sou · GLB344 · 1998-01-01 00:00:00 — I lagen finns särskilda regler om när anställningar kan tidsbegränsas. I kollektivavtal kan dock bestämmas att andra förutsättningar skall gälla för sådana tidsbegänsade anställ- ningar, inklusive provanställningar. Så har också skett på det kyrko- kommunala området. Bland kyrkomusikerna finns några få som tillsatts med konstitutorial innan kyrkomusikernas anställningsvillkor kommunaliserades 1990. De som har konstitutorial får inte sägas upp från sina anställningar. Anställda med kyrkokommunala villkor 41 Skyldighet att utöva annan tjänst Den som har en tjänst som kyrkomusiker är skyldig att fullgöra fyll- nadstjänstgöring hos en annan arbetsgivare i den omfattning som följer av anställningsavtalet. Denna skyldighet har lagfästs i 37 kap. 18 § kyr- kolagen. Det finns ett antal kyrkomusiker, ungefär 100, som är anställda som skolkantorer. Att vara skolkantor innebär att man delar sin arbetstid mel- lan skolan och pastoratet. Det är vanligt att skolkantorer arbetar av heltid. Genom en särskild överenskommelse mellan , och fast- slogs att huvudmannaskapet för skolkantorerna helt skulle åvila de bor- gerliga kommunerna. Det betyder att dessa numera betalar skolkantorer- nas löner, även för sådant arbete som utförs för pastoratens räkning. Pastoraten blir sedan till följd av civilrättsliga avtal skyldiga att ersätta kommunerna härför. De skolkantorer som för föränd- ringen av huvudmannaskapet hade konstitutorial har fått behålla dessa. Anställningsvillkoren för de anställda med kyrkokommunala villkor bestäms huvudsakligen i kollektivavtal. företräder kyrkokommunerna när avtalen sluts. Detta sker med stöd av den kommunala delegationslagen (1954:130). Rörande löner och allmänna anställningsvillkor har Pastoratsförbun- det följande avtal. 1.HÖK -95 med , 2.ÖLA -95 med TCO-OFs förbundsområde allmän kommu- nal verksamhet jämte den i förbundsområdet ingående organisationen 3.ÖLA -95 med 19 SACO-organisationer, däribland Agri- fack, , , , samt Jägmästares och , 4.ÖLA -95 med nämnda förbund, 5.ÖLA 2000 med förbundsområde Lärare jämte i förbundsområdet ingående organisationer samt samt 6.Kollektivavtal avseende löner och allmänna anställningsvillkor med . Kollektivavtalen är så disponerade att löneavtalen och de allmänna anställningsvillkoren är bilagor till kollektivavtalsöverenskommelserna. De allmänna anställningsvillkoren är desamma för alla anställda inom 42 Anställda med kyrkokommunala villkor SOU 1997:44 den kyrkokommunalt reglerade delen av kyrkans verksamhet. De benämns AB -95. Utöver de allmänna avtal som nämnts gäller kyrkokommunala kollektivavtal rörande vissa särskilda förhållanden. I samband med resor utgår bilersättning enligt (BIL) och traktamente enligt (TRAKT). Vid sjukbidrag och förtidspension utgår ersättning enligt Avtal om avtalsgruppsjukförsäkring (AGS-KL). Vid arbetsskada gäller Avtal om trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA-KL). Slutligen gäller vid uppsägning på grund av arbetsbrist Avtal om avgångsförmåner (AGF-KL). Till följd av det avtalet utgår engångsersättning eller periodisk avgångsersättning till arbetstagare. De personalpolitiska frågorna är reglerade i Personalpolitiska utveck- lingsavtalet, som omfattar alla anställda inom . Kollektivavtalsparter i Personalpolitiska utvecklingsavtalet är å ena sidan och å andra sidan de arbetstagarorganisationer som tecknar de allmänna kyrkokommunala avtalen. Personalpolitiska utvecklingsavtalet berör medbestämmandefrågor, organisationsföränd- ringar, verksamhetsutveckling, jämställdhet, arbetsmiljö, arbetsledning, facklig verksamhet, personalplanering, introduktion, personalutveckling, trygghetsfrågor och förslagsverksamhet. I stort sett samtliga kyrkokommuner har lämnat fullmakt att teckna lokala kollektivavtal. Dessa avtal benämns -95. I de allmänna löneavtalen finns en förhandlingsordning för löneöver- synsförhandlingar. I första hand skall dessa förhandlingar föras lokalt. Om parterna inte kommer överens kan de föra