sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — För det tredje, ökningen har varit mest påtaglig bland kvinnor och speciellt bland kvinnor med många barn. Tesen att kvinnors ekono- miska situation i högre grad än mäns påverkas av förekomsten av barn får här ett visst stöd. Lika hushåll, olika ekonomi Tabell 5.4 Andel som saknar kontantmarginal bland gifta och samboende män och kvinnor fördelade efter antal barn åren 1979, 1986/87 och 1994/95. 8,8** 12,0** 10,9* 15,8* Sambo 3– barn 11,6* 21,1* 6,4** 9,4** 6,9** 12,4** Sambo 3– barn 7,2*** 11,1*** 10,8** 17,9** 13,1** 19,2** Sambo 3– barn 18,0** 29,1** Signifikans: *** P< 0,001, ** P< 0,01, * P< 0.05. I tabell 5.5 har män och kvinnor fördelats efter en kombination av hushållsinkomst och kvinnans andel av hushållets totala inkomst. Hypotesen är åter att andelen utan kontantmarginal borde vara störst bland kvinnor i låginkomsthushåll som bidrar relativt lite till hushållets totala inkomst. Åter kan det dock konstateras att hypotesen inte besannas. Det är visserligen bland låginkomsthushållen som vi finner störst andel utan kontantmarginal, men det är inte bland de hushåll där kvinnans andel av inkomsten är liten utan tvärt om. Är kvinnans andel av inkomsten relativt stor så är det en större andel av kvinnorna, och männen, som saknar kontantmarginal. Tabell 5.5 Andel utan kontantmarginal bland gifta och samboende män och kvinnor, åren 1979, 1986/87 och 1994/95 fördelade efter inkomst och kvinnans andel av hushållets totala inkomst. Trecil 1: kvinnas andel < Trecil 1: kvinnas andel 50– Trecil 1: kvinnas andel > Trecil 2: kvinnas andel < Trecil 2: kvinnas andel 50– Trecil 2: kvinnas andel > Trecil 3: kvinnas andel < Trecil 3: kvinnas andel 50– Trecil 3: kvinnas andel > I det följande avsnittet kommer en mer systematisk multivariat empirisk analys av materialet att redovisas. I de analyser som hitintills genomförts har det huvudsakliga syftet varit att studera hur hushållens disponibla inkomster, den interna fördelningen av inkomsterna och antalet barn var för sig påverkar mäns och kvinnors upplevelse av ekonomiska problem samt tillgång till ekonomisk buffert. Avsikten i detta avsnitt är att analysera i vilken mån dessa faktorer samverkar med varandra I de hypoteser som presenterades ovan antogs att; a) kvinnor med flera barn, b) låg hushållsinkomst och som c) själva bidrar med en relativt liten andel av denna inkomst borde vara de som i störst utsträckning är exponerade för ekonomiska problem. En inte helt orimlig tanke är att dessa tre förhållanden var för sig har ingen eller ganska ringa inverkan på individers ekonomiska situation, som en kombination av dem har en högst betydande påverkan. Det vill säga att skillnaderna mellan mäns och kvinnors ekonomiska situation kanske blir tydlig först när vi analyserar den kombinerade effekten av att vara kvinna, ha låg inkomst, bidra med en liten andel av hushållets inkomster samt ha många barn. Syftet med de multivari- Lika hushåll, olika ekonomi ata analyserna är att studera om olika sådana kombinationer kan förklara de tidigare belagda skillnaderna i mäns och kvinnors ekonomiska förhållanden. De oberoende variabler som används i analyserna är konstruerade på följande sätt: Kvinna: ges i analysen värdet 0 och kvinna värdet 1. Konkret betyder det att det är effekten av att vara kvinna som skattats. Dispink: Hushållets ekvivalenta disponibla inkomst omfattar hushållets totala inkomster efter skatt. Då de problem som är förknippade med hushållens interna fördelning av resurser främst är relaterade till låginkomsthushåll har den disponibla inkomsten logaritmerats. Därmed kommer analysen att vara mer känslig för förhållanden bland låginkomsthushåll än bland höginkomsthushåll. Barn: Antal barn i hushållet. Barninv: Denna variabel motsvara det inverterade värdet av anta- let barn. Hushåll med fem barn eller fler har fått värde 1, fyra barn 2 och så vidare. De hushåll som inte har några barn har fått värde 6. Variabeln har använts för