA F¶R SKILSM¤SSA $EN KRISTDEMOKRATISKA ARBETSF¶RDELNINGEN MED MANNEN SOM F¶RS¶RJARE OCH KVINNAN SOM V¥RDARE ¤R YTTERLIGT NEGATIV F¶R KVINNAN F¶R DET FALL HON L¤MNAR ¤KTENSKAPET OCH INTE HAR DEL I MANNENS INKOMST L¤NGRE $ETTA HAR DET KRISTDEMOKRATISKA 4YSKLAND INSETT $¤RF¶R SKYDDAS KVINNORNA AV SKILSM¤SSOLAGAR SOM G¶R DET DYRT F¶R F¶RS¶RJAREN ATT SKILJA SIG FR¥N V¥RDAREN OCH V¥RDAREN HAR R¤TT TILL DEL I MANNENS PENSION I F¶RH¥LLANDE TILL ¤KTENSKAPETS L¤NGD ¤VEN F¶R DET FALL ¤KTENSKAPET SLUTAR I SKILSM¤SSA ¤R DYRT F¶R MANNEN ATT SKILJA SIG I 4YSKLAND HAN M¥STE R¤KNA MED ATT BETALA AV SIN NETTOINKOMST I UNDERH¥LL TILL SIN EXHUSTRU OM DET FINNS MINDER¥RIGT BARN ELLER OM ¤KTENSKAPET VARAT L¤NGE OCH HON INTE HAR F¶RV¤RSARBETAT UNDER L¥NG TID S¥ INNEB¤R DETTA ¤ND¥ INTE ATT FR¥NSKILDA KVINNOR HAR EN TRYGGAD EKONOMISK SITUATION EFTERSOM AV DEN FR¥NSKILDE MANNENS GENOMSNITTLIGA INKOMST OFTAST INTE R¤CKER TILL EN INKOMST SOM GARANTERAR SOCIALT MINIMUM $¤RTILL KOMMER ATT VID EN STOR DEL AV SKILSM¤SSORNA INGET UNDERH¥LL UTD¶MS ENLIGT EMPIRISKA UNDERS¶KNINGAR FR¥N (ANNOVER AV FALLEN OCH ""ERGHAHN &RITSCHE 3E #IGNO KAPITEL OM EKONOMISKA MOTIV F¶R SKILSM¤SSOLAGAR ,IKNANDE LAGAR G¤LLER OCKS¥ I .EDERL¤NDERNA MEN INTE F¶R DE KVINNOR SOM NU ¤R UNGA $EN S¥ KALLADE FYLLDE ¥R F¶RUTS¤TTS VARA EKONOMISKT SJ¤LVF¶RS¶RJANDE 3IV 3 'USTAFSSON &¶R V¥R PANELDATAANALYS AV BARNAF¶DANDE OCH ARBETSKRAFTSDELTA GANDE I 3VERIGE 3TORBRITANNIEN OCH 4YSKLAND BEH¶VER VI FUNDERA ¶VER VAD DEN EKONOMISKA TEORIN GER F¶R PREDIKTIONER F¶R BETEENDET I FR¥NVARO AV FAMILJE SKATTE OCH SOCIALPOLITIK F¶R ATT SEDAN UTR¶NA HUR DE SKILLNADER I POLITIKEN SOM DISKUTERATS OVAN KAN KOMMA ATT RESULTERA I SKILLNADER I BETEENDET MELLAN DE TRE L¤NDERNA &R¥N EKONOMISK TEORI KAN MAN H¤RLEDA ATT EN KVINNA MED MYCKET HUMANKAPITAL DET VILL S¤GA UTBILDNING OCH YRKESERFARENHET OCH EN STOR L¶NEKAPACITETEARNINGS CAPACITY HAR EN ST¶RRE ANLEDNING ATT YRKESARBETA OCH D¤RF¶R ¤R MER BEN¤GEN ATT ¥TERV¤NDA I YRKESARBETE EFTER BARNAF¶DANDE ALLTS¥ EN POSITIV EFFEKT FR¥N KVINNANS HUMANKAPITAL %NLIGT KRISTDEMOKRATISK MODELL SKULLE HON INTE YRKESARBETA OM MANNENS INKOMST ¤R TILLR¤CKLIGT H¶G 6I HAR EN NEGATIV EFFEKT FR¥N MANNENS INKOMST P¥ KVINNANS ¥TERV¤NDANDE TILL YRKESLIVET .