frågan till central förhandling. Om enighet inte heller då kan nås kan en särskild skiljenämnd tillsättas. Parter i lokala löneöversynsförhandlingar är på arbetsgivarsidan pastoratet eller stiftssamfälligheten och på arbets- tagarsidan den lokala arbetstagarorganisationen. Många pastorat har lämnat fullmakt till s.k. förbundsavdelningar att förhandla stiftsvis. Parter i centrala löneöversynsförhandlingar är och den centrala arbetstagarorganisationen. Förhandlingsordningen för övriga förhandlingar är den som återfinns i det kommunala huvudavtalet, KHA -94. Tillämpligt pensionsavtal för de anställda med kyrkokommunala vill- kor är Pensionsavtal för arbetstagare hos kommuner och landsting (PA- KL). Avtalet innehåller pensionsbestämmelser, övergångsbestämmelse och förhandlingsprotokoll. Det ger rätt till ålderspension, livränta, garan- tipension, visstidspension, efterlevandepension, sjukpension och komp- letterande delpension. I vissa fall gäller äldre pensionsbestämmelser i ett avtal benämnt . Anställda med kyrkokommunala villkor 43 I anslutning till avtalsrörelse angående löner och allmänna anställningsvillkor träffades överenskommelse angående vissa pensions- och försäkringsfrågor. Denna överenskommelse innebär att parterna skall fortsätta att förhandla i avsikt att träffa ett nytt pensions- och försäkringsavtal. Målet är att det nya pensionsavtalet skall träda i kraft som det reformerade lagstadgade pensionssystemet. PA-KL är uppsagt och prol ongerat. Det nya avtalet skall vara fristående från det lagstadgade pensionssystemet. Parterna skall enligt överens- kommelsen se över pensionsåldrarna mot bakgrund av förslaget om arbetstagarens rätt att kvarstå i arbete efter . Ett annat övergripande mål för de fortsatta förhandlingarna är att det nya pensionsavtalet skall kunna gälla för kommunalförbund och för kommunala företag. Ansvar för lönekostnader m.m. Varje pastorat eller stiftssamfällighet svarar för lönekostnader och pen- sionsåtaganden för sina anställda. Liksom på arbetsmarknaden i övrigt gäller att diskriminering på grund av kön eller etnisk tillhörighet är otillåten. Förbuden mot könsdiskriminering av anställda finns i 16 - 18 §§ jäm- ställdhetslagen. Dessa förbud tar, när det gäller ett bestående anställ- ningsförhållande, sikte på arbetsgivarens tillämpning av anställnings- villkor, arbetsledning, beslut om befordran eller utbildning samt beslut om omplacering, permittering eller liknande. I 22 § samma lag finns förbud mot trakasserier. Där anges att två slags trakasserier från arbetsgivarens sida är otillåtna. Detta gäller dels trakasserier på grund av att arbetstagaren har avvisat arbetsgivarens sexuella närmanden, dels trakasserier på grund av att arbetstagaren har anmält arbetsgivaren för könsdiskriminering. Förbuden mot etnisk diskriminering hänför sig till motsvarande åtgär- der från arbetsgivarens sida som förbuden mot könsdiskriminering. För att åtgärderna skall anses otillåtna förutsätts, enligt 9 § lagen mot etnisk diskriminering, för det första att det är fråga om särbehandling på grund av ras, hudfärg, nationellt ursprung, etniskt ursprung eller tros- bekännelse och för det andra att särbehandlingen är otillbörlig. Något förbud mot trakasserier finns inte i lagen mot etnisk diskriminering. 44 Anställda med kyrkokommunala villkor Det finns inga lagregler angående bisysslor för anställda med kyrko- kommunala villkor. Men i AB -95 finns bestämmelser som begränsar möjligheten för de dessa anställda att inneha bisysslor. Rätten att genomföra stridsåtgärder är enligt lag begränsad för de anställda med kyrkokommunala villkor. Begränsningarna framgår av 2 och 23 - 29 §§ . I arbeten som består i myndighetsutövning eller som är oundgängligen nödvändiga för att genomföra myndighetsutövning får stridsåtgärder genomföras endast i form av lockout, strejk, övertids- vägran eller nyanställningsblockad. Sådana åtgärder får i dessa fall inte vidtas på grund av något annat än förhållandet mellan arbetsgivaren och de arbetstagare som