sou · GLB341 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett trossamfund får registreras bara om dess namn klart särskiljer trossamfundets verksamhet från andras. Om det finns något sådant hinder mot registreringen som anges i 10 § firmalagen (1974:156), får trossamfundet inte registreras. 8 § Registreringen skall omfatta trossamfundets namn och stadgar samt de personer som är behöriga att företräda trossamfundet. 9 § Ett trossamfund som är registrerat får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter. 10 § Ett trossamfund skall avregistreras, om de krav som anges i 7 § är uppfyllda. Avregistrering skall också ske om trossamfundet begär det. 11 § Ansvaret för de förpliktelser som uppkommit för trossamfundet före registreringen övergår på det registrerade trossamfundet genom re- gistreringsbeslutet. Genom registreringen övergår även trossamfundets rättigheter till det registrerade trossamfundet. Om trossamfundets verksamhet inte upphör vid ett avregistre- ringsbeslut enligt 10 §, övergår det registrerade trossamfundets rättig- heter och skyldigheter på det oregistrerade trossamfundet. 12 § Ett beslut om registrering enligt 7 § får även avse organisatoriska delar av trossamfundet. Bestämmelserna i 7–8 och 10–11 §§ skall gälla även för sådana beslut. skall även dess or- ganisatoriska delar avregistreras. Organisatoriska delar av ett trossamfund som registrerats enligt 7 § får var för sig förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstol och andra myndigheter, om de är registrerade. församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift är registrerade organisatoriska delar av . 13 § För registrerade trossamfunds namn gäller 15 och 18–20 §§ firmalagen (1974:156). Första stycket skall gälla också för registrerade organisatoriska de- lars namn. Registrerade trossamfunds f örhållande till tredje man 14 § För ett registrerat trossamfunds förpliktelser i förhållande till tred- je man svarar endast trossamfundets tillgångar. För förpliktelser i förhållande till tredje man som ett trossamfunds registrerade organisatoriska delar ådragit sig svarar endast den organi- satoriska delens tillgångar. Statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfund 15 § har rätt till hjälp av staten med beräkning, debite- ring, redovisning och betalning av avgifter från dem som tillhör . Även andra registrerade trossamfund kan beviljas sådan hjälp. Bestämmelser om förfarandet finns i lagen (1999:000) om avgift till registrerat trossamfund. 16 § Beslut om registrering enligt 7 § eller om avregistrering enligt 10 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller beslut enligt 12 § första stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs religionsfrihetslagen (1951:680). Förslag till lag om Härigenom föreskrivs följande. 1 § är ett evangelisk-lutherskt trossamfund som fram- träder som församlingar och stift. har också nationella organ. 2 § är en öppen folkkyrka, som i samverkan mellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en riks- täckande verksamhet. 3 § får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter samt föra talan vid domstolar och andra myndigheter. Samma rätt har var för sig församlingar, samman- slutningar av församlingar ( kyrkliga samfälligheter) och stift. 4 § Församlingen är lokal enhet inom och omfattar de personer som tillhör och är bosatta inom församlingens område. Församlingens grundläggande uppgift är att fira gudstjänst, bedriva undervisning samt utöva diakoni och mission. Det kan också finnas icke-territoriella församlingar. 5 § Stiftet är regional enhet inom och omfattar försam- lingarna inom stiftets område. Stiftets grundläggande uppgift är att främja och ha tillsyn över för- samlingslivet. För varje stift skall det finnas en biskop. 6 § Kyrkomötet är högsta beslutande organ. Kyrkomötet får inte besluta i sådana enskilda frågor som det är en församlings eller ett stifts uppgift att besluta i. 7 § Den som tillhör skall betala lokal och regional kyrkoavgift. 8 § Församlingen beslutar om lokal kyrkoavgift. Om församlingen in- går i en kyrklig samfällighet, får församlingarna gemensamt besluta om avgift. Stiftet beslutar om regional kyrkoavgift. 