¤R DET G¤LLER VALET AV TIDPUNKT F¶R F¶RSTA BARNETS F¶DELSE TALAR INKOMSTEFFEKTEN UNDER ANTAGANDE AV POSITIV TIDSPREFERENS MAN HAR ST¶RRE GL¤DJE AV N¥GOT GOTT NU ¤N I FRAMTIDEN F¶R ATT H¶GAVL¶NADE PAR SKAFFAR BARN TIDIGARE 3UBSTITUTIONSEFFEKTEN TALAR F¶R ATT EN H¶GUTBILDAD KVINNA INTE B¶R AVBRYTA KARRI¤REN UNDER DEN DEL AV LIVSCYKELN D¥ L¶NEKURVAN ¤R BRANTAST !V DENNA ANLEDNING KAN VI V¤NTA OSS ATT H¶GUTBILDADE KVINNOR SKAFFAR BARN SENARE 3OM ALLTID ¤R DET EN EMPIRISK FR¥GA OM SUBSTITUTIONSEFFEKTEN ¤R ST¶RRE ¤N INKOMSTEFFEKTEN .¤R DET G¤LLER BETEENDET EFTER F¶RSTA BARNET TROR VI ATT DE MEST EFFEKTIVA KVINNORNA ANTINGEN SKAFFAR SIG ETT ANDRA BARN RELATIVT SNART ELLER ¥TERV¤NDER TILL ARBETSLIVET RELATIVT SNART $ETTA PROBLEM KAN FORMULERAS SOM EN S¥ KALLAD OCH ETT ANTAL P¥G¥ENDE ARBETEN 'USTAFSSON 7ETZELS A B N¥GRA RESULTAT FR¥N PANELDATAANALYSERNA !NALYSEN AVSER DE KVINNOR SOM UNDER DEN STUDERADE PERIODEN F¶TT ETT ELLER FLERA BARN ) 4ABELL ¥TERGES ARBETSKRAFTSSTATUSEN F¶R F¶RSTA BARNETS F¶DELSE %TT ¥R F¶RE F¶RSTA BARNETS F¶DELSE BETRAKTAR VI SOM EN TIDPUNKT INNAN DET FRAMTIDA MODERSKAPET HAR UT¶VAT N¥GOT INFLYTANDE P¥ ARBETSKRAFTSSTATUS ) 4ABELL ¥TERGES OCKS¥ DEN INDELNING I ARBETSKRAFTSSTATUS SOM ALLA TRE PANELDATAMATERIALEN OMFATTAR M¥NAD F¶R M¥NAD F¶R ALLA INDIVIDER SOM ING¥R I UNDERS¶KNINGEN 'ENOM INTERNATIONELLT SAMARBETE HAR FR¥GORNA ST¤LLTS P¥ ETT LIKNANDE S¤TT S¥ ATT J¤MF¶RBARHET KAN UPPN¥S &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET MELLAN DATAMATERIALEN $ET FRAMG¥R AV TABELLEN ATT KVINNOR SOM ¤NNU EJ ¤R GRAVIDA MED SITT F¶RSTA BARN TILL ¶VERV¤GANDE DELEN ¤R HELTIDSSYS SELSATTA $EN ENDA GRUPPEN I 4ABELL F¶R VILKEN DETTA INTE G¤LLER ¤R F¶R KVINNOR I 6¤STTYSKLAND SOM HAR UTL¤NDSK NATIONALITET ) DET TYSKA DATAMATERIALET HAR ETT S¤RSKILT URVAL DRAGITS BLAND I 6¤STTYSKLAND BOSATTA MED GREKISK ITALIENSK SPANSK TURKISK ELLER JUGOSLAVISK NATIONALITET VID PANELDATAMATERIALETS F¶RSTA ¥R N¤MLIGEN $ENNA GRUPP KALLAS FORTS¤TTNINGSVIS 4RE M¥NADER F¶RE F¶RSTA BARNETS F¶DELSE HAR MAN I REGEL INTE I N¥GOT AV L¤NDERNA N¥GON LAGLIG R¤TT TILL HAVANDESKAPSLEDIGHET S¥VIDA MAN INTE HAR SPECIELLA FYSISKA PROBLEM ND¥ SKER VILKET FRAMG¥R AV TABELL EN ANPASSNING NED¥T AV ANDELEN KVINNOR SOM ¤R HELTIDSSYSSEL ) 3TORBRITANNIEN ¥TERFINNS DEN ST¶RSTA DELEN AV DE KVINNOR SOM L¤MNAT HELTIDSARBETE I ST¤LLET I KATEGORIN OBETALT ARBETE I HEMMET MEDAN EN ¶VERRASKANDE STOR ANDEL AV DE SVENSKA KVINNORNA N¤R M¥NADER ¥TERST¥R TILL F¶DSELN ¤R TJ¤NSTLEDIGA $ATAMATERIALET SKILJER H¤R INTE MELLAN OLIKA ORSAKER TILL TJ¤NSTLEDIGHET SJUKDOM HAVANDESKAPS LEDIGHET SEMESTER UTAN DESSA HAR SAMMANSLAGITS TILL EN RUBRIK 3IV 3 'USTAFSSON 4ABELL !RBETSKRAFTSSTATUS RESPEKTIVE M¥NADER F¶RE F¶RSTA BARNETS F¶DELSE BLAND KVINNOR I 4YSKLAND 3VERIGE