omfattas av . Stridsåtgärder i syfte att påverka inhemska politiska förhållanden är alltid otillåtna inom LOA:s tillämpningsområde. Ytterligare bestämmelser som rör arbetskonflikter och är tillämpliga på det kyrkokommunala området finns i KHA -94. Vidare finns i det särskilda huvudavtalet för den offentliga sektorn (SHA) tillämpliga bestämmelser om begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder. Bestämmelserna har tillkommit i syfte att utgöra ett skydd för politisk demokrati. En något utförligare beskrivning av reglerna om arbetskonflikter finns i avsnitt 3.3.3. Det finns inga särskilda lagregler om disciplinpåföljder för anställda med kyrkokommunala villkor. Sådana regler finns dock i AB -95. De påfölj- der som kan komma i fråga är skriftlig varning eller löneavdrag. Arbets- givaren beslutar om sådana åtgärder. Om en anställd utövar myndighet i tjänsten och gör ett icke ringa fel i myndighetsutövningen kan han dömas för tjänstefel. Detta framgår av 20 kap. 1 § . En närmare redogörelse för vilka arbets uppgifter som kan innebära myndighetsutövning finns i avsnitt 4.3.8 nedan. I 20 kap. 2 § finns en bestämmelse om mutbrott. Den gäller alla arbetstagare och all tjänsteutövning. Den som tar emot, låter sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning för sin tjänsteutövning kan dömas för mutbrott. I 20 kap. 3 § stadgas om brott mot tystnadsplikt. Den kan dömas som röjer eller olovligen utnyttjar en upp- gift som han är skyldig att hemlighålla enligt lag eller annan författning SOU 1997:44 Anställda med kyrkokommunala villkor 45 eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning. Biskopen och har tillsynsansvar avseende Svenska kyr- kans ordning. De skall, enligt 2 kap. 5 § kyrkolagen, se till att försam- lingarna tillämpar lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar. När en anställd utövar myndighet står han under tillsyn av ombudsmän (, JO) och Justitie- kanslern (), enligt vad som framgår av lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän () respektive lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn (JK-lagen) med tillhörande instruktion. Det betyder att den anställde kan bli kritiserad för olämpligt eller författningsstridigt agerande och att han kan bli åtalad om han på brottsligt sätt åsidosätter vad som åligger honom i anställningen. Vissa kyrkomusiker är, som tidigare nämnts, tillsatta med konstitutorial. Det betyder bland annat att de inte får sägas upp. I övrigt gäller anställ- ningsskyddslagens regler och kompletterande kollektivavtalsbestämmel- ser för de anställda med kyrkokommunala villkor. Det betyder bland annat att uppsägningar måste vara sakligt grundade och att avskedande kan ske om arbetstagaren grovt har åsidosatt sina åligganden mot arbets- givaren. I anställningsskyddslagen finns också regler om turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Beträffande avstä ngning gäller utöver anställningsskyddslagen kompletterande bestämmelser i -95. Vidare gäller även när en anställning skall avslutas diskriminerings- förbuden i jämställdhetslagen och i lagen mot etnisk diskriminering. Medbestämmandelagen gäller för de anställda med kyrkokommunala villkor. Av 2 och 42 § framgår dock att 2 och 21-22 §§ med- bestämmandelagen inte skall tillämpas. Innebörden av 2 § medbe- stämmandelagen är bl.a. att den lagen inte äger tillämpning avseende mål och inriktning i fråga om religiös verksamhet. Detta undantag gäller alltså inte i förhållande till de anställda med kyrkokommunala villkor . Bestämmelserna i 21-22 §§ medbestämmandelagen handlar om tystnadsplikt. Den allmänna förhandlingsrätten framgår av medbestämmandelagens 10 § och innebär att en arbetstagarorganisation alltid har rätt till förhandling med arbetsgivarsidan rörande förhållandet mellan 46 Anställda med kyrkokommunala villkor SOU 1997:44 arbetsgivaren och medlem i organisationen som är eller har varit arbetstagare hos arbetsgivaren. Primär förhandlingsskyldighet innebär att arbetsgivaren är skyldig att på