9 § Prästlönetillgångar har till ändamål att bidra till de ekonomiska för- utsättningarna för förkunnelse. Prästlönetillgångarna skall bevaras för sitt ändamål och förvaltas av . Regeringen får besluta om tillsyn av förvaltningen. Förmögenheten skall vara placerad på ett godtagbart sätt. Rätten att ta del av handlingar 10 § Om rätten att ta del av handlingar finns be- stämmelser i sekretesslagen (1980:100). 11 § Även utöver vad som följer av 10 § har var och en rätt att ta del av handlingar. Denna rätt får begränsas bara om det är särskilt motiverat med hänsyn till 1.skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 2.Svenska kyrkans ekonomiska intresse, eller 3.någon annan särskild anledning. Begränsningar i rätten att ta del av sådana handlingar skall noga an- ges av kyrkomötet. 12 § arkiv bildas av de handlingar från Svenska kyr- kans verksamhet som avses i 11 §. arkiv skall bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser 1. rätten enligt 11 § att ta del av kyrkans handlingar, 2.behovet av information för rättskipning och förvaltning, och Vid arkivbildningen och arkivvården skall beaktas att Svenska kyr- kans arkiv är en del av det nationella arvet. 13 § Beslut om avslag på en begäran att få ta del av handlingar enligt 11 § får överklagas på det sätt som kyrkomötet be- stämmer. I den utsträckning som kyrkomötet bestämmer får också and- ra beslut inom överklagas. För att inom ytterst pröva överklaganden enligt första stycket skall ett särskilt organ inrättas. Skyldighet att l ämna uppgifter 14 § skall till det register som avses i 7 § lagen (1999:000) om trossamfund lämna uppgifter om 2.indelning i församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift, och 3.behöriga företrädare för och dess församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift. Förslag till lag om införande av lagen (1999:000) om Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lagen (1999:000) om träder i kraft . 2 § Genom lagen (1999:000) om upphävs 1.lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som icke tillhör , 2.lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m., 3.lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar, 4.kyrkolagen (1992:300), 5.lagen (1992:301) om införande av kyrkolagen. 3 § Ansvaret för de förpliktelser som uppkommit för en församling eller kyrklig samfällighet före utgången av övergår till motsvarande församling, kyrkliga samfällighet eller stift inom . Vid utgången av övergår också en för- samlings eller kyrklig samfällighets rättigheter till motsvarande för- samling, kyrkliga samfällighet eller stift inom . 4 § De ärenden som i enlighet med lag eller förordning handläggs hos pastor, pastorsämbetet, kyrkoherde, biskop, domkapitel, kyrkomötets besvärsnämnd, eller vid utgången av skall överlämnas till för fortsatt handläggning. 5 § Vid sammanträde har kyrkomötet med avseende efter de befogenheter som följer av lagen om utan hinder av bestämmelserna i kyrkolagen. 6 § Den skyldighet att lämna uppgifter som följer av 14 § lagen om skall fullgöras första gången . De församlingar, kyrkliga samfälligheter och stift som det lämnats uppgifter om enligt första stycket har med avseende efter de befogenheter som följer av lagen om och och stadgar utan hinder av bestämmelserna i kyrkolagen. 7–11 §§ Se SOU 1997:47 12–17 §§ Se SOU 1997:44 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 36 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Den som till följd av 2 kap. 1 eller 2 § eller 3 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) eller någon bestämmelse, till vilken hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om denna utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften har inhämtats. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykolo- ger, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (1980: 620) och deras biträden får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den, till vars förmån tyst- nadsplikten gäller, samtycker till det. Den som till följd av 9 kap. 4 § sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om par- ten medger det. Utan hinder av vad som sägs i andra eller tredje stycket är andra än försvarare skyldiga att vittna i mål angående brott, för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Om tystnadsplikt för den Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett har vigts till det kyrkliga äm- sådant samfund intar motsva- betet som präst finns föreskrif- rande ställning får inte höras ter i 36 kap. kyrkolagen som vittne om n ågot som han 1 Senaste lydelse 1996:142. (1992:300). eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. samma gäller den som tidigare den som i sådant samfund intar har intagit en s ådan ställning i fråga om uppgifter som han höras som vittne om något som eller hon erfarit under bikt han eller hon har erfarit under eller enskild själavård under bikt eller själavårdande samtal. tid som han eller hon intog Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i nämnda paragrafer. Om någon enligt vad som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översätt- ning. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att 1 kap. 11 §, 7 kap. 33 § och 16 kap. 1 § punkt 7 skall upp- höra att gälla, dels att 1 kap. 8 §, 7 kap. 15 §, 14 kap. 2 §, 14 kap. 3 § och 15 kap. 7 § skall ha följande lydelse, dels att det i sekretesslagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 8 a §, av följande lydelse. Vid tillämpningen av denna lag Vid tillämpningen av denna lag skall med myndighet jämställas skall med myndighet jämställas , kyrkomötet och be- Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet skall i tillämpliga delar gälla också hand- lingar hos de organ som anges i bilagan till denna lag, i den mån hand- lingarna hör till den verksamhet som nämns där. De i bilagan angivna organen skall vid tillämpningen av denna lag jämställas med myn- dighet. Detsamma gäller ett enskilt organ som med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring förvarar sådana handlingar såvitt avser befattningen med dessa handlingar. Vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om r ätt att ta del av handlingar hos en 1 Senaste lydelse 1994:1384 handlingarna h ör till lagen (1990:1144), och 2. fördelning och anv änd- ning av den statliga ers ättning ganisatoriska delar skall j äm- ställas med myndighet vid till- lämpningen av denna lag. 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan lik- nande registrering av be- folkningen och, i den utsträck- ning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, 2.i ärende om medlemskap 3.i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjö- mansregistret, 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan lik- nande registrering av be- folkningen och, i den utsträck- ning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, 2. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjö- mansregistret, 2 Senaste lydelse 1996:155. för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Har en uppgift, för vilken sekretess gäller enligt första stycket 1, lämnats till en myndighet enligt särskild uppgiftsskyldighet om skolpliktiga barn, gäller sekretessen också hos myndigheten. Sekretess gäller dock inte om uppgiften tas upp i beslut hos myndig- heten. Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1.förundersökning, rättegång, ärende om diciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer, 2.omprövning av beslut eller åtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3.tillsyn över eller revision hos den myndighet där uppgiften förekommer. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt eller skriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriver förundersökning i brottmål. Sekretess hindrar inte att uppgift om enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivningslagen (1970:428). Uppgift hos myndighet som driver televerksamhet om enskilds telefonnummer får dock, om den enskilde hos myndigheten begärt att abonnemanget skall 3 Senaste lydelse 1994:86 hållas hemligt och uppgiften omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 § tredje stycket, lämnas ut endast om den myndighet som begär upp- giften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Sekretess hindrar inte att uppgift som angår misstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annan myndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. För uppgift som omfattas av För uppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 1–6, 33 sekretess enligt 7 kap. 1–6 och och 34 §§, 8 kap. 8 § första 34 §§, 8 kap. 8 § första styck- stycket, 9 eller 15 § eller 9 et, 9 eller 15 § eller 9 kap. 4 kap. 4 eller 7 §, 8 § första eller eller 7 §, 8 § första eller andra andra stycket eller 9 § andra stycket eller 9 § andra stycket gäller vad som föreskrivs i föreskrivs i fjärde stycket en- fjärde stycket endast såvitt dast såvitt angår misstanke om angår misstanke om brott