OCH 3TORBRITANNIEN +¤LLA 'USTAFSSON 7ETZELS 6LASBLOM$EX 4ABELL $ATA I 4YSKLAND '3/%0 6¤ST –ST %NDAST GREKISK ITALIENSK SPANSK TURKISK OCH JUGOSLAVISK 3TORBRITANNIEN "(03 OCH RETROSPEKTIVT ) TABELL HAR VI SLAGIT SAMMAN GRUPPEN HELTIDSSYSSELSATT OCH DELTIDSSYSSELSATT TILL GRUPPEN SYSSELSATT DET VILL S¤GA MED BETALT ARBETE –VRIGA GRUPPER FR¥N 4ABELL ¤R SAMMANSLAGNA TILL GRUPPEN EJ MED BETALT ARBETE I KORTHET HEMMA 6I SYSSELS¤TT NINGSGRADEN M¥NADER F¶RE F¶DSELN OCH M¥NADER EFTER F¶DSELN D¤RF¶R ATT HAVANDESKAPS F¶R¤LDRALEDIGHET M¥NADER F¶RE F¶DSELN ¤NNU EJ UTG¥R OCH M¥NADER EFTER F¶DSELN SOM REGEL ¤R AVSLUTAD ) DEN V¤NSTRA DELEN AV 4ABELL ¤R ALLA OBSERVATIONER F¶R VILKA VI K¤NNER SYSSELS¤TTNINGEN RESPEKTIVE M¥NADER F¶RE OCH M¥NADER EFTER F¶DSELN REDOVISADE &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET 4ABELL &¶R¤NDRING AV ARBETSKRAFTSSTATUS FR¥N M¥NADER F¶RE TILL M¥NADER EFTER BARNETS F¶DELSE BLAND KVINNOR I 4YSKLAND 3VE RIGE OCH 3TORBRITANNIEN +¤LLA 'USTAFSSON 7ETZELS 6LASBLOM$EX 4ABELL $ATA SE 4ABELL OVAN HEMMA F¶RE OCH SYSSELSATT EFTER SYSSELSATT F¶RE OCH EFTER HEMMA F¶RE OCH HEMMA EFTER SYSSELSATT F¶RE OCH HEMMA EFTER 3IV 3 'USTAFSSON ) DEN H¶GRA DELEN AV TABELLEN ¥TERGES ENDAST OBSERVATIONER SOM INTE ¤R CENSURERADE DET VILL S¤GA F¶R KVINNOR F¶R VILKA VI VET DERAS SYSSELS¤TT NINGSSTATUS S¥V¤L M¥NADER F¶RE SOM M¥NADER EFTER F¶DSELN 6I HAR F¤RRE OBSERVATIONER F¶R ANALYS AV ¶VERG¥NGAR I DEN H¶GRA DELEN AV TABELLEN ¤N I DEN V¤NSTRA DELEN AV TABELLEN P¥ VI OBSERVERAR EN F¶RH¥LLANDEVIS KORT PERIOD &¶R ¶STTYSKA DATA ¤R DET ENDAST ¥R EFTERSOM DESSA DATA EFTER MODELL FR¥N DET V¤STTYSKA MATERIALET B¶RJADE INSAMLAS F¶RST EFTER DEN TYSKA ¥TERF¶RENINGEN !TT DEN ¶STTYSKA DATAINSAMLINGEN KUNDE STARTA REDAN ¤R EN STOR PRESTATION AV LEDNINGEN F¶R DET TYSKA DATAMATERIALET VID $)7 I "$EN H¶GRA DELEN AV 4ABELL SOM VISAR FL¶DENA MELLAN YRKESARBETE OCH HEMARBETE VISAR INTRESSANTA SKILLNADER MELLAN DE UNDERS¶KTA GRUPPERNA AV KVINNOR SOM F¶TT BARN +ATEGORIN EE SYSSELSATT F¶RE OCH EFTER F¶DSELN ¤R ABSOLUT ST¶RST BLAND SVENSKA KVINNOR MEDAN F¶R DE SVENSKA KVINNORNA KATEGORIN HH HEMMA B¥DE F¶RE OCH EFTER F¶DSELN ¤R MINST 3OM GOD TV¥A KOMMER DE ¶STTYSKA KVINNORNA VILKET VISAR ATT DET H¶GA ARBETSKRAFTSDELTAGANDET SOM DE ¶STTYSKA KVINNORNA VANDE SIG VID UNDER SOVJETTIDEN BEST¥R UNDER DEN N¤RMASTE TIDEN EFTER ¥TERF¶RE NINGEN ¥TMINSTONE -¶NSTRET F¶R V¤STTYSKA KVINNOR ¤R TILL STOR DEL ATT L¤MNA ARBETSKRAFTEN VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE OCH