sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — *Vuxenpedagogik och folkbildning med deltagare från och , 20 p, syftar till att ge kunskap om folkbildningsarbete bland utsatta grupper, inriktat på och samiska minoritet. VuxCen anordnar även diverse uppdragsutbildningar och konferenser vilka kan fungera som fortbildning för personal inom folkhögskolor och övrig folkbildning. Exempelvis ordnas en kurs i Vuxenpedagogik, 20 p på kvartsfart, för anställda inom och den närstående organisationer. Kurser med inriktning mot folkbildningsområdet finns även på andra platser än i . Fritidspedagogik, 21–40 p, är en kurs där fritidsledare får tillgodoräkna sig 20 p från fritidsledarutbildningen och gå in på B-nivå. Kursen är främst till för fritidsledare, men den kan även fungera som fortbildning för folkhögskollärare som arbetar på fritidsledarutbildningar. Den finns dessutom på ytterligare två orter. VuxCen har temat Existentiella och mångkulturella frågor på kursen som går på tredjedelsfart – 20 p på tre terminer. Vid i är kursen inriktad på Idrottspedagogik och fritidskultur och vid behandlar man bland annat aktuell ungdoms- forskning. Vid finns kurserna Pedagogik för folkbildare 1 och Pedagogik för folkbildare 2 om vardera 10 p. är namnet på ett nationellt nätverk för folkbildningsforskning, vilket drivs från . Detta nätverk är främst fokuserat på forskning, men med inriktningen att skapa kontakter mellan forskare och praktiker. ger ut ett informationsblad, , som trycks i 5 000 exemplar och går ut till forskare, lärare, folk- högskolor, studieförbund etc. . Man ordnar också konferenser med olika inriktningar och ger ut skrifter inom folk- bildningsområdet. Folkhögskollärarutbildningen – grundutbildning för folkhögskola och studieförbund Folkhögskollärarprogrammet finns vid . Det är en praktisk-pedagogisk grundutbildning på 40 p, vilken bygger på att man har de ämnesteoretiska kunskaperna . Den särskilda behörigheten kan erhållas genom tidigare ämnesteoretiska studier, genom praktiskt folkbildningsarbete eller genom en kombination av dessa två alternativ. Utbildningen har 90 platser, 60 på helfart och 30 på halvfart. Utbildningens 40 p är fördelade på: pedagogik 10 p, metodik 10 p, praktik 15 p, samt examensarbete 5 p. Utbildningen har två inriktningar – dels mot folkhögskolan, dels mot studieförbunden. Skillnaden ligger främst i var praktikinslagen förläggs. De flesta studerande inriktar sig mot folkhögskolan. Utbildningen finns i två varianter, helfart och halvfart. Halvfartsutbildningen till folkhögskollärare riktar sig till lärare som redan har en tjänst, och praktiken görs främst i den egna tjänsten. För distansutbildningen finns även fem regionala centra dit vissa inslag är förlagda – folkhögskolorna i och Forsa i , samt , och . När det gäller denna utbildnings- variant försöker man också hjälpa studerandegrupperna att hålla kontakten efter avslutad utbildning via Internet-konferenser, men detta sker ännu inte systematiskt och man har inte satsat några speciella resurser på det. folkhögskoleberedning genomför en försöks- verksamhet (1996–1997) med en ny fortbildningsorganisa- tion för folkhögskolans personal. Landet är indelat i sex regioner och Vuxenutbildarcentrum vid fungerar därutöver som en sjunde part, en central universitetsanknuten resurs. I varje region finns en folkhögskola som är ansvarig för fortbildningen i regionen. Dessa skolor 1 ska stimulera fortbildningsaktiviteter i regionen och ansvara för att planering sker tillsammans med övriga skolor. Syftet är att skolorna ska samordna egna kurser och få ett bättre underlag för insatser av