för brott för vilket inte är vilket inte är föreskrivet lin- föreskrivet lindrigare straff än drigare straff än fängelse i två sekretess enligt 7 kap. 1, 4, 33 enligt 7 kap. 1, 4 eller 34 § eller 34 § inte att uppgift som inte att uppgift som angår angår misstanke om brott enligt misstanke om brott enligt 3, 4 3, 4 eller 6 kap. eller 6 kap. mot mot någon som inte har fyllt någon som inte har fyllt arton år lämnas till åklagarmyndighet Tredje och fjärde styckena gäller inte uppgift som omfattas av sek- retess enligt 9 kap. 9 § första stycket. Sekretess enligt 7 kap. 1 § och 4 § första och tredje styckena hin- drar inte att uppgift om enskild, som inte fyllt eller som fort- gående missbrukar alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel, eller närstående till denne lämnas från myndighet inom hälso- och sjukvår- den och till annan sådan myndighet, om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Detsamma gäller i fråga om lämnande av uppgift om gravid kvinna eller närstående till henne, om det behövs för en nödvändig insats till skydd för det väntade barnet. Utöver vad som följer av 1 och 2 §§ får sekretessbelagd uppgift lämnas till myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen Första stycket gäller inte i Första stycket gäller inte i fråga om sekretess enligt 7 fråga om sekretess enligt 7 kap. 1–6, 33 och 34 §§, 8 kap. kap. 1–6 och 34 §§, 8 kap. 8 § 8 § första stycket och 9 och 15 första stycket och 9 och 15 §§ §§ samt 9 kap. 4 och 7 §§, 8 § samt 9 kap. 4 och 7 §§, 8 § första och andra styckena och första och andra styckena och Inte heller gäller första Inte heller gäller första stycket, om utlämnandet strider stycket, om utlämnandet strider mot lag eller förordning eller, mot lag eller förordning eller, såvitt angår uppgift i person- såvitt angår uppgift i person- register enligt datalagen (1973: register enligt datalagen (1973: 289), föreskrift som har med- 289), föreskrift som har med- delats med stöd av datalagen. delats med stöd av datalagen. Beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sö- kandens rätt att yppa dess inne- håll eller annars förfoga över den, får överklagas av sökanden. Om inte annat följer av andra – fjärde styckena, överklagas beslutet hos kam- 4Senaste lydelse 1994:86. 5Senaste lydelse 1994:1052. Beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränker sö- kandens rätt att yppa dess inne- håll eller annars förfoga över den, får överklagas av sökanden. Om inte annat följer av andra – fjärde styckena, överklagas beslutet hos kam- eller, såvitt gäller eller, såvitt gäller kammarrätts beslut i där väckt kammarrätts beslut i där väckt organ som avses i 1 kap. 8 § organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket eller 9 § till- andra stycket , 8 a § eller 9 § 23–25 §§ och 30 § första me- 23–25 §§ och 30 § första me- (1986:223) om överklagande. (1986:223) om överklagande. Har beslut som avses i första stycket meddelats av tingsrätt och rör det handling i domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet, överklagas det hos hovrätten. Motsvarande beslut av hovrätt i där väckt eller dit överklagat ärende överklagas hos . Vid överklagande av tingsrätts eller hovrätts beslut tillämpas i övrigt be- stämmelserna i om överklagande av beslut. Första och andra styckena gäller inte för beslut av , rege- ringen, eller Regeringsrätten. Att beslut av statsråd skall överklagas hos regeringen föreskrivs i 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen. Angående rätt att överklaga beslut av myndighet som lyder under är särskilt föreskrivet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om uppgifter i allmänna handlingar som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1. sådana organ som avses i 1 kap. 8 a § sekretesslagen (1980:100) till den del arkivet härrör från den verksamhet som avses i den best ämmelsen. Förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ i arkivlagen (1990:782) skall ha följande lydelse. I denna lag ges bestämmelser om myndigheternas och vissa andra organs arkiv samt om arkivmyndigheterna. Bestämmelserna i 3–6 och Bestämmelserna i 3–6 och 10 §§ skall tillämpas också på 10 §§ skall tillämpas också på statliga, kommunala och kyrko- statliga och kommunala beslu- Bestämmelserna i 3–6 samt 9 och 10 §§ skall i tillämpliga delar gälla också sådana enskilda organ hos vilka allmänna handlingar