SEDAN F¶RBLI HEMMA &RAMF¶RALLT ¤R DETTA FALLET F¶R V¤STTYSKA KVINNOR SOM F¶DER SITT ANDRA OCH TREDJE BARN F¶R VILKA KATEGORIN HH OMFATTAR MER ¤N H¤LFTEN AV KVINNORNA +ATEGORIN HH ¤R OCKS¥ F¶R BRITTISKA KVINNOR DEN ST¶RSTA GRUPPEN VILKET VISAR ATT DET BLAND BRITTISKA M¶DRAR ¤R MINDRE VANLIGT ATT KOMBINERA YRKE OCH FAMILJ N¤R MAN HAR SM¥BARN ) &IGUR ANV¤NDER VI DEN M¥NADSVISA INFORMATIONEN ¶VER ARBETS KRAFTSSTATUS F¶R ATT UTR¶NA HUR M¥NGA M¥NADER EN KVINNA SOM F¶TT BARN ¤GNAR SIG HELTID ¥T V¥RD AV BARN I HEMMET $ET FRAMG¥R AV FIGUREN ATT DET PRAKTISKT TAGET INTE ¤R N¥GON SKILLNAD MELLAN DE FYRA GRUPPERNA AV M¶DRAR DE F¶RSTA M¥NADERNA 5NDER DENNA TID ¤R REGELN ATT VARA HEMMA P¥ HELTID S¥V¤L I 3VERIGE OCH 4YSKLAND SOM I 3TORBRITANNIEN $EN KURVA SOM LIGGER L¤GST UNDER DE F¶RSTA M¥NADERNA S¥V¤L F¶R F¶RSTA F¶DSEL SOM F¶R ANDRA F¶DSEL ¤R KURVAN F¶R 3TORBRITANNIEN -AN KUNDE KANSKE BEFARA ATT I ETT LAND MED KORT TID AV ANST¤LLNINGSSKYDD I SAMBAND MED F¶DSEL OCH LITEN ERS¤TTNING UNDER F¶R¤LDRALEDIGHETEN ETT ANTAL KVINNOR SKULLE SE SIG N¶DSAKADE TILL ETT TIDIGT ¥TERINTR¤DE I ARBETSKRAFTEN $ET FAKTUM ATT DEN BRITTISKA KURVAN LIGGER L¤GST GER EN ANTYDAN OM EN S¥DAN EFFEKT MEN DEN ¤R L¥NGT IFR¥N DRAMATISK %NLIGT EN AMERIKANSK ANALYS 7AITE VAR I 53! EN FJ¤RDEDEL AV M¶DRARNA I HELTIDS YRKESARBETE N¤R BARNET FYLLDE M¥NADER VILKET ¤R V¤SENTLIGT H¶GRE ¤N DE CIRKA PROCENT P¥ HELTID ELLER DELTID VID M¥NADER SOM VI OBSERVERAR F¶R 3TORBRITANNIEN &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET &R¥N OCH MED DEN NIONDE TILL TOLFTE M¥NADEN FALLER DEN SVENSKA KURVAN KRAFTIGT OCH AVVIKER FR¥N KURVAN F¶R DE ANDRA L¤NDERNA $EN SVENSKA KURVAN F¶R HELTIDS HEMARBETE PLANAR UT VID TILL PROCENT AV M¶DRARNA EFTER CIRKA M¥NADER B¥DE EFTER F¶RSTA OCH EFTER ANDRA BARNETS F¶DELSE &¶R V¤STTYSKA KVINNOR FINNS EN INTRESSANT SKILLNAD I BETEENDET EFTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE OCH EFTER ANDRA BARNETS F¶DELSE %FTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE FORTS¤TTER KURVAN F¶R HELTIDS HEMARBETE ATT MINSKA OCH KURVAN F¶R TYSKA KVINNOR TILL SKILLNAD FR¥N KURVAN F¶R IMMIGRANTKVINNOR I 6¤STTYSKLAND FALLER TILL EN NIV¥ VID M¥NADER SOM INTE LIGGER ALLTF¶R MYCKET H¶GRE ¤N DEN SVENSKA KURVAN +URVAN F¶R ATT F¶RBLI I HELTIDS HEMARBETE F¶R V¤STTYSKA KVINNOR EFTER ANDRA BARNETS F¶DELSE ¶VERENSST¤MMER D¤REMOT MED KURVORNA F¶R UTL¤NDSKA KVINNOR I 6¤STTYSKLAND OCH F¶R BRITTISKA KVINNOR $ENNA SKILLNAD MELLAN F¶RSTABARNSM¶DRAR OCH ANDRABARNSM¶DRAR ¤R I ¶VERENSST¤M