sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Det kanske inte är så att föräldrar inte bryr sig, det kanske är så att de inte bryr sig tillräckligt eller så att man inte uppfattar att de bryr sig. Det kan ju vara bra att prata med andra föräldrar. Det viktigaste, tror jag, är kanske att ha en diskussion med barnen , så att barnen liksom kan säga direkt till de vuxna. Man kanske jag skulle bli lite påverkad och inte säga så mycket om mina föräldrar var med. Det viktiga är att tala med barnen, men det är klart att föräldrar måste få prata med varandras (Flicka ). 6AD ¤R EN SN¤LL F¶R¤LDER Man måste vara sträng och visa rätt och fel, men man kan också visa kärlek på annat sätt. Föräldern ska vara som en kompis fast den är förälder som kan göra saker med en. (Elever i mellanstadiet) 3.4Samhällets och föräldrarnas ansvar för stödet i föräldraskapet Föräldrars behov av stöd i sitt föräldraskap kan ses utifrån två perspek- tiv eller modeller: –en föräldra- eller individansvarsmodell och –en samhällsansvarsmodell. Dessa modeller hänger egentligen nära samman, men det finns vissa skillnader i grundsyn mellan dem. Modellerna visar att det kan finnas ett uppifrånperspektiv och ett underifrånperspektiv på stödet i för- äldraskapet. Det illustreras av hur föräldrastödet planeras, initieras, an- ordnas, erbjuds och genomförs. Är det samhället eller föräldrarna som tar initiativ till föräldragrupper och andra verksamheter? Är det föräld- rarna som efterfrågar eller samhället som anser att det finns ett behov? Är det experter eller föräldrarna själva som leder verksamheten? Hur bjuds föräldrarna in? På vems villkor bedrivs eller bör den föräld- rastödjande verksamheten genomföras? &¶R¤LDRA ELLER INDIVIDANSVARSMODELLEN Föräldra- eller individansvarsmodellen utgår ifrån grundsynen att da- gens föräldrar är mindre benägna än tidigare generationers föräldrar att acceptera anvisningar och direktiv från experter och myndighetsföre- trädare. Föräldrar vill i stället själva ta egna initiativ, söka information och kunskap utifrån sina behov och på sina villkor. Föräldrar är ka- pabla att själva söka den information och den kunskap de behöver. De vill ha inflytande över sin situation och möjlighet att kunna påverka och ha aktivt inflytande över den verksamhet de eller deras barn deltar i. Det handlar då om att från samhällets sida erbjuda olika former av möjligheter till föräldrastöd, men att det är föräldrarna som väljer. Ex- empel som stöder detta är försök i olika skolor som visar att föräldrar vill medverka och ha inflytande i skolan och att de vill vara delaktiga i skolans arbete. Föräldrarna kan också ta initiativ till och driva för- äldragrupper och vid behov bjuda in experter som de vill träffa. I föräldra- eller individansvarsmodellen är det viktigt för föräldrarna att det finns en mångfald i de former av föräldrastöd som samhället och andra erbjuder och att det är föräldrarna själva som avgör vad de deltar i eller själva organiserar, samt när och hur detta skall ske. När det är föräldrarna som talar om vad de har behov av blir de också mottagliga för information och kunskap. Det handlar ytterst om den personliga integriteten och möjligheten att kunna påverka sin situation. Föräldrarnas behov skall enligt föräldra- eller individansvarsmodel- len vara utgångspunkten för resurser och erbjudanden. Experternas roll är att finnas till hands som konsulter på föräldrarnas premisser, besvara föräldrarnas frågor, ge dem råd och stöd. De professionella grupperna i samhället får då en aktiverande och igångsättande roll i stället för en anvisande och föreskrivande roll. De professionella grupperna har då mer av en främjande och stödjande funktion än de traditionella expert- grupperna. Dessa kan bidra till att det skapas en stödjande miljö för föräldrarna som befrämjar utvecklingen av föräldrarnas egen kraft och kompetens. Föräldra- eller individansvarsmodellen bygger på att alla föräldrar är aktiva och