eget initiativ förhandla med sådan arbetstagarorganisation som arbetsgivaren har kollektivavtal med. Sådan förhandlingsskyldighet föreligger enligt 11 § medbestämmandelagen inför beslut om viktigare förändring av verksamheten som sådan och inför beslut om viktigare förändring av arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagare som tillhör organisationen. Om enighet inte kan nås vid lokal förhandling och förhandling på- kallas skall arbetsgivarsidan, enligt 14 § medbestämmandelagen, för- handla även med central arbetstagarorganisation. Lokal förhandling äger rum mellan kyrkokommunen och den lokala arbetstagarorganisationen. I centrala tvisteförhandlingar företräds arbetsgivaren av . Förhandlingsordningen framgår i båda fallen av KHA-94. Arbetsgivaren har enligt 19 § medbestämmandelagen fortlöpande informationsskyldighet rörande verksamhetens produktionsmässiga och ekonomiska utveckling liksom rörande riktlinjer för personalpolitiken. Denna skyldighet fullgörs av kyrkokommunen gentemot de kollektiv- avtalsbärande arbetstagarorganisationerna, på lokal nivå. Innan en extern uppdragstagare anlitas måste kyr kokommunen enligt 38 § medbestämmandelagen primärförhandla med den arbetstagar- organisation som kommunen har kollektivavtal med rörande sådant arbete som uppdraget avser. Efter förhandling har den centrala arbets- tagarorganisationen vetorätt, vilket framgår av 39 § medbestämmande- lagen. Uppdraget får inte läggas ut om arbetstagarorganisationen förklarar att det skulle medföra att lag eller kollektivavtal åsidosattes eller det annars skulle strida mot vad som är allmänt godtaget inom parternas kollektivavtalsområde. I det personalpolitiska utvecklingsavtalet, som gäller för alla anställda i , finns vissa kompletterande regler om medbestämmande. På den svenska arbetsmarknaden finns dels lagstadgade pensionsförmå- ner, dels sådana tjänstepensionsförmåner som följer av kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. De lagstadgade pensionsförmånerna utgör grunden för den enskildes pensionsskydd. Kollektivavtalen innebär utfästelser från arbetsgivarna om kompletterande tjänstepensionsför- Anställda med kyrkokommunala villkor 47 Dessa förmåner är enligt avtalen obligatoriska på respektive avtalsområde. Tjänstepensionerna kompletterar som regel de lagstadgade allmänna pensionerna på tre sätt. För det första ger de ett tillägg till den allmänna pensionen. Tillägget utgår med av den berättigades slutlön om han har arbetat . För det andra ger tjänstepensionsavtalen rätt till pension på lönedelar som överstiger den allmänna pensionens tak på 7,5 basbelopp. För lönedelar mellan 7,5 och 20 basbelopp ges och för lönedelar mellan 20 och 30 basbelopp ges hälften därav. För det tredje ger avtalen rätt till pension i vissa situationer när den allmänna pensionen inte ger sådan rätt. Det kan gälla ålderspension eller ett utökat efterlevandeskydd. För personal gäller tre tjänstepensionsavtal. De som är anställda med kyrkokommunala villkor har pensionsrätt enligt det kommunala pensionsavtalet (PA-KL). Prästerna och biskoparna har pensionsrätt enligt det statliga pensionsavtalet (PA-91). De anställda vid det rikskyrkliga kyrkokansliet har pension enligt s.k. . Det nuvarande allmänna pensionssystemet Den lagstadgade allmänna pensionen fastställs och ändras genom riks- dagsbeslut. omfattar den allmänna pensionen folkpension, pensionstillskott och tilläggspension (ATP). Den ger rätt till ålderspension, förtidspension och efterlevandepension. Reglerna finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Systemet är under genomgripande förändring. Jag har valt att här först beskriva den lagstadgade allmänna pensionen sådan den ser ut. Härefter beskriver jag systemet sådant det kommer att se ut efter reformen, enligt de riktlinjer som har beslutats. Den allmänna pensionsåldern är . Ålderspension utges enligt huvudregeln , men kan tas ut eller skjutas upp. Förtida uttag kan ske tidigast , men då minskar pensionen livsvarigt i förhållande till hur i förväg den tas ut. Pensionen ökar på motsvarande sätt om man gör uppskjutet uttag, vilket kan ske fram till . Både folkpension och ATP måste tas ut vid samma ålder, men man kan välja att ta ut hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Förtidspension har man rätt till om man drabbas av ohälsa och på grund därav får sin fysiska eller psykiska arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. 