MELSE MED EN OBSERVATION ATT EN TYSK KVINNA SOM VILL FORTS¤TTA SIN YRKESKARRI¤R OCH REDAN HAR ETT BARN TVEKAR ATT SKAFFA ETT ANDRA BARN EFTERSOM HON MED STOR SV¥RIGHET KLARAR AV ATT HA ANSVAR F¶R ETT BARN I DEN TYSKA KRISTDEMOKRATISKA MILJ¶N -ED TV¥ BARN I OLIKA ¥LDER ¤R DET TV¥ SKOLSCHEMAN OCH TV¥ L¤XUPPGIFTER SOM MAMMAN M¥STE TA ANSVAR F¶R UPPGIFTER SOM DEN SVENSKA SKOLAN INTE L¤GGER P¥ F¶R¤LDRARNA %MELLERTID HAR VI ¤NNU INTE UNDERS¶KT DENNA HYPOTES ATT TYSKA KVINNOR SOM VILL KOMBINERA YRKE OCH FAMILJ I ST¶RRE UTSTR¤CKNING N¶JER SIG MED ETT BARN ¤N VAD SOM G¤LLER F¶R SVENSKA KVINNOR 3IV 3 'USTAFSSON &IGUR &INNS ENDAST I DEN TRYCKTA VERSIONEN (ELTIDS HEMARBETE –VRE DIAGRAMMET EFTER F¶RSTA F¶DSELN .EDRE DIAGRAMMET EFTER ANDRA F¶DSELN &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET 6AL AV TIDPUNKT F¶R BARNAF¶DANDE N¥GRA RESULTAT FR¥N PANELDATAANALYSERNA ) V¥RT DATAMATERIAL SOM OMFATTAR F¶R 4YSKLAND ¥R F¶R 3VERIGE ¥R OCH F¶R 3TORBRITANNIEN ¥R HAR VI SOM P¥PEKATS OVAN TABELL OBSERVATIONER ENDAST F¶R EN DEL AV KVINNANS LIVSCYKEL &¶R SOMLIGA OBSERVERAR VI F¶RSTA BARNETS F¶DELSE F¶R ANDRA S¥V¤L F¶RSTA SOM ANDRA BARNETS F¶DELSE OCH F¶R YTTERLIGARE EN MINDRE GRUPP KVINNOR S¥V¤L F¶RSTA ANDRA SOM TREDJE BARNETS F¶DELSE $ET ¤R NATURLIGTVIS FULLT M¶JLIGT ATT KVINNOR SOM INOM OBSERVATIONSPERIODEN F¶DER SITT F¶RSTA BARN SENARE EFTER OBSERVATIONSPERIODENS SLUT KOMMER ATT F¶DA SITT ANDRA BARN *U L¤NGRE OBSERVATIONSPERIODEN ¤R DESS MINDRE ¤R RISKEN ATT S¥DANA S¥ KALLADE CENSURERADE OBSERVATIONER FINNS I MATERIALET /BSERVATIONER KAN VARA CENSURERADE TILL V¤NSTER DET VILL S¤GA VI OBSERVERAR BETEENDET KRING DEN ANDRA F¶DSELN MEN INTE KRING DEN F¶RSTA OCH DE KAN VARA CENSURERADE TILL H¶GER DET VILL S¤GA VI VET INTE OM DEN F¶RSTA F¶DSELN KOMMER ATT F¶LJAS AV FLERA 6¥R EKONOMISKA TEORI S¤GER ATT BESLUT OM ATT F¶DA BARN OCH YRKESARBETA LIVSCYKELPERSPEKTIV ¤R ETT SIMULTANT BESLUT 4ABELL -ODERNS ¥LDER VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE -EDELV¤RDEN -¶DRAR MED H¶GRE &¶RSTA OCH ANDRA F¶DSEL &¶RSTA ANDRA OCH TREDJE -¶DRAR MED L¤GRE &¶RSTA OCH ANDRA F¶DSEL &¶RSTA ANDRA OCH TREDJE (¶GRE UTBILDNING MOTSVARANDE STUDENTEXAMEN ELLER H¶GRE ,¤GRE UTBILDNING EJ AVLAGT STUDENTEXAMEN ELLER MOTSVARANDE -¶DRAR MED H¶GRE UTBILDNING PROCENT AV SAMTLIGA M¶DRAR 6¤STTYSKLAND +¤LLA 'USTAFSSON OCH 7ETZELS B "EARBETNING AV '3/%0 (53 3IV 3 'USTAFSSON ) DETTA AVSNITT REDOVISAS N¥GRA RESULTAT AV V¥RA F¶RS¶K ATT ANALYSERA VILKA BEST¤MNINGSFAKTORER SOM HAR BETYDELSE F¶R