handlingskraftiga eller att de som är företagsamma suc- cessivt drar med sig andra föräldrar. För föräldrarna är det viktigt att den föräldrastödjande verksamheten svarar mot deras behov. Annars finns det stor risk att föräldrarna inte finner verksamheten meningsfull och att den inte når dem på det sätt som den var tänkt att fungera. Enligt denna modell kan det vara en felsatsning att utgå från vad man tror att föräldrar behöver och anordna verksamheter utifrån detta. Det är i stället mer angeläget att ta reda på vad föräldrarna önskar. Det ideala är naturligtvis att föräldrarna själva kommer fram till vad de är intresserade av och diskuterar olika alternativ, tar egna initiativ till grupper eller för fram sina förslag till anordnarna av föräldrastödet. I linje med detta skulle t.ex. föräldragrupper kunna styras av föräldrarna, som själva sätter dagordningen, bestämmer strukturen för verksamhe- ten samt beställer den verksamhet de behöver från samhället. Som exempel visar ett projekt i stadsdelen i att det växer fram ett positivt ansvar för boendemiljön och att det växer fram resurser hos de boende, när de får ta ansvar för underhållet i sitt bostadsområde. Detta påverkar också barnens uppväxtmiljö positivt. Denna modell utgår från de förhållanden som allmänt gäller för föräld- rautbildningen i dagens samhälle. Enligt samhällsansvarsmodellen strä- var samhället efter att föräldrar skall ges adekvat information och kun- skap om barns utveckling och behov, olika medicinska frågor, risker med alkohol och droger, osv. Samhället har ett eget intresse av att i preventivt syfte föra ut information, kunskaper eller uppfattningar i frågor som rör barns hälsa och uppväxtvillkor. Föräldrar skall kunna möta experter inom olika sakområden som har en samlad värdefull er- farenhet och kunskap att delge föräldrarna. De skall också ha tillfälle att under spännande och innehållsrika former utbyta erfarenheter i grupp och få kunskap i olika barnfrågor, om barnuppfostran och föräld- raskap. Samhällsansvarsmodellen utgår från föreställningen att föräldrar inte alltid har tillräcklig information och kunskap för att efterfråga fakta som de faktiskt skulle ha behov av att känna till. Modellen värnar om de svagare föräldrarna, dvs. föräldrar som inte har kraft och kapacitet att ta för sig av det utbud samhället erbjuder eller som inte kräver något nytt utifrån sina egna behov. De professionella har förvisso en expertroll i denna modell. Samti- digt finns det dock inget som hindrar att de fungerar som främjare, igångsättare och stödjare i syfte att engagera och medvetandegöra för- äldrarna och öka deras egen aktivitet. %N KOMBINATION AV F¶R¤LDRA INDIVID RESPEKTIVE SAMH¤LLSANSVARSMODELLERNA Risken med en ren samhällsansvarsmodell är att föräldrar passiviseras och väntar på information och kunskap från experterna i stället för att aktivt söka den själv. visar erfarenheten att alla föräldrar inte är lika aktiva när det gäller att engagera sig och söka information. Det är därför angeläget att det utvecklas blandformer av dessa här redovi- sade ansvarsmodeller för att åstadkomma en effektiv samverkan mellan föräldrarna och anordnarna av föräldrastödet. Föräldrar ingår i någon av dessa modeller allt utifrån de olika situationer de befinner sig i, från den situation som viss en grupp av föräldrar befinner sig i, till den spe- cifika situationen för en enskild individ. Föräldrarna skall aktivt kunna söka information och kunskap och aktivt efterfråga den verksamhet de önskar, men det skall finnas ett tydligt ansvar i samhället för alla för- äldrar att få stöd i sitt föräldraskap. Ansvaret skall särskilt gälla föräld- rar som har svårare att göra sig hörda och som av olika skäl, inte minst för barnens skull, har särskilt behov av stöd i sitt föräldraskap. Alla föräldrar med behov av specialinriktat kunskapsstöd, som t.ex. förstagångsföräldrar, föräldrar till barn med funktionshinder, föräldrar som har kommit till som flyktingar