att skatta interaktionseffekter mellan antal barn och hushållets disponibla inkomster. (Tanken är ju att vara kvinna med många barn i kombination med låg inkomst skall ha en extra effekt på skillnaden mellan män och kvinnor.) Inkandel: Variabeln mäter kvinnans andel av hushållets inkomster. Dessa båda inkomster summerar inte i alla fall till hushållets disponibla inkomst. Anledningen är att vissa transfereringar är riktade till hushållet och inte till individer. Exempel på sådana är bostadsbi- drag och socialbidrag. Även barnbidrag ingår i denna kategori. Barnbidragen har dock i denna analys räknats till kvinnans inkomst. Åter har hänsyn tagits till att det är förhållandena bland hushåll med låga inkomster som är intressantast. Både mannens och kvinnans inkomster har därför logaritmerats innan differensen har beräknats. Effekterna av de oberoende variablerna har skattats med hjälp av logistisk regression. Sju olika modeller, presenterade i tablå 5.1, har prövats. De beroende variablerna har varit de samma som ovan, det vill säga svårigheter med de löpande utgifterna samt avsaknad av kontantmarginal. Analyserna upprepades för varje undersökningsår och sammanlagt har alltså 42 regressionsmodeller skattats. Y=a+bkvinna+bdispink+bbarn+bdispink*barninv*kvinna Y=a+bkvinna+bdispink+binkandel+bdispink*inkandel*kvinna Y=a+bkvinna+bbarn+binkandel+bbarninv*inkandel*kvinna Y=a+bkvinna+bdiplog+bbarn+binkandel+bdispink*barninv*inkandel*kvinna (7) Resultaten från regressionsanalyserna är, från ett resultatperspektiv, tämligen nedslående. Ingen av interaktionseffekterna hade signifikant effekt när den beroende variabeln var svårigheter med löpande utgifter. När avsaknad av kontantmarginal användes som oberoende variabel kunde tre olika interaktionseffekter beläggas. (Resultaten från dessa tre analyser redovisas i appendix 1. Övriga regressions- analyser redovisas inte.) Skattningen av modell (3) visar att det vid alla mättillfällena finns ett positivt samband mellan inkandel, det vill säga kvinnans andel av hushållets inkomster, och avsaknad av kontantmarginal; ökar kvinnans andel så ökar andelen utan kontant- marginal bland såväl män som kvinnor. /87 finns det också en signifikant negativ interaktion mellan kvinna och inkandel. Att interaktionseffekten är negativ betyder att den till stor del tar ut den positiva effekten av inkandel. Resultatet blir att kvinnans andel av inkomsterna främst påverkar situationen bland männen; är kvinnans andel av inkomsten hög är risken stor att mannen saknar kontantmarginal. Däremot spelar kvinnans inkom- standel mindre roll för sannolikheten att hon själv skall ha eller inte ha någon kontantmarginal. /95 kvarstår dock inte interaktion- seffekten och sambandet ser då lika ut för både män och kvinnor vilket betyder att sannolikheten att sakna kontantmarginal ökar för båda könen om kvinnans andel av den totala hushållsinkomsten är hög. Ytterligare en interaktionseffekt kan påvisas vid analysen av kontantmarginal. Åren 1986/87 fanns det en kombinerad effekt av att vara kvinna, hushållets disponibla inkomst samt kvinnans andel av hushållets inkomst (modell (5)). Tolkningen av denna interaktion sammanfaller i stora drag med den tidigare interaktionen mellan kvinna och inkandel. Det vill säga kvinnans sannolikhet att sakna kontantmarginal påverkas i mindre utsträckning av kombinationen av låg inkomst / kvinnans andel av inkomsten än vad fallet är bland män. Om hushållet har låg inkomst som kvinnans andel av denna inkomst är hög så ökar det framförallt sannolikheten bland män att Lika hushåll, olika ekonomi Ett problem är naturligtvis att effekten endast kan påvisas vid ett enstaka tillfälle. De multivariata analyser som genomförts som test av interaktion- seffekter ger inget stöd till de tidigare uppställda hypoteserna. I den lilla utsträckning som det förekommer interaktionseffekter tyder dessa på att det är männens situation som påverkas negativt om kvinnans andel av hushållets disponibla inkomst är stor. I