VALET AV TIDPUNKT F¶R BARNAF¶DANDE OCH YRKESARBETETS INPLACERING I TIDEN ) 4ABELL ¥TERGES MODERNS ¥LDER VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE I DE TRE L¤NDERNA 4ABELLEN VISAR ATT F¶RSTA BARNETS F¶DELSE INTR¤FFAR VID EN L¤GRE ¥LDER I 3TORBRI TANNIEN ¤N I 6¤STTYSKLAND OCH 3VERIGE (¶GUTBILDADE KVINNOR F¥R SITT F¶RSTA BARN VID EN H¶GRE ¥LDER ¤N L¥GUTBILDADE KVINNOR OCH M¶DRAR SOM SENARE F¶DER ETT ELLER TV¥ BARN TILL STARTAR BARNAF¶DANDET VID EN L¤GRE ¥LDER ¤N DE SOM ENDAST F¶DER ETT BARN $ESSA RESULTAT G¤LLER F¶R ALLA TRE L¤NDERNA MED UNDANTAG AV GRUP PEN H¶GUTBILDADE KVINNOR I 3VERIGE F¶R VILKA TV¥BARNSM¶DRARNA STARTAT N¥GOT SENARE ¤N ETTBARNSM¶DRARNA VILKET MYCKET V¤L KAN OBSERVATIONER ) 4ABELL ¥TERGES REGRESSIONSANALYS AV BEST¤MNINGSFAKTORER F¶R MODERNS ¥LDER VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE 4ABELL "EST¤MNINGSFAKTORER F¶R MODERNS ¥LDER VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE 2EGRESSIONSANALYS T V¤RDEN INOM PARENTES I YRKESARBETE EFTER F¶DSELN F¥R ETT ANDRA BARN F¥R ETT TREDJE BARN A MAKENS YRKESSTATUS KLASSER +¤LLA 'USTAFSSON OCH 7ETZELS B "EARBETNING AV '3/%0 "(03 &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET 6I HAR I 4ABELL TESTAT ID©N ATT MANNENS INKOMST P¥VERKAR TIDPUNKTEN F¶R F¶RSTA BARNETS F¶DELSE 4EORETISKT F¶RV¤NTADE LIVSINKOMST EN POSITIV INVERKAN P¥ ANTALET ¶NSKADE BARN 0OSITIV TIDSPREFERENS MEDF¶R ATT DENNA VARIABEL KAN F¶RV¤NTAS VERKA F¶R EN TIDIGAREL¤GGNING AV F¶RSTA BARNETS F¶DELSE %FTERSOM VI INTE HAR DATA ¶VER MANNENS LIVSINKOMST HAR VI KONSTRUERAT EN PROXYVARIABEL ELLER ETT N¤RMEV¤RDE P¥ F¶LJANDE S¤TT 6I ANV¤NDER UPPGIFTER OM HANS FAKTISKA INKOMST VID F¶RSTA BARNETS F¶DELSE HANS UTBILDNING OCH ¥LDER 6I HAR SEDAN ) DE BRITTISKA DATA FINNS INGEN UPPGIFT OM MANNENS INKOMST UTAN VI HAR ANV¤NT EN VARIABEL SOM ANGER MANNENS YRKESSTATUS INDELAT P¥ F¶LJANDE S¤TT TEKNISKT ELLER ADMINISTRATIVT YRKE PROFESSIONELLT YRKE ELLER EXPERTYRKE *U H¶GRE YRKESSTATUS MANNEN HAR DESTO SENARE F¶DS F¶RSTA BARNET ALLT ANNAT LIKA $ENNA VARIABEL F¥NGAR TYDLIGEN UPP ANDRA FAKTORER ¤N INKOMST EFTERSOM VI INTE F¥R ETT LIKNANDE RESULTAT SOM I 4YSKLAND OCH 3VERIGE D¤R VI HAFT TILLG¥NG TILL INFORMATION OM MANNENS INKOMST $EN KRISTDEMOKRATISKA MODELLEN ATT MANNENS INKOMST HAR EN BETYDELSE F¶R FERTILITETEN MOTS¤GS D¤RF¶R INTE AV DATA OCH DEN MOTS¤GS INTE HELLER AV MIKROTEORIN OM FAMILJEN MEN SOM FRAMG¥R AV 4ABELL HAR ¤VEN ANDRA FAKTORER ETT INFLYTANDE -AKENS UTBILDNING HAR EN SJ¤LVST¤NDIG EFFEKT SOM