48 Anställda med kyrkokommunala villkor ningen visserligen inte är varaktig, men kan beräknas bestå under avse- värd tid, utges pensionen i form av sjukbidrag. Även förtidspension och sjukbidrag kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels pen- sion. Efterlevandepension i form av barnpension betalas till barn vars far eller mor har avlidit. Rätten till pension upphör enligt huvudregeln när barnet fyller . Barn som studerar kan dock få pension upp t ill . Efterlevandepension i form av omställningspension betalas till en efterlevande make eller maka som inte har fyllt och som oavbrutet har bott tillsammans med den avlidne under före dödsfallet. Detsamma gäller om maken eller makan har barn som stod under endera eller båda makarnas vård. Pensionen utges från tidpunkten för dödsfallet. Folkpensionsdelen av efterlevandepensionen skall inkomstprövas. Den som har barn kan få pension tills barnet fyller . I vissa fall kan en efterlevande make eller maka som inte kan försörja sig få rätt till särskild efterlevande- pension efter det att rätten till omställningspension har upphört. Pensionsförmånernas storlek beräknas med utgångspunkt i bas- beloppet, som fastställs av regeringen . Just vid beräkning av ålderspension, förtidspension, pen- sionstillskott och efterlevandepension minskas det dock . Folkpension beräknas i förhållande till antingen det antal år för vilka en person har tjänat in rätt till ATP eller det antal år vederbörande har tillgodoräknats bosättning i . För hel pension krävs intjänad ATP eller bosättning. Hel ålderspension utges av det minskade basbeloppet. Hel förtidspension, omställningspension och särskild efterlevandepension utges av det minskade basbeloppet. Om den berättigade är gift används i stället procentsatserna 78,5 respektive 72,5. Barnpension utges av det minskade basbeloppet för varje avliden förälder. Barnpensionen får dock tillsammans med ATP för barn inte understiga av det minskade basbeloppet. ATP grundas på inkomst av förvärvsarbete fr.o.m. det år då man fyller t.o.m. det år man fyller . Pensionsgrundande inkomst tillgodoräknas årsvis för inkomster mellan ett och 7,5 basbelopp. används ett förhöjt basbelopp för beräkning av dessa gränsbelopp och är därför i nkomster mellan och pensionsgrundande för ATP. Hel ATP i form av ålderspension är av genomsnittet av den pensionsgrundande inkomsten under de 15 bästa inkomståren. Den årliga pensionsgrundande inkomsten prisindexeras därvid genom anknytning till basbeloppet. Den som har färre än 30 ATP-år får sin pension reduce- rad i motsvarande mån. SOU 1997:44 Anställda med kyrkokommunala villkor 49 ATP i form av förtidspension motsvarar normalt den ålderspension som skulle ha betalats om den berättigade hade fortsatt att ha pen- sionsgrundande inkomst fram till . I vissa fall beräknas dock förtidspension endast på den pensionsgrundande inkomst som faktiskt har tillgodoräknats fram till pensionsfallet. Barnpension i form av ATP är för ett barn av den ATP som den avlidne föräldern skulle ha haft rätt till vid tiden för dödsfallet. Om det finns flera barn med rätt till barnpension får de vardera. Omställningspension betalas av den avlidnes intjänade pension om det finns barn som har rätt till barnpension. I annat fall betalas omställningspension av den avlidnes intjänade pension. Pensionstillskott utges till den som endast har folkpension eller är berättigad till en låg ATP. Om ATP i form av ålderspension inte till av basbeloppet får den berättigade pensionstillskott För förtidspension utgår pensionstillskott upp till nivån av basbeloppet. För