detta kapitel har den ekonomiska situation bland gifta och samboen- de män och kvinnor analyserats. En generell slutsats är att den ekonomiska pressen på hushållen har ökat . Allt fler hushåll har problem att klara sina löpande utgifter och allt fler hushåll saknar en ekonomisk buffert. Förekomsten av dessa problem är dock inte jämt fördelat mellan män och kvinnor. Gifta och samboende kvinnor upplever i större utsträckning än män i samma situation ekonomisk stress, och de saknar oftare än män ett ekonomiskt handlingsutrymme. Dessa skillnader mellan män och kvinnor har blivit mer markanta . var det av hushållen som upplevde problem med att klara de löpande utgifterna. Denna siffra gällde för både män och kvinnor. hade andelen med problem ökat något och hade andelen med problem stigit till . fanns det en klar skillnad mellan män och kvinnor. Bland männen var det och bland kvinnor något som angav att de hade problem att klara de löpande utgifterna. Samma utveckling har ägt rum när det gäller tillgång till en ekonomisk buffert. I slutet av 70- talet var det av de gifta och samboende männen som saknade en ekonomisk buffert. Motsvarande siffra bland kvinnor var . Andelen utan buffert var för både män och kvinnor något lägre . hade dock andelen utan ekonomisk buffert ökat som skillnaden mellan män och kvinnor tilltagit. Siffrorna var då för män och drygt 15 för kvinnor. Frågan är naturligtvis varför samboende och gifta kvinnor oftare situation som problematisk, jämfört med har prövats i analyserna: a) skillnaderna i hushåll med låga inkomster, barn det finns i hushållet och c) skillnaderna är större om kvinnan initialt bidrar med en liten andel av hushållets totala inkomster. De analyser som genomfördes gav dock bara delvis stöd till dessa hypoteser. Bland hushåll med låga inkomster är det framförallt kvinnor som upplever ekonomiska svårigheter och när hushållens ekonomi försämras så är det generellt sett fler kvinnor än män som känner av konsekvenserna. Dessa resultat överensstämmer med tidigare forskning som visar att det i låginkomsthushåll ofta är kvinnan som har det ekonomiska huvudan- svaret och som därmed direkt erfar de ekonomiska påfrestningarna. Analyserna ger också visst stöd till att skillnaden mellan män och kvinnor tilltar i hushåll med flera barn. Orsaken till detta antas vara att det oftast är kvinnan som har ansvaret för inköp av bland annat mat och kläder vilket gör att hon tydligare ser de kostnader som är förknippade med barnen och därmed de ekonomiska påfrestningar som följer. Den tredje hypotesen, att skillnaden mellan män och kvinnors ekonomiska situation skulle vara störst i hushåll där kvinnans eget bidrag till hushållets totala inkomster var relativt liten, gavs inte något stöd i analyserna. Det bör dock framhållas att resultaten i analyserna inte är helt entydiga. Kvinnor är i tilltagande utsträckning exponerade för ekonomisk stress som de oftare än män saknar en egen ekonomisk buffert. Detta går dock inte att bortse från att detta faktum delvis tycks vara oberoende av hushållets disponibla inkomster, antalet barn och kvinnans initiala bidrag till hushållets inkomster. En lärdomen är därför att vi bör vidga våra vyer och börja söka efter andra förklaringar till varför samboende kvinnor lever under mer pressande ekonomiska förhållanden än vad som är fallet för likaledes samboende män. Genom att fördjupa oss ytterligare i de problem som rör hushållens interna fördelning kanske det blir möjligt att tydligt peka ut varför dessa skillnader existerar. Möjliga förklaringar kan kanske finnas i skillnader mellan könen när det gäller ekonomiskt ansvarstagande, medvetenhet om övriga hushållsmedlemmars behov, samt förhållningssätt till ekonomiska realiteter. Genom att skaffa oss kunskap på dessa områden kanske vi kan besanna påstående: Män upptäcker ofta sådant som kvinnor känt till . , , , , (1994) Introduction i , , , , (red.) The social and Political Economy of the Household . Da , (1994) The measurement of