olika slag. Vuxenutbildarcentrum svarar för ett centralt utbud av poänggivande kurser och specialkurser samt idékonferenser. Dessutom ska Vuxenutbildarcentrum medverka i det regionala och lokala arbetet på olika sätt, samt ge ut skrifter som är av intresse för folkhögskolan. Inom studieförbunden finns olika former av pedagogisk utbildning för cirkelledare. Det verkar dock inte finnas något organiserat samarbete mellan studieförbunden när det gäller pedagogisk utbildning, men sådant samarbete har börjat diskuteras på vissa håll. Kännetecknande är att mycket av verksamheten inom studieförbunden är decentraliserad, och det är därför svårt att ge någon enhetlig bild av situationen. Som ett exempel på verksamheten inom studieförbunden har vi Studiefrämjandet. Inom Studiefrämjandet ordnas regionalt och lokalt Ledarutveckling 1–3, en utbildning i tre steg. Denna riktar sig till både ideella och arvoderade cirkelledare. Varje del omfattar omkring under ett intensivt kursdygn. 1 , Forsa, , , och Sundsgården. områdena ledarskap, gruppmetodik, folkbildning, inlärning och människosyn, kommunikation-kroppsspråk samt ekologi-miljö. Man ordnar också bland annat utbildningar som är speciellt anpassade till Studiefrämjandets medlemsorganisationer. För att utveckla metoder och innehåll i utbildningen finns ett utbildarnätverk bestående av ett 20-tal anställda som arbetar med utbildning/pedagogiska frågor. Ett annat exempel är , som har ett omfattande utbud av cirkelledarutbildningar. Omkring 2 000 cirkelledare deltar i utbildningar med olika inriktning. De flesta utbildningarna omfattar 1–. Det som i första hand kan nämnas i detta sammanhang är kurserna Cirkelmetodik och Cirkelmetodik – fördjupning. Cirkelmetodik är en grundkurs för alla som är verksamma i pedagogiska verksamhet. Den tar upp ämnen som Inlärning och lärstilar, Studiecirkelns pedagogik, Humanistisk pedagogik och Planering av cirkelarbetet. Förutom övriga utbildningar med pedagogisk/psykologisk inriktning finns även ett brett utbud av ämnesinriktade cirkelledarkurser. Verksamheten i de övriga studieförbunden är av ungefär samma typ som i dessa exempel. En annan form av fortbildning inom folkbild- ningen är studieförbundens skriftliga studiematerial och de tidningar/ tidskrifter som studieförbund och vissa folkhögskolor ger ut. Några exempel på sådana tidningar är Fönstret (), Impuls (), Mixturen (Frikyrkliga studieför- bundet) och TBV Cirkeln (Tjänstemännens bildningsverksamhet). Pedagogiska påbyggnadsutbildningar av olika slag för lärare i allmänhet finns eller planeras på olika håll. Dessa utbildningar riktar sig givetvis även till lärare inom vuxenutbildningen. Vid finns exempelvis program i pedagogik med bland annat inriktning mot ledning av pedagogisk verksamhet och med didaktisk inriktning. Dessa program är påbyggnadsutbildningar för lärare eller andra med en akademisk examen med pedagogisk inriktning. Programmen omfattar 50 p eller 60 p och kan ge kandidat- eller magisterexamen. Inom komvuxområdet är den normala lärarutbildningen sådan utbild- ning som främst är avsedd för ungdomsskolan – gymnasie- eller grund- skollärarutbildning. Det förekommer även att lärare som gått folkhög- skollärarutbildningen arbetar inom vuxenutbildning. Fortbildningen inom vuxenutbildning handlar främst om studiedagar med varierande innehåll. Liksom inom folkbildningen är fortbildningsverksamheten inom vuxenutbildning i hög grad decentraliserad. Vilka insatser som görs beror i stor utsträckning på lokala prioriteringar, och det är svårt att ge en enhetlig beskrivning av läget. En viktig förutsättning för fortbildningen