omställningspension och särskild efterlevandepension är nivån . Den allmänna pensionen finansieras i ett fördelningssystem. Pensio- ner som betalas ut ett visst år belastar det årets statsbudget. AP- fonderna fungerar som buffertfonder. av folkpensionerna och i princip all ATP bekostas av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. var arbetsgivar- avgiften för folkpension och för ATP av hela den lön som arbetsgivaren betalar ut. Till detta läggs en egenavgift på av den del av lönen som är pensionsgrundande. Regler om detta finns i 19 kap. lagen (1981:691) om socialavgifter och i lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter. Det reformerade allmänna pensionssystemet har genom ett beslut godkänt riktlinjer för en genomgripande reform av det allmänna ålderspensionssystemet (se prop. 1993/94:250 s. 56 och bet. 1993/94:SfU 24). Arbetet med den närmare utformningen av de nya reglerna pågår. Enligt riksdagsbeslutet syftar det nya systemet till att skapa ett fri- stående ålderspensionssystem som skall klara samhällsekonomiska och demografiska förändringar. Det har en försäkringsmässig karaktär med nära koppling för individen mellan vad som har betalats in till systemet i form av avgifter och vad som betalas ut i form av pensionsförmåner. Pensionen skall kallas inkomstgrundad ålderspension. Den är tänkt att bestå av två delar, en inkomstpension och en så kallad premiereserv. 50 Anställda med kyrkokommunala villkor SOU 1997:44 Ålderspensionsavgiften skall vara av de pensionsgrundande inkomsterna upp till ett tak motsvarande nu gällande ATP-tak, dvs. Detta belopp betalas in till systemet i form av arbetsgivar- och egenavgift. Av inbetalade avgifter används huvuddelen till att finansiera utgående pensioner inom ramen för ett fördelningssystem. Värdet av sålunda intjänad pensionsrätt samlas upp på ett fiktivt konto och behållningen räknas upp med ett index som följer den allmänna inkomstutvecklingen. Ett delbelopp av ålderspensionsavgiften, motsvarande , avsätts till en individuell premiereserv. Dessa medel skall förvaltas av den kapitalförvaltare som den enskilde själv väljer. Pensionen kommer att beräknas enligt en livsinkomstprincip. Det innebär att alla pensionsgrundande inkomster, inklusive värnplikts- tjänstgöring och så kallade barnår skall väga lika tungt vid beräkning av ålderspension oavsett när under livet som de har tjänats in. Inkomstpensionen fastställs genom att behållningen på det fiktiva kontot divideras med ett s.k. delningstal. Detta fastställs med utgångs- punkt i förväntad återstående livslängd för pensione- ringen. Pensionerna skall indexeras så att de behåller sitt realvärde när den allmänna inkomstutvecklingen uppgår t ill en viss norm. Vid avvi- kelse från denna norm skall pensionen justeras upp eller ned i motsva- rande grad. Meningen är att det nya systemet skall införas gradvis. Personer som är födda berörs inte. De som är f ödda kommer att fasas in i systemet genom att deras pensioner beräknas med en successivt ökande andel enligt de nya reglerna och resterande andel enligt det nuvarande systemet. För dem som är födda eller senare kommer det nya systemet att gälla fullt ut. Vid beräkning av pen- sionsrätt inom det nya fördelningssystemet skall även inkomster som har tjänats in innan de nya reglerna trätt i kraft beaktas. Den närmare utformningen av de nya reglerna sköts primärt av den s.k. Genomförandegruppen vid . Vissa frågor är under utredande, bl.a. frågor om hur premiereservsystemet skall utformas samt frågor om efterlevandepension och förtidspension. En proposition beräknas kunna överlämnas till . Tjänstepensionen följer av ett civilrättsligt avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Avtalets innehåll bygger på överenskommelser i kollektiv- avtalsform. Det kan ändras och upphävas genom avtal. Såvitt gäller redan intjänade pensionsförmåner måste man utgå från att ändring Anställda med kyrkokommunala villkor 51 kräver samtycke från den berörda arbetstagaren själv (se AD 1996 nr 157).