poverty in , , Vol. 4, No. 2, s. 95–115. , (1991) Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i . Lika hushåll, olika ekonomi Halleröd, (1996) Mitt, ditt eller vårt? En studie av hushållens interna fördelning av ekonomiska resurser och konsumtion. Projekt- beskrivning: SFR 97-0213:A1, , . Halleröd, (1995) The truly poor: indirect and direct measurement of consensual poverty in , , Vol. 5(2):111–29. , , Inga (1990) Kvinnors roll i ekonomin. SOU 1990:14, Bilaga 23. , , (1996) Bargaining and distribution in marriage, , Vol. 10(4):139–158. (1996) Inside the , i Bihagen, E. , C. & , M (red.) Three aspects of consensual poverty in . Studies in Socio- logy No 109, , (1989) Money and marriage. , (1994) His money, her money, our money: The social construction of intra- household economy. Paper Presented at the Sixth Annual International confe- rence on Socio-Economics, , 15–17. Ringen, , (1997) Children, standard of living and the distributions in the family, , Vol. 26, No. 1:21–41. , , (1994) Money, marriage and inequality within marriage, , Vol. 42, No. 2, s. 236–288. , (1994) money in the household i , , , , (eds) The social and political economy of the household. (1993) World development report: investigating in health. Tabell 5.6 Andel samboende män och kvinnor som har svårigheter att klara hushållets löpande utgifter fördelade 1979, 1986/87 och 1994/95. Man 1986/87 Kvinna 1986/87 Man 1994/95 Kvinna 1994/95 Tabell 5.7 Andel samboende män och kvinnor som saknar kontantmarginal fördelade 1979, 1986/87 och 1994/95. Man 1986/87 Kvinna 1986/87 Man 1994/95 Kvinna 1994/95 Tabell 5.8 Logistisk regressionsestimat av model (3) /87. Beroende variabel: Avsaknad av kontantmarginal. –0,04 –0,04 –8,50 –7,02 Lika hushåll, olika ekonomi Tabell 5.9 Logistisk regressionsestimat av model (5) för åren 1986/87. Beroende variabel: Avsaknad av kontantmarginal. –1,52 Kvinna * Dispink* Inkandel –0,003 Mitt, ditt eller vårt? Familjers interna fördelning av pengar I studier av inkomstfördelning, fattigdom och konsumtion har hushållet traditionellt betraktats som en homogen enhet. Därmed har det implicit eller explicit antagits att det råder enighet och jämlikhet inom hushållen vad gäller delande av resurser och konsumtion. Det har inte heller ansetts som angeläget av forskare, politiker eller myndigheter att intressera sig för hur familjer sköter sin vardagseko- nomi och vilka eventuella variationer och konsekvenser av dessa som kan förekomma. De antaganden som har legat som grund för den traditionella synen på detta område har dock allt mer kommit att ifrågasättas och de skillnader som finns i olika familjemedlemmars värderingar, behov och preferenser har lyfts fram. forskning har också visat att fokuseringen på hushåll ibland har dolt reella skillnader mellan enskilda hushållsmedlemmar (, 1996; , 1983; 1989;1994; , 1987; , 1984; , 1981). Trots att svenska män och kvinnor blivit allt mer jämlika kvarstår uppenbara skillnader mellan könen på till exempel arbetsmarknaden och inom politiken och näringslivet. Det vore optimistiskt att tro att de strukturer och attityder som ligger som grund för ojämlikheten i den offentliga sfären stannar vid dörren till hemmet. Ett rimligare antagande att utgå ifrån, och ett som gör nya frågeställningar och upptäckter möjliga, är istället att ojämlikheten på den offentliga arenan och den som förekommer inom hemmet hänger samman och förstärker varandra (, 1990; Sørensen och McLanahan, 1987). En undersökning om jämlikhet bland unga svenska par visar att det oftast är männen som får som de vill då det gäller prioritering av konsumtion, att männen ofta betraktar sin partner som okunnig eller ovillig att ta ansvar för hushållets ekonomi och att kvinnor ofta anser att deras sambos högre lön ger honom rätten till sista ordet i beslut om pengar (, 1993). Forskning om hushållens materiella Mitt, ditt eller vårt? villkor har visat på skillnader i mäns och kvinnors konsumtionsprefe- renser och att kvinnor oftare än män säger