eller asylsökande och föräldrar i vissa minoritetsgrupper, kan ha svårare att känna till sina rättigheter och få sina rättigheter beaktade. Det är inte ovanligt att dessa föräldrar måste kämpa för sina rättigheter, som de inte alltid har tillräcklig information om sina rättigheter. För dessa föräldrar måste samhällsansvarsmodellen göras mycket tydligare än för många andra föräldrar. (UR SKA F¶R¤LDRAR BEST¤MMA VILKA TIDER SOM SKA G¤LLA Man ska bestämma tillsammans. Om man är oense ska man kompromissa. (Elev åk. "EH¶VER F¶R¤LDRARNA PRATA OM BARN MED ANDRA F¶R¤LDRAR De ska ha tid att lyssna och prata med barnen. (Elev mellanstadiet) 3.5Behovet av stöd i föräldraskapet Behovet av stöd i föräldraskapet kan ses utifrån barnens, föräldrarnas och samhällets perspektiv. Utredningen om föräldrautbildning utveck- lar några av sina synpunkter kring detta i det följande. Utredningen har sin utgångspunkt i barnets bästa, att föräldrarna är tr ygga i sin föräldra- roll, har kunskap om barns utveckling och behov och att detta får posi- tiva effekter för barnen. Utredningen har ordnat särskilda möten med skolbarn i olika åldrar. Dessa möten visade att barn i första hand vill ha mer tid tillsammans med sina föräldrar, att de vill bli bemötta med respekt och tagna på all- var. Många barn och ungdomar uttrycker tydligt att de i första hand vill att deras föräldrar skall ha mer tid för dem, tid för att lyssna, samtala och göra saker tillsammans. Det gäller inte minst för unga i förpuber- teten och tonåren. De vill att föräldrarna skall vara lyhörda och rättvisa, toleranta och förstående och inte överdrivet stränga, men ändå gräns- sättande. Föräldrar ska kunna lita på sina barn och barnen skall kunna komma till sina föräldrar när de har problem. Då skall föräldrarna ta sig och lyssna. Många barn anser att regler är bra och att det är bra att föräldrar be- stämmer tider när man skall komma hem. Ett barn sade att Regler är bra, så att man vet vad man bryter emot. Barnen har också fört fram att de anser att deras föräldrar skulle behöva föräldrautbildning. De ansåg att föräldrar behöver lära sig mer om barn och om skolan. Samti- digt kunde barnen se en risk att de själva skulle kunna få det sämre om föräldrar träffas och kommer överens om t.ex. förhållningsregler som är sämre är dem de redan har. Barnen ansåg att det skulle vara bra om deras föräldrar kunde komma ihåg hur det kändes när de själva var barn för att förstå hur deras egna barn har det . har i en undersökning bland barn i i fyra kommuner visat att barn i första hand önskar mera tid av sina föräldrar. Barnen anser att materiell välfärd inte är lika viktig som tiden med för- äldrarna. När barn tillfrågas om hur de trivs med sin familj svarar de Bra. En del barn beskriver dock vardagen som hektisk och att man inte hinner umgås så mycket med varandra. Barndomen är en stor del i en människas liv och de tidiga uppväxt- åren betyder mycket för barnets utveckling. Förhållanden under barn- domen påverkar barnet emotionellt och kunskapsmässigt för hela livet och påverkar barnets framtida möjligheter att klara sig i ett alltmer krä- vande samhälle. Om barn skall få en trygg och stimulerande uppväxt är det viktigt att de har föräldrar som är trygga och stabila. Forskning vi- sar också att det är de tidiga kontakterna mellan barnet och vårdaren som sätter sin prägel på barnets utveckling, dess tr ygghet, själv tillit och empatiska förmåga. anger vissa grundläggande rättigheter för barnet. En viktig del i dessa rättigheter är att de har föräldrar som får stöd i sitt föräldraskap. Med detta stöd avses enligt utredningen om föräldraut- bildning att bidra till att föräldrar ser det positiva i att ha barn, väcka föräldrars medvetenhet om barnets personlighet och lyfta fram föräld- rars viktiga roll för sina barn. Ett väl fungerande stöd kan öka föräld- rars självförtroende och tillit till sin egen förmåga och ge barn en bra barn- och ungdomstid. De upplevelser och