inom vuxenutbildning är dock givetvis den tid för fortbildning som avtalats i lärarnas centrala arbetstidsavtal. Det är främst Fortbildningsavdelningen vid som erbjuder insatser med vuxenpedagogisk inriktning. De övriga möjligheter som finns när det gäller fortbildning är i första hand mer ämnesanknutna. Ett undantag är exempelvis utbildningsmaterialet Dis- tanskurs i vuxenpedagogik. Det innehåller videofilmer och litteratur och säljs från Miljö i företaget, , och kan exempelvis användas som studiedagsmaterial. Detta material har tillkommit på initiativ från en grupp komvux-skolledare, vilka ville sprida en utprovad fortbildnings- uppläggning till en bredare grupp. Fortbildningsavdelningen inom Lin- universitet arbetar bland annat med fortbildning för komvux- lärare. En stor del av verksamheten är speciella fortbildningsinsatser som genomförs efter förfrågningar från och i samarbete med olika kommuner. Ett stort projekt drivs för tillfället i . Fortbildningen är inriktad på implementation av läroplanen inom gymnasieskola och vuxenutbildning. Alla komvuxlärare får här under tre terminer sammanlagt tolv dagars utbildning inriktad på allmänna pedagogiska områden som kunskapssyn, omvärldsförändring, lärarroll, problembaserat lärande, lärande organisation och utvärdering. Utbildningen läggs upp som heldagar med dels föreläsningar, dels tillämpningsövningar. Andra exempel på pågående uppdrag är utbildning i pedagogiskt ledarskap för komvuxrektorer () och om arbetsformer och arbetssätt i Sfi-utbildning (7–). Fortbildningsavdelningen i har även ett utbud av kortare fortbildningskurser (oftast ) för komvuxlärare. Dessutom ger man ut tidskriften , som riktar sig till komvuxlärare och har en upplaga på 8 000 exemplar (fyra nummer ). Man samordnar också ett nätverk för Sfi/Svenska 2-lärare. Verksamheten i nätverket består av fem seminarier samt utbyte via datorkommunikation. Slutligen anordnar man konferensen i utveckling, vilken 1996 samlade omkring 1 250 deltagare från hela landet. När det gäller direkt samarbete inom komvuxområdet finns Rvux, en samarbetsorganisation för landets komvux-enheter. Vuxenpedagogiska inslag i lärarutbildningar Inom främst gymnasielärarutbildningen finns ibland vuxenpedagogiska inslag inriktade på verksamhet inom vuxenutbildning. Detta varierar dock mellan olika utbildningsorter, och inslagen verkar främst förekomma inom de kortare (40–60 p) vidareutbildningarna till lärare i yrkesämnen som till exempel vård. 1 Några exempel: *i har vissa vuxenpedagogiska inslag i gymnasielärarutbildningen med inriktning mot yrkesämnen och i inriktningen mot vård och omsorg. Dessutom innehåller studie- och yrkesvägledarprogrammet inslag inriktade på vuxna. *I den nya gymnasielärarutbildningen vid planeras en särskild kurs i vuxenpedagogik. *I universitets gymnasielärarutbildning på distans, 40 p på halvfart, för lärare i allmänna ämnen, ekonomiska ämnen samt vårdäm- nen finns ett avsnitt om vuxenpedagogik. Detta handlar om vuxnas inlärning och ingår i området inlärningspsykologi/ utvecklingspsykologi. Inom gymnasielärarprogrammet med inriktning mot vårdyrken är praktik i vuxenutbildning obligatoriskt. Praktiken omfattar 5 p eller 9 p. Dessutom väljer vissa studerande att rikta in sitt examensarbete mot vuxenutbildningen. *Vårdlärarprogrammet vid omfattar 80 p (60 p vårdpedagogik och 20 p pedagogik) och leder fram till gymnasielärar- examen. Utbildningen förbereder för lärararbete inom bland annat gymnasieskola, vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbild- ning. I kursplanerna nämns vuxenutbildning i två moment: Samverkan mellan skola, vuxenutbildning och arbetsliv samt Arbetsformer och arbetssätt i gymnasieskola, högskola och vuxenutbildning. 