sig sakna olika typer av konsumtion på grund av brist på pengar. Detta resultat gäller även efter kontroll av flera betydelsefulla förhållanden såsom inkomst, utbildning, klass, ålder och hushållssammansättning (Halleröd m.fl., 1993; Halleröd, 1995; , 1994; 1996). Kvinnor upplever också i högre grad än män i samma hushållssituation problem med att få ekonomin att gå ihop, har sämre tillgång till kontanter och har större sannolikhet att hamna i materiell fattigdom (, 1996). Det finns alltså mycket som talar emot att hushållet är homogena enheter där fördelning av resurser alltid sker efter någon fastställd och allmänt accepterad jämställdhetsprincip. Även om det naturligtvis existerar någon form av omfördelning av resurser i svenska familjer så består dessa familjer av individer som kan ha vitt skilda intressen, upplevelser, behov, preferenser och grader av inflytande och makt. Därmed blir det intressant att studera hur ekonomiska resurser betraktas och fördelas inom hushåll och vilka faktorer som är viktiga för hur svenska par betraktar pengar och fattar ekonomiska beslut. Denna studie vill problematisera ett område där man har utgått ifrån vissa antaganden och vilket har betraktats som ointressant i studier om resursfördelning. Det finns många resurser som fördelas och delas inom familjer men jag kommer endast att behandla de ekonomiska resurserna pengar och konsumtion. Även om tid också är en viktig och knapp resurs som ofta är svår att skilja från pengar kommer den bara att nämnas i förbigående. Jag är främst intresserad av att få en uppfattning om vilken variation som finns och vilka aspekter som är relevanta för hur par i min undersökning betraktar och organiserar sin ekonomi och hur de sins emellan fördelar pengar och konsumtion. Det övergripande syftet med detta kapitel är alltså att undersöka hur gifta par betraktar sin hushållsekonomi. Mer specifikt kommer jag att försöka belysa: 1)Om individerna i ett par betraktar sina inkomster som egna pengar eller som tillhörande familjen 2)Hur pengar och konsumtion fördelas mellan man och kvinna i Nästa avsnitt av kapitlet innehåller en redovisning av de teoretiska utgångspunkterna för analysen. Därpå presenteras datamaterialet och frågorna belyses empiriskt. Kapitlet avslutas med en kort diskussion. Fördelningen av pengar och av beslutsfattandet i ekonomiska frågor inom familjen är komplicerade processer. Man kan urskilja fyra centrala komponenter: resurser, kontroll, handhavande och konsum- tion. Det finns en mängd olika resurser som är betydelsefulla för de olika hushållsmedlemmarnas inbördes relationer. Några av dessa är t.ex. kärlek, sällskap, tillit, omsorg och vänskap (Blood och , 1960; Blumberg och , 1989; Safilios-Rothschild, 1976). Även om pengar har en särställning eftersom de kan bytas mot varor och tjänster utanför hushållet hänger pengar och dessa andra resurser samman med varandra. Män står vanligtvis för den största delen av hushållens inkomster medan kvinnor står för merparten av andra resurser. Att det föreligger ett samband mellan individernas inkomst och den interna maktbalansen, kontrollen av ekonomin och konsum- tionen har visats i flera undersökningar (Coser, 1990; , 1981; , 1984; 1989; , 1994; , 1987). Men även andra resurser kan vara betydelsefulla för vem som har makt över vad. Kontroll över ekonomiska resurser innebär att efter eget gottfin- nande kunna använda pengar för privata ändamål och att ha ett betydande inflytande över viktiga ekonomiska beslut (, 1981; , 1989). Kontroll över ekonomin kompliceras dock av flera faktorer. Kontroll kan gälla olika delar av hushållens ekonomi. Den som har kontrollen över hushållets resurser kan exempelvis delegera ansvaret för de löpande hushållsutgifterna till sin make/maka som då får det tvivelaktiga nöjet att fylla skafferiet och klä barnen utifrån en budget som hon/han inte har full kontroll över (och Kilbourne, 1990; , 1987). Att mäta kontroll är problematiskt, eftersom det inte alltid är den som utför