G¥R I MOTSATT RIKTNING MOT DEN F¶RV¤NTADE LIVSINKOMSTEN (¶G UTBILDNING HOS S¥V¤L MANNEN SOM KVINNAN SENAREL¤GGER TID PUNKTEN F¶R F¶RSTA BARNETS F¶DELSE -AN KAN TOLKA DESSA RESULTAT SOM ATT KARRI¤RPLANERINGEN F¶R S¥V¤L M¤N SOM KVINNOR G¶R DET OL¤MPLIGT ATT SKAFFA BARN VID YNGRE ¥LDER MEDAN MAN ¤R SYSSELSATT MED SIN UTBILDNING +VINNANS INKOMST HAR ENLIGT TEORIN FLERA EFFEKTER SOM G¥R I OLIKA RIKTNING VILKET MEDF¶R ESTIMATIONSPROBLEM %TT VANLIGT S¤TT ATT SEPARERA INKOMSTEFFEKTEN FR¥N SUBSTITUTIONSEFFEKTEN I ARBETSKRAFTSUTBUDSMODELLER ¤R ATT ANV¤NDA 3IV 3 'USTAFSSON RESULTATET FR¥N MANNENS INKOMST SOM ETT ESTIMAT F¶R INKOMSTEFFEKTEN 'ENOM SUBTRAKTION AV DETTA ESTIMAT FR¥N KVINNANS INKOMST ERH¥LLS ETT M¥TT P¥ SUBSTITUTIONSEFFEKTEN ELLER DEN KOMPENSERADE L¶NEEFFEKTEN3E (+ILLINGSWORTH 'USTAFSSON B $EN TEORETISKT RIKTIGA VARIABELN F¶R KVINNANS L¶N ¤R HENNES L¶NEKAPACITET DET VILL S¤GA DEN L¶N HON SKULLE KUNNAT ERH¥LLA OM HON INTE ANPASSAT SITT ARBETSKRAFTSDELTAGANDE P¥ $ENNA VARIABEL ¤R INTE M¤TBAR UTAN VI M¥STE ANV¤NDA FAKTISKT OBSERVERAD L¶N VID N¥GON TIDPUNKT SOM PROXYVARIABEL 6I HAR EXPERIMENTERAT MED L¶NEN VID OLIKA TIDPUNKTER F¶R KVINNAN MEN VI HAR INTE S¥ M¥NGA M¤TS VID INTERVJUTIDPUNKTEN H¶GST VID ETT TILLF¤LLE PER ¥R 6I HAR D¤RF¶R N¶JT OSS MED ATT ANV¤NDA EN VARIABEL F¶R HENNES UTBILDNING 2ESULTATET ATT H¶GUTBILDADE KVINNOR F¥R BARN SENARE SKULLE KUNNA TOLKAS SOM SUBSTITUTIONSEFFEKTEN AV EN H¶GRE L¶N UNDER ANTAGANDE ATT H¶G UTBILDNING F¶RANLEDER H¶G L¶N ¤R ST¶RRE ¤N INKOMSTEFFEKTEN SOM JU VERKAR I MOTSATT RIKTNING OCH LEDER TILL BARN VID L¤GRE ¥LDER -EN F¶RMODLIGEN ING¥R I VARIABELN H¶G UTBILDNING F¶RUTOM SOM EN PREDIKTION F¶R H¶G L¶N OCKS¥ DET FAKTUM ATT UTBILDNINGSTIDEN ¤R SV¥RF¶RENLIG MED FAMILJEBILDNING 0LANERINGEN AV N¤R I KARRI¤REN DET ¤R OPTIMALT ATT B¶RJA EN FAMILJ BEROR OCKS¥ P¥ DEN F¶RV¤NTADE LIVSINKOMSTENS ¥LDERSPROFIL OCH EN AVV¤GNING AV EVENTUELLT F¶RLORADE M¶JLIGHETER TILL INVESTERINGAR I KUNSKAPSKAPITAL GENOM YRKESERFAREN HET I F¶RH¥LLANDE TILL ALTERNATIVKOSTNADEN VID TIDPUNKTEN F¶R F¶DSELN3E 'USTAFSSON 7ETZELS B OCH #IGNO KAP $ESSA PLANERINGSPROBLEM MINSKAR V¤SENTLIGT MED EN FAMILJEPOLITIK SOM MEDGER KOMBINATION AV YRKE OCH FAMILJ -AN KAN T¤NKA SIG ATT F¶R EN KVINNA SOM F¶TT SITT F¶RSTA BARN FINNS DET TV¥ LIKV¤RDIGA M¶JLIGHETER $EN ENA M¶JLIGHETEN ¤R ATT RELATIVT SNART ¥TERV¤NDA I YRKESLIVET OCH V¤NTA MED ATT SKAFFA ETT ANDRA BARN ) 3VERIGE INNEB¤R R¤TTEN ATT F¥ INKOMSTKOMPENSATION BASERAD P¥ INKOMSTEN F¶RE F¶RSTA BARNETS F¶DELSE