1 De uppgifter vi har fått fram om inslagens omfattning är svåra att jämföra med varandra, varför vi avstår från att lämna detaljerade uppgifter om omfattningen inom detta område. bygger på en tidigare genomgången högskoleutbildning inom vård/om- sorg. Vidareutbildning för lärare i grundläggande vuxenutbildning anordnar Programmet för Grundläggande vuxen- utbildning, en påbyggnadsutbildning för lärare i grundläggande vuxen- utbildning. Utbildningen omfattar 20 p och är en distansutbildning på halvfart under två terminer. Kraven för antagning är dels grundskollärar- utbildning eller motsvarande, dels lärartjänstgöring på minst halvtid under . Utbildningen består av fyra delar omfattande vardera 5 p: vuxenpedagogik, allmän vuxenmetodik, samhällskunskap samt invandrar- och kulturkunskap. 1996/97 är andra året utbildningen genomförs i denna form. Utbildningen har 30 platser – /97 finns 34 deltagare. och högskolor har intresset för pedagogiska frågor ökat . En viktig anledning till detta kan vara den expansion som skett, vilket innebär att högskoleutbildningen snarare är en massutbildning än en elitutbildning. Därmed har nya grupper strömmat till, grupper som kan behöva andra utbildningsformer än de som dominerat tidigare. Dessutom har de ekonomiska resurserna inte ökat i riktigt samma takt som antalet studerande, vilket har lett till krav på mindre resurskrävande undervisningsformer. Kvalitetsfrågor har också kommit i fokus inom universitetsområdet liksom på andra håll i samhället. Bland annat relaterades en del av stats- bidraget till utbildningen till universitetens och högskolornas kvalitets- arbete. Universiteten och några större högskolor har numera ofta en pedago- gisk enhet med några pedagogiska konsulter. finns någon form av pedagogisk grundkurs vid universitet och högskolor, men omfattningen varierar . (Här kan nämnas att högskole- utredningen föreslog obligatorisk pedagogisk utbildning om totalt för högskolans lärare.) anordnas kring specifika frågor, men det finns sällan utarbetade planer för fort- och vidareutbildning av lärare. har som exempel en enhet för pedagogisk ut- veckling. 2 Enheten anordnar kurser, seminarier och workshops av olika slag. En form för erfarenhetsutbyte är campuskonferenser, där erfarenhetsutbyte sker. Dessa konferenser dokumenteras i Pu-rapporter. Man stöttar också institutionerna genom att ge förslag på pedagogiska seminarier på institutionsnivå. Vid finns en kurs i universitetspedagogik motsvarande 5 p. Den riktar sig främst till yngre lärare som är behöriga för forskarutbildning. Kursen består av två delar. De första tre poängen varvar teori och praktik under en termin. Deltagarna kan sedan fortsätta med ett pedagogiskt projekt (motsvarande 2 p) på sina egna institutioner. Man satsar också på att utveckla det kollegiala stödet i form av mentorer. De som kan erbjudas en på den egna institutionen har också företräde till kursen i universitetspedagogik. Man erbjuder även en distanskurs i universitets- pedagogik med motsvarande omfattning (5 p). Ett annat exempel på pedagogisk utveckling är de nätverk som finns, bland annat Forum för pedagogisk utveckling, kompetens och kvalitet, vilket är ett nätverk för lärare från olika discipliner vid . Vid fanns tidigare en PU-enhet som arbetade med pedagogiskt stöd, allmän personalutveckling och organisations- utveckling. Denna enhet har delats upp i dels ett , dels en lednings- och organisations- utvecklingsenhet. i uppgift att arbeta med pedagogisk utbildning, utveckling