erfarenheter som barn och unga får förbereder dem i deras eget föräldraskap. Barnhälsovården är viktig för barnen. Här genomgår de en medi- cinsk och utvecklingsmässig kontroll av föreb yggande karaktär. Arbe- tet med att förebygga spädbarns dödlighet och förbättra barns hälsa har t.ex. varit framgångsrikt. Det är också en trygghet utifrån barnets per- spektiv att deras föräldrar får tillfälle att på BVC träffa vuxna med pro- fessionell kompetens i frågor som rör det egna barnets hälsa och ut- veckling. Barnhälsovården möter alla föräldrar och deras barn, särskilt under barnets första levnadsår. Här finns en unik möjlighet och kom- petens att erbjuda föräldrar kunskap och tillfälle till kontakt med andra föräldrar, att lyssna på föräldrarnas frågor och att medverka till att öka föräldrarnas självförtroende. Barnhälsovården har därför under barnets första levnadsår stor betydelse för barnens uppväxtvillkor. 22 Ladberg, G., Torbiörnsson, A., Barndom i förändringstider. Den tidiga kontakten från samhällets sida med föräldrar och med barn kan också medverka till tidig upptäckt av barn som far illa eller av barn som har funktionshinder. Detta påverkar också valet av fortsatta insatser från barnhälsovårdens eller andra samhällsorgans sida. Barnomsorgen och skolan har likaså en viktig betydelse för barnets fortsatta utveckling. Kvaliteten i dessa verksamheter är viktig och det är angeläget att barns och föräldrars erfarenheter och upplevelser tas till vara i planering, genomförande, uppföljning och utvärdering. Till skolan går de flesta barn med glädje, nyfikenhet och intresse för att lära sig nya saker. Det finns emellertid en risk att skolan inte klarar av att hålla barnens intresse och engagemang levande under hela skol- tiden. Här måste skolans roll och innehåll ständigt utvecklas. Det är viktigt att barnen har inflytande i och kan påverka det som händer i skolan. För barnen och skolan är det viktigt att föräldrarna kan engage- ras i vad som händer i skolan. Därför är det angeläget för skolan att satsa på kontakten och samarbetet med föräldrarna. Att bli förälder är omtumlande, positivt och givande. Föräldraskapet är utvecklande och utmanande genom att det skapar en ny gemenskap mellan människor i olika åldrar, som bidrar till nya perspektiv och nytt tänkande. Det innebär att som vuxen få del i en människas utveckling, uppfostran och framtid. Föräldraskapet innebär att ta ansvar, ha tålamod, räcka till, ha tid och kraft för att hjälpa till rätta, ge stöd och råd och lösa olika problem. För parrelationen innebär föräldraskapet många möjligheter till utveck- ling vad gäller samarbete och ansvar. Föräldraskapet innehåller många positiva upplevelser, men det positiva kan skymmas av nya krav och oväntade påfrestningar i parrelationen, när två blir tre, när den nya till- varon med hem och barn ställer krav som föräldrarna inte alltid har kunnat förutse. Skilsmässostatistiken visar också att antalet skilsmässor har ökat. Föräldrar har ofta ett uttalat behov av kunskap och stöd från varandra. De har behov av kontakt med släkt och vänner som förebilder i sitt föräldraskap. De har behov av kontakt med experter för att t.ex. få hjälp med ekonomisk rådgivning. Föräldrar behöver stöd, men på sina egna villkor. De behöver söka sin föräldraroll och känna sig tr ygga i den rollen. För föräldrar är det ett viktigt stöd att ha sina barn i förskolan, att barnen har det bra där och att det finns personal som engagerar sig för deras barn. Det är ofta av stort värde att tillhöra en grupp med andra föräldrar där man kan ta upp sina frågor innan problemen har hunnit bli för stora och där man kan få stöd i att diskutera frågor som rör parrela- tionen. I en grupp kan föräldrarna också se att de inte är så ensamma om sina svårigheter och att andra par har liknande frågor att brottas med. Detta kan visa på möjligheter att lösa konflikter, utvecklas och växa tillsammans. För föräldrar med tonåringar finns det likaså behov