för- varas med stöd av lagen (1994:1383) om överlämnande av allmänna handlingar till andra organ än myndigheter för förvaring. Vad som enligt denna lag gäller för statliga myndigheters arkiv skall gälla även för arkiv hos 1. kyrkokommunala myndig- heter, 2.sådana organ som avses i 1 kap. 8 § andra stycket första meningen sekretesslagen (1980:100) till den del arkivet härrör från den verksamhet som avses i bilagan till sekretesslagen, och Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i (1987:320) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 4 § (1987:320) skall upphöra att gälla vid utgången av . Föreslagen lydelseDenna lag gäller vid upphand- ling som görs av staten, kom- muner, landsting och sådana andra upphandlande enheter som avses i 5 och 6 §§. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 och 5–6 §§, 4 kap. 1 § och 7 kap. 5 § lagen (1992:1528) om offentlig upphandling skall ha följande lydelse. Denna lag gäller vid upphand- ling som görs av staten, kom- muner, landsting , kyrkliga kommuner och sådana andra upphandlande enheter som av- ses i 5 och 6 §§. För upphandling som avses i 6 kap. gäller endast bestämmelserna i nämnda kapitel och de bestämmelser i 1 och 5 kap., till vilka hän- visas i 6 kap. samt 7 kap. 1–8 §§. I denna lag används följande termer med den betydelse som här anges: Upphandling: köp, leasing, hyra eller hyrköp av varor, byggen- treprenader eller tjänster. Upphandlande enhet : stat- Upphandlande enhet : stat- liga, kommunala och liga, kommunala och samlingar i kommuner, lands- ting och kyrkliga kommuner , landsting, sådana bolag, före- sådana bolag, föreningar, ningar, samfälligheter och stiftelser som anges i 6 § samt, som anges i 6 § samt, såvitt såvitt avser upphandling enligt avser upphandling enligt 4 och 4 och 6 kap., sådana enheter 6 kap., sådana enheter som som avses i 4 kap. 1 § andra avses i 4 kap. 1 § andra stycket stycket och 6 kap. 1 § tredje och 6 kap. 1 § tredje stycket. Upphandlingskontrakt: skriftliga avtal som en upphandlande enhet ingår avseende upphandling enligt denna lag. Byggentreprenad: ett bygg- eller anläggningsarbete i sin helhet, vars resultat har en självständig funktion. Koncession: ett upphandlingskontrakt avseende byggentreprenad där ersätt-ning för arbetet utgår i form av en rätt att utnyttja anläggningen eller i form av dels en sådan rätt, dels betalning. Leverantör: den som tillhandahåller varor eller utför arbeten eller tillhandahåller tjänster även om han inte varit den som i det särskilda fallet tillhandahållit eller utfört det som upphandlats. Ramavtal: avtal som ingås mellan en upphandlande enhet och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa samtliga villkor för avrop som görs . : sådan tävling som avses i 5 kap. 28 §. Förfrågningsunderlag: underlag för anbud, som en upphandlande enhet till-handahåller en leverantör. Påskyndat förfarande: sådant förfarande som avses i 2 kap. 15 §, 3 kap. 20 § och 5 kap. 22 §. Anbudsgivare: den som lämnar anbud. Anbudssökande: den som ansöker om att få lämna anbud vid selektiv eller förhandlad upphandling. Öppen upphandling: upphandling där alla leverantörer får lämna anbud. Selektiv upphandling: upphandling där en upphandlande enhet in- bjuder vissa leverantörer att lämna anbud. Förhandlad upphandling: upphandling där en upphandlande enhet inbjuder vissa leverantörer att lämna anbud och tar upp förhandling med en eller flera av dem. Förenklad upphandling: upphandling där alla leverantörer har rätt att delta, deltagande leverantörer skall lämna skriftligt anbud och den upphandlande enheten får förhandla med en eller flera anbudsgivare. 1. vars kapital huvudsakli- gen har tillskjutits av staten, en kommun eller ett landsting, eller2. vars upphandling står under statlig eller tillsyn, eller3. vars styrelseledamöter utses av staten, en kommun eller ett landsting, eller4. vars styrelse till mer än halva antalet ledamöter utses av staten, en kommun eller ett landsting. Direktupphandling: upphandling utan infordrande av skriftligt an- bud. Termen "upphandlande enhet" innefattar sådana bolag, föreningar, samfälligheter och stiftelser som har inrättats för att fullgöra uppgifter i det allmännas intresse och inte har en industriell eller kommersiell karaktär och 1. vars kapital huvudsakli- gen har tillskjutits av staten, en kommun, ett landsting eller en kyrklig kommun , eller