och forskning. Det man tydligare vill betona i är att arbeta med system, att ut- bildningarna relateras till sitt pedagogiska sammanhang, bland annat genom att deltagarna har mentorer på sina institutioner. Arbetet med forskning i universitetspedagogiska frågor är också något man vill lyfta fram. Forsknings- och utvecklingsarbete ska ingå i tjänsten för de pedagogiska konsulterna. I är det, till skillnad från i andra länder, inte speciellt vanligt att forskning är knuten till PU-enheten på detta sätt. Bland utbildningsinsatserna i kan nämnas kurser om Att börja undervisa och Att utvecklas som lärare, för ovana respektive vana lärare, samt en kurs för mentorer. 1 , en idéskiss, , stencil, . 2 Den beskrivning som ges bygger på den presentation av enheten som finns tillgänglig via Internet, . startar ett pedagogiskt idéseminarium, och till startar en 20-poängsutbildning i universitetspedagogik. Vid univer- sitet finns för övrigt en motsvarande kurs i Högskolepedagogik, 10 p. och () ställer båda krav på pedagogisk utbildning för anställning på fasta lärartjänster. I omfattar utbildningen motsvarande : En veckas introduktion på institutionen samt två kurser i Muntlig presentation och Lärarkunskap om vardera 2 1/. Vid SLU omfattar utbildningen : Två inledande kursveckor, för aktiviteter på den egna institutionen samt en uppföljningsvecka för diskussioner och redovisningar. anordnar även lokala konferenser, där lärare presenterar olika former av egna utvecklingsarbeten. anordnar till exempel en sådan konferens . Detta kan fungera som en form av pedagogiskt idéutbyte och utveckling. och anordnade 1996 konferensen och förbättringsarbete. Nästa motsvarande konferens blir i . Kontakter mellan universiteten byggs även upp på inter- nationell nivå. Här finns ett universitetspedagogiskt nätverk – Internatio- nal Consortium for Educational Development in Higher Education – där pedagogiska konsulter från ett antal universitet och högskolor deltar. Utvecklingen inom arbetslivet går mot att utbildning mindre och mindre blir en renodlad arbetsuppgift. Utbildning och utveckling av personalen är ofta en del av det mer omfattande personalansvaret. Dessutom sker en utveckling där ansvaret för utbildning och utveckling mer hamnar nära verksamheten, där linjechefen även ansvarar för detta område. Pedagogisk utbildning för verksamma inom arbetslivet är därför ofta en del av en mer omfattande utbildning eller ett mer omfattande ut- bildningsutbud. PA-programmet – grundutbildning med möjlighet till pedagogisk inriktning Utbildningsprogrammen för personal- och arbetsvetenskap eller perso- nal- och arbetslivsfrågor 1 är den huvudsakliga grundutbildningen för pedagogisk verksamhet inom arbetslivet. Utbildningen finns på många orter2, och uppläggningen av programmet varierar mellan olika utbildningsorter. Här finns möjlighet att studera upp till D-nivå i pedagogik (80 p), beroende på hur utbildningen är utformad lokalt och hur den studerande väljer att inrikta sig. Man kan inte säga att det handlar om 80 p vuxenpedagogik, men även de mer allmänpedagogis- ka avsnitten ingår i en utbildning som är inriktad på arbete med vuxna. Det bör också nämnas att PA-programmet inte enbart behöver vara en grundutbildning – det kan finnas möjlighet att läsa delar av utbildningen som fristående kurs, kurser som då mer kan fungera som påbyggnadsut- bildning eller fortbildning. Vi ger två exempel, från och , på programmets uppläggning vad gäller pedagogik/vuxenpe- dagogik. PA-programmet vid omfattar 160 p, och ger en fil mag-examen. 