av att träffas i grupp med andra föräldrar, diskutera sin roll som tonårsföräldrar och frågor kring tonåringar i allmänhet. Detta kan ge stöd och nya infalls- vinklar på hur tonåringar fungerar och kanske utveckla relationen mel- lan föräldrarna och tonåringen. Det kan t.ex. bli lättare för föräldrarna att förstå den naturliga frigörelseprocess som ungdomar går igenom och se sitt eget förhållningssätt i ett annat perspektiv. För samhällets fortbestånd är en kontinuerlig reproduktion en förutsätt- ning. Det finns därför ett samhälleligt intresse av att familjer bildas och barn föds. Det behövs positiva förebilder och ett stöd till barnfamiljerna från samhällets sida. För samhället är det viktigt att föräldrar är väl förberedda i frågor om graviditeten och förlossningen, att de har kunskap om medicinska frågor, liksom kunskap om risker med alkohol och droger under gravi- diteten, att de har kunskap om hur man kan förebygga olycksfall och om hur man agerar när en olycka inträffar. Andra angelägna frågor är att förebygga allergi och överkänslighet mot vi ssa ämnen hos barn och unga genom information och kunskapsförmedling till föräldrar i samband med graviditeten och under barnets uppväxt. För samhället är det också viktigt att bekämpa vissa negativa livs- stilar som yttrar sig i mobbning, våld, rasism, missbruk av alkohol och droger och brottsligt beteende. Det är därför angeläget för samhället att nå föräldrar med information i dessa frågor. I samhällets intresse ligger också att vidta brottsförebyggande åtgärder som riktas till föräldrarna i ett tidigt skede och som kan minska mänskligt lidande och samhällets kostnader. Utredningen om föräldrautbildning skall beakta FN:s konvention om barnets rättigheter () och i detta sammanhang över- väga hur barnets rätt till skydd, integritet och delaktighet kan behandlas i föräldrautbildningen. Likaså anges att utredningen bör pröva hur man kan hjälpa föräldrarna att utveckla barnets förmåga till empati, dvs in- levelse i andra människors situation. SOU 1997:161 !LLM¤NNA UTG¥NGSPUNKTER 71 har ratificerat och därmed åtagit sig att följa denna konvention. För del trädde 1990. Konventionen betonar att barndomen har ett värde i sig och utgår från fyra grundprinciper: principen om barnets bästa, rätten till liv och utveckling, rätten att framföra sina åsikter och få dem re- spekterade och rätten att skyddas mot övergrepp och diskriminering. Satsningar på stöd i föräldraskapet/föräldrautbildning är ett viktigt led i att genomföra och förverkliga intentionerna i i Sverige.23 utgår från ett barnperspektiv, att barn är kunniga och kompetenta, att det handlar om att se olika frågor med barnens ögon, att lyssna till barnet och respektera vad barnet säger och lyfta fram barnets åsikt som underlag för beslut och åtgärder där barn berörs. Vuxna har ansvaret för barns uppväxtförhållanden och livsvillkor, och ansvaret bygger på att v uxna tar reda på barns önskemål och behov. En sådan kunskap förutsätter att vuxna är intresserade av att lyssna på bar- net och öppna för att ta till sig vad barnet för fram. Om vuxna försöker se tillvaron med barnets ögon och söker efter barnets per- spektiv kan barn och unga få bättre förutsättningar att komma till tals och beslut som fattas kan få en bättre grund. Barnperspektivet i samhället handlar om hur vuxna bemöter barn och unga, om de blir tagna på allvar när de tar upp sina idéer och för- slag, hur vuxna hanterar konflikter där olika intressen står mot var- andra, hur vuxna agerar när barnens uppfattningar avviker från den kunskap som finns i vuxenvärlden om vad som anses vara bäst för barn. I ARTIKLARNA OCH i framhålls behovet av att se olika samhälleliga åtgärder utifrån barnets eget behov av inflytande, vård och stöd. !RTIKEL betonar att barnets bästa skall komma i främsta rummet i alla åtgärder som rör barnet och ARTIKEL behandlar barnets rätt att framföra sin åsikt och få den respekterad. Även om rättigheterna tillkommer varje barn måste staterna respek- tera föräldrarnas ansvar att ge barnet en lämplig vägledning när barnet utövar rättigheterna i konventionen. Denna vägledning skall stå i över- ensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga. Ju äldre barnet blir desto större ansvar bör det ges ( ARTIKEL ).24 23Tänk om...Rapport från barnens myndighet. (1996), Barnperspektiv. , B., Reflexioner kring ett mångtydigt och föränderligt begrepp, rapport till (1994) samt , T., Barnet och den politiska viljan, för (1994). Konventionen om barnets rättigheter. UD informerar 1990:6. 