sou · GLB3121d1 · 1998-01-01 00:00:00 — I +ROCK ELLER M¶TE ställde vi några frågor om behovet av resurscentrum, platser där lärare kan få hjälp att finna material som de behöver i un- dervisningen rörande mångkulturella frågor, inrättningar som erbjuder en samtalsmiljö för diskussion av pedagogiska frågor osv. I finns det redan ett centrum av det slaget i och utomlands är det ingen ovanlig företeelse. Vi ställde frågan om andra – regionala eller kommunala – resurscentrum kanske borde få vidare syften och även kunna syssla med frågor som gäller kön och klass. Man skulle eventuellt, skrev vi, kunna föra ihop olika ämnesområden till ett gemensamt område med inriktning på barns och ungdomars likvärdiga möjligheter. Flera av dialogsvaren tar upp dessa frågor och instämmer i att det kunde vara motiverat att inrätta sådana centrum med breda syften. +ARIN -IDLERT skriver: Ett resurscentrum där man kan sammanföra frågorna etnicitet, kön och klass låter vettigt. De flesta av oss kan för lite om alla tre frågorna, särskilt om invandrarkulturer. Vi glömmer att vi måste hålla frågorna levande i skol- vardagen. Det är ungefär som med droger: Men det pratade vi ju om sedan Kunde inte detta resurscentrum anordna studiecirklar, där lärare från olika skolor kan mötas, för att utbyta erfarenheter och diskutera litteratur? (Många av oss läser alldeles för lite...) -ATTIAS !RONSSON har en idé om ett resurscentrum på Internet. Han re- sonerar så här: Tanken med ett resurscentrum för mångkulturella frågor är främst att ge lä- rarna ett samtalsforum där de kan utbyta erfarenheter med andra. Bäst vore om detta resurscentrum fanns tillgängligt alltid, och i nära anslutning till lärarens arbetsplats. Då skulle man direkt efter en uppkommen situation kunna diskutera den med andra. Ett fysiskt resurscentrum fyller många and- ra behov, men det här behovet har det svårt att fylla. Därför vill jag påpeka möjligheten till ett resurscentrum på Internet. Där kan man tillhandahålla aktuell information i dessa frågor, och ha diskussionsgrupper, där de välbe- hövliga samtalen kan föras. Detta resurscentrum finns alltid i lärarnas när- het, och är dessutom alltid tillgängligt. Av övriga synpunkter, som berör resurser för undervisningen i mång- kulturella frågor, gäller flera läroböckerna. De har i allmänhet en alltför etnocentrisk prägel, med betoning på svenska förhållanden och tradi- tionellt västerländska synsätt; andra kulturer behandlas för lite. En an- nan synpunkt är att det skulle behövas flera program i TV och radio, som kunde vara ett stöd i lärarnas arbete med mångkulturella frågor. $IALOG KRING TRE BET¤NKANDEN 93 Vi talade i +ROCK ELLER M¶TE om betydelsen av att det blir flera lärare med invandrarbakgrund i svenska skolor. En av våra idéer var att sti- mulera invandrare att bli lärare; däremot var vi tveksamma till kvote- ring. En annan idé var att åstadkomma förändringar i lärarutbildningen för att flera människor med invandrarbakgrund ska kunna delta i denna utbildning – och fullfölja den. Vi uppmärksammade även hemspråks- lärarnas situation, och ställde frågor om vilka fortbildningsinsatser som skulle behövas för att hemspråkslärarna skulle kunna undervisa även i andra ämnen. En annan fråga som vi väckte var vad som krävs av redan utlandsutbildade lärare för att de ska kunna undervisa i svenska skolor. Är möjligen kraven på kunskaper i svenska omotiverat höga i vissa Några tar upp frågan om KVOTERING, och alla som yttrar sig tar av- stånd från en sådan. -ATTIAS !RONSSON skriver: Jag ställer mig mycket negativ till kvotering av personer med invandrar- bakgrund till lärarutbildning. Bortsett från alla andra argument mot kvote- ring kan den få motsatt effekt. Ingen vill få en plats på lärarutbildningen bara för att man har invandrarbakgrund. !NN #HARLOTTE -¶LLERBERG och )NGE -3VENSSON vill inte göra av- kall på inträdeskraven speciellt för invandrare utan att inträdeskraven i sin helhet omprövas. De menar att det finns anledning att riksdag och regering ger lärarutbildningen i uppdrag att se över utbildningsplanerna i ett interkulturellt perspektiv och skriver: Ett sätt att beskriva problematiken är att det handlar om valet mellan stoffo- rienterad och problemorienterad undervisning – ett val som måste beaktas också ur perspektivet social klass och ur perspektivet kön. 'UNL¶G "RED¤NGE, universitetslektor i , stryker under att interkulturella inslag måste få ett större utrymme i de flesta lärarutbild- ningar. I sin bedömning av det nuvarande läget utgår hon från två ut- värderingar som har gjort: [Det] framgår mycket tydligt att man i utbildningen av blivande grundskol- lärare inte lyckats särskilt bra (eller kanske t.o.m. grundligt misslyckats!) Så vitt jag vet (och säkert utifrån de utbildningar som finns i ) är det ännu sämre ställt inom gymnasielärarutbildningar, i ut- bildningar för teoretiska ämnen såväl som för yrkesämnen. Barnomsorgsut- bildningarna däremot har sannolikt lyckats bättre, förmodligen beroende på att dessa utbildningar har bättre förutsättningar för att organiseras som hel- heter. $IALOG KRING TRE BET¤NKANDEN Hon beklagar att de flesta utbildningar för grundskollärare bara har kurser med mer omfattande interkulturella inslag som valbara kurser och att alla blivande lärare därmed inte får del av dem. Hon menar att de mindre högskolorna i allmänhet har lyckats bättre än de större att få med sådana inslag i de obligatoriska kurserna. Hon nämner att man vid har en tvärvetenskaplig kurs på tio poäng för alla i grundskollärarutbildningen, som ska rusta de blivande lärarna för för- ändring i skola och samhälle. Den bygger på lagarbetstanken, och sammansättningen av studerande är heterogen med avseende på äm- nesinriktning och specialisering för att ge dem träning i ett ämnesöver- gripande arbetssätt i skolan. 'UNL¶G "RED¤NGE har flera förslag till hur man kan förbättra lärar- utbildningarna i interkulturell riktning: goda erfarenheter av interkultu- rella inslag i lärarutbildningar på olika orter sprids, lärarutbildning och skola utvecklar tillsammans det interkulturella arbetets teori och prak- tik, en utvärdering görs av hur utländska lärare, som fått en komplette- rande utbildning i , har anpassat sig till att arbeta i den svenska skolan, kriterier utvecklas för en bedömning av erforderlig språkbe- härskning i svenska osv. Synpunkten att man ställer för stora krav på språkbehärskning i svenska hos dem som ska undervisa i olika skolämnen framförs i några andra inlägg. Det framhålls att man bör skilja på de krav som ställs på dem som ska undervisa i svenska och i andra ämnen, t.ex. i matematik, so-ämnen och no-ämnen. Det borde vara möjligt, skriver flera, att i större utsträckning än utbilda hemspråkslärare för att undervisa i andra ämnen.