F¶R DET FALL DET ANDRA BARNET F¶DS INOM M¥NADER FR¥N DET F¶RSTA BARNETS F¶DELSE EN STIMULANS TILL ATT HANDLA P¥ DETTA S¤TT VILKET OCKS¥ HAR VISATS P¥SKYNDA ANDRA OCH TREDJEBARNSF¶DSLARNA I F¶RH¥LLANDE TILL DET TIDIGARE BARNETS F¶DELSEDA &AMILJEPOLITIK OCH YRKESVERKSAMHET TUM (OEM AV EN S¥DAN STIMULANS FINNS ETT INCITAMENT FR¥N KARRI¤R¶VERV¤GANDE OM ALTERNATIVKOSTNADENS STORLEK I SAMBAND MED V¥RD AV BARN P¥ HELTID $ET KAN N¤MLIGEN UR KARRI¤RSYN PUNKT KOMMA P¥ ETT UT MED TV¥ KORTARE YRKESAVBROTT ELLER ETT L¤NGRE F¶R TV¥ F¶DSLAR %MELLERTID KAN MAN V¤NTA SIG ATT DE MEST PRODUKTIVA KVINNORNA HAR MER BR¥TTOM ATT G¶RA ANTINGEN DET ENA ¥TERV¤NDA I YRKESVERKSAMHET ELLER DET ANDRA F¥ ETT ANDRA BARN ) 4ABELL HAR VI BER¤KNAT ANTAL M¥NADER TILLS MODERN ¥TERV¤NDER I YRKESARBETE F¶RDELAT EFTER OM HON ¥TERV¤NDER MELLAN F¶RSTA OCH ANDRA F¶DSELN ELLER ENDAST EFTER ANDRA F¶DSELN 4ABELL !NTAL M¥NADER SEDAN F¶RSTA F¶DSELN TILLS MODERN ¤R I YRKESARBETE %NDAST M¶DRAR SOM OBSERVERAS I YRKESARBETE F¶RDELADE EFTER YR KESARBETANDE OCH ICKE YRKESARBETANDE MELLAN F¶RSTA OCH ANDRA F¶DSELN ENDAST F¶RSTA F¶DSELN I DATA F¶RSTA OCH ANDRA F¶DSELN I DATA F¶RSTA ANDRA OCH TREDJE F¶DSELN I MELLAN F¶RSTA OCH ANDRA F¶D +¤LLA 'USTAFSSON 7ETZELS B "EARBETNING AV '3/%0 (53 "(03 $ET FRAMTR¤DER ETT INTRESSANT M¶NSTER $E KVINNOR F¶R VILKA VI ENDAST OBSERVERAR F¶RSTA F¶DSELN VISAR OLIKHETER MELLAN L¤NDERNA $ET TAR L¤NGRE TID F¶R TYSKA OCH ENGELSKA KVINNOR INNAN DE ¥TERV¤NDER I YRKESVERKSAMHET M¥NADER RESPEKTIVE M¥NADER ¤N VAD DET G¶R F¶R SVENSKA KVINNOR M¥NADER -EN N¤R VI DELAR UPP MATERIALET EFTER OM KVINNAN ¥TERV¤NDER I YRKESVERKSAMHET MELLAN F¶DSLARNA ELLER EJ ¤R DET LIKHETEN SOM ¤R SL¥ENDE EJ SKILLNADERNA $ET TAR CIRKA ETT ¥R EFTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE I ALLA TRE L¤NDERNA INNAN DEN 3IV 3 'USTAFSSON MAMMA SOM BESLUTAT SIG F¶R ATT ¥TERV¤NDA I YRKESLIVET INNAN HON F¥R SITT ANDRA BARN OCKS¥ G¶R DET GRUPPEN KVINNOR DE KVINNOR SOM ¥TERV¤NDER F¶RST EFTER ANDRA BARNETS F¶DELSE VISAR ST¶RRE LIKHETER ¤N SKILLNADER MELLAN L¤NDERNA $ET TAR RUNT M¥NADER R¤KNAT FR¥N F¶RSTA BARNETS F¶DELSE DET VILL S¤GA RUNT ¥R ATT F¶DA OCH V¥RDA TV¥ BARN I B¥DE 4YSKLAND OCH 3VERIGE $E FLERBARNSM¶DRAR SOM INTE ¥TERV¤NDER EFTER F¶RSTA BARNETS F¶DELSE I 3TORBRITANNIEN STANNAR L¤NGRE HEMMA ¤N I 3VERIGE OCH 4YSKLAND 2ESULTATEN I 4ABELL GER INGET ST¶D F¶R ATT SVENSKA KVINNOR SKULLE VARA MER BEN¤GNA ¤N KVINNOR I 4YSKLAND ATT F¥ TV¥ BARN I F¶LJD INNAN DE ¥TERV¤NDER I YRKESLIVET VILKET DEN S¥ KALLADE