72 !LLM¤NNA UTG¥NGSPUNKTER SOU 1997:161 Massmedias uppgift tas upp i ARTIKEL där det slås fast att barnet skall ha tillgång till information och material från nationella och inter- nationella källor. Där betonas också att barnet skall skyddas mot sådan information som är till skada för dess välfärd. Flera artiklar i anknyter till frågan om föräldraut- bildning och föräldrastöd liksom till föräldraskapet i sig. slår fast föräldrarnas respektive samhällets ansvar för att se till att de rättigheter som tillskrivs barnet enligt konventionen verkligen kommer alla barn till del. !RTIKEL betonar att föräldrarna har det yttersta ansvaret för barnets utveckling, men även att samhället genom olika former av bistånd ska skapa möjligheter för föräldrar att leva upp till detta ansvar och ge stöd i föräldraskapet. !RTIKEL är avsedd att markera samhällets ansvar för att ge barnet skydd mot alla former av övergrepp m.m. när barnet är i förälders eller annan vårdnadshavares omsorg. Konventionen innehåller särskilda regler när det gäller flyktingbarn (ARTIKEL ) och handikappade barn (ARTIKEL ). För dessa grupper av barn finns också andra artiklar som har relevans, t ex ARTIKEL om disk- rimineringsförbud, ARTIKEL om hälsovård och ARTIKEL om rätten till I ARTIKEL (punkt 3) stadgas att konventionsstaterna skall vidta alla effektiva åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Med detta menas könsstympning, enligt för- !RTIKEL tar vidare upp frågor som visar på behovet av att satsa på föräldrautbildning och föräldrastöd. Enligt denna artikel erkänner kon- ventionsstaterna barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering. Konventionsstaterna skall enligt artikel 24 vidta lämpliga åtgärder för att bl.a. (punkt d) säkerställa tillfredsställande hälsovård för mödrar före och efter förlossningen; (punkt e) säkerställa att alla grupper i samhället, särskilt föräldrar och barn, får information om och har tillgång till undervisning om barnhäl- sovård och näringslära, fördelarna med amning, hygien och ren miljö och förebyggande av olycksfall samt får stöd vid anvä ndning av sådana grundläggande kunskaper; (punkt f) utveckla föreb yggande hälsovård, föräldrarådgivning samt undervisning om och hjälp i familjeplaneringsfrågor. !RTIKEL behandlar barnets rätt till social tr ygghet och ARTIKEL behandlar barnets rätt till en skälig levnadsstandard genom att staten under vissa förutsättningar skall bistå föräldrarna, som har huvudansva- ret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. !RTIKEL rör rätten till utbildning och ARTIKEL handlar om syftet med barnets utbildning. Barnets kulturella rättigheter behandlas i ARTIKEL , där det anges att barnet har rätt till vila, fritid, lek och rekreation. !RTIKEL förbjuder omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av barn. Ett led i att förverkliga intentioner är, enligt ut- redningen om föräldrautbildning, att samhället på olika sätt medverkar till att barn och unga kommer till tals om sin syn på föräldrar och för- äldrarnas roll i förhållande till sina barn, föräldrarnas behov av föräld- rautbildning och föräldrastöd. Utredningen om föräldrautbildning har tagit del av exempel på pro- jekt där barns rätt till inflytande sätts i centrum. Det finns exempel där barn deltar aktivt i föräldrasamarbetet och medverkar i möten tillsam- mans med föräldrar t.ex. i skolan och föreningslivet.