handlingen som har kontrollen. Kontroll är också ofta en fråga om perceptioner mer än om faktiskt beteende (, 1981). Följande faktorer kan vara lämpliga att använda som indikatorer på kontroll: inflytande i beslutsfattande; att känna till den andras inkomst; att ha pengar att göra av med på sig själv; att inte behöva legitimera privat konsum- tion; att inte avstå från konsumtion på grund av att ens partner inte gillar konsumtionen (, 1981). Handhavande, eller ekonomisk administration, är också en viktig aspekt av familjens interna resursfördelning. Detta gäller vem som faktiskt förvaltar pengarna och sköter vardagsekonomin. Mitt, ditt eller vårt? teoretiskt viktigt att upprätthålla distinktionen mellan kontroll och handhavande. En person i hushållet kan ha ett avgörande inflytande över vad som skall köpas, som en annan utför de faktiska inköpen utan att ha kontroll över hur inköp prioriteras. Den som har övergripande ansvar och översikt över familjens ekonomi kan också utöva mer inflytande över ekonomiska beslut (, 1984). I praktiken är dock distinktionen något problematisk då ansvar för inköp oftast medför en viss grad av kontroll (, 1984; , 1989; , 1994). Alla hushåll hittar sätt att dela resurser, konsumtion, uppgifter och ansvar. Men hur väljer en familj sitt sätt att organisera ekonomin? De system som väljs är inte alltid planerade, diskuterade eller ens medvetet beslutade om. Det sätt en familj organiserar sin hushålls- ekonomi på kan växa fram ur de faktiska ekonomiska villkoren men kan lika gärna vara ett resultat av slump, tradition och vanor (och Kilbourne, 1990; , 1989; , 1981; Hunt, 1980; , 1979). Det system som ett hushåll använder för att handha sin ekonomi är beroende av en kombination av faktorer såsom tidigare erfarenheter, specifika personliga förhållanden, kulturella normer, transaktionskostnader, inkomst, klass, ideologi och socialisation (, 1983; 1989; Rottman, 1994; Treas, 1991; , 1994; Zelizer, 1989). Att skilja ut ekonomisk administration som en egen aspekt är också viktigt ur ett tidsanvändningsperspektiv, eftersom ansvar för de dagliga inköpen och utgifterna kan upplevas som en tidskrävande börda, speciellt i hushåll med låga inkomster (, 1989; Rottman, 1994; , 1994). Om det är så att handhavandet av pengar handlar om fakta och handling, så handlar kontroll av pengar mer om perceptioner (, 1981). Det finns ingen garanti för att den som gör de flesta och största inköpen också är den som konsumerar de inköpta sakerna (, 1989; , 1987). Hur konsumtionen inom familjen delas påverkas av flera faktorer såsom preferenser, behov och ekonomisk situation. Men den kan också påverkas av den maktbalans som råder inom familjen. Begränsade resurser som pengar och tid måste fördelas på något sätt och den som har makt och mer inflytande över prioriteringen av hur dessa resurser ska användas kan påverka fördelningen på ett sätt som tillgodoser egna behov och preferenser. Konsumtion kan mätas objektivt, i antal saker eller kronor, men den kan också av en individ subjektivt upplevas som hög eller låg, relativt sett. Båda aspekterna är viktiga och måste beaktas när man diskuterar konsumtion. Ett stort antal möjliga kombinationer av de fyra faktorer som nämndes ovan skapar utrymme för variationer i hur familjer organise- rar sin ekonomi. Varje par har sin egen uppfattning om vad som är effektivt och rationellt vad gäller pengar och ekonomi. Den praktiska organisationen av hushållsekonomin och fördelningen av ekonomiska resurser utgör ramarna för maktrelationer inom parföhållandet som dessa speglar maktförhållanden. Hur resurser delas inom hushållen och vem som har kontroll över pengar har en direkt koppling till de maktrelationer som råder mellan män och kvinnor (, 1993). Hushållspengar som speciella pengar Historiskt sett har pengar i den moderna världen betraktats som marknadspengar, alltså som det perfekta mediet för utbyte på en marknad. Men pengar kan också betraktas utifrån dess olika sociala värden och betydelser.