3 Det gemensamma basblocket om 80 p innehåller bland annat en kurs i pedagogik, 10 p, vilken ger en introduktion till pedagogikämnet inklusive det vuxenpedagogiska området. Efter basblocket väljer den studerande mellan tre fortsättningsdelar om 40 p. I inriktningen Utbildning, utveckling och organisation ingår bland annat kurserna Utbildning och samhälle, 5 p, Organisation, personal- och verksamhetsutveckling, 10 p, samt Ledning och ledningsutveckling, 5 p. I inriktningen Arbetsvetenskap ingår bland annat kursen Kvalifikations- krav, utbildning och lärande, 5 p. Programmets fördjupningsdelar omfattar 20 + 20 p (C + D-nivå). Pedagogikfördjupningen innehåller bland annat en Uppsatsförberedande kurs i pedagogik, 5 p (C-nivå), och specialkurser om 10 p. I programmets olika delar ingår dessutom kurser i forskningsmetodik samt projektarbeten och uppsatser (C- och D- uppsats om vardera 10 p). Den som väljer fördjupning i pedagogik når alltså fram till en fil mag- eller fil kand-examen i pedagogik. Programmet för personal- och arbetslivsfrågor vid omfattar 120 p. Basblocket om 80 p innehåller bland annat kurserna Personalarbetets innehåll och metod, 4 p, samt Pedagogiska 1Beteckningen varierar mellan olika utbildningsorter. 2Nio orter finns med i den samordnade antagningen . 3Möjlighet finns att avsluta vid 140 p, med en fil kand-examen. teorier och metoder, 10 p. Ett av fördjupningsalternativen om 40 p är inriktat på Utbildning och arbetsliv. Detta innehåller kurserna Utbildning och samhälle, 6 p, Utbildning och arbetsliv, 8 p, Utbildning och kommunikation 6 p, Vetenskaplig metod, 10 p, samt Fördjupningsarbete (C-uppsats), 10 p. Det finns även möjlighet att bygga på utbildningen med ett magisterprogram, vilket omfattar dels en obligatorisk D-kurs på 20 p med bland annat uppsatsarbete, dels valfria kurser på samman- lagt 20 p. Andra kurser och utbildningar riktade mot arbetslivet Vid finns ett utbildningsprogram för arbets- vetenskap (120 p). Här ingår en kurs om Lärande i arbetslivet (5 p), och det finns dessutom vuxenpedagogiska inslag i vissa andra kurser om till exempel organisation och ledarskap. Kursen Lärande i arbetslivet ingår även i en fristående kurs i Arbetsvetenskap 1–20 p. Vid anordnas också bland annat en fristående kurs i Arbetslivets pedagogik, 20 p, på B-nivå. Kursen tar upp områden som individuellt och organisatoriskt lärande, personal- och ledarut- bildning samt förändringsarbete. Detta är exempel på en kurs som kan fungera som såväl grundutbildning som fortbildning. Vid finns tvärvetenskapliga kurser i In- ternationella arbetslivsstudier – en sammanhållen AB-kurs på 40 p och en C-kurs på 20 p. (C-kursen ges från på engelska.) Knappt 10 p av totalt 60 berör vuxenpedagogiska frågor i vid mening – vuxnas lärande, vuxenutbildning i och internationellt samt kompetensutveckling och lärande i arbetslivet. Andra fristående kurser vid är Arbetslivets pedagogik, 10 p, Utbildningsplanering och personalutveckling 1 och 2, 10 + 10 p, Att utbilda och informera, 10 p, samt Utredningsmetodik för personal- och utbildningsfunktionärer, 10 p. Programmet i vårdpedagogik vid omfattar 80 p (80 p vårdpedagogik) och förbereder för utvecklings- och förändrings- arbete samt forskning inom vård och omsorg. Kursen Arbetsliv i utveckling och förändring, 5 p, är det inslag som främst kan sägas handla om vuxenpedagogik. Utbildningen bygger på en tidigare genomgången högskoleutbildning inom vård/omsorg, och den är delvis samordnad med vårdlärarutbildningen. Andra organisationer med arbetslivspedagogisk verksamhet När det gäller pedagogisk utveckling inom arbetslivet tar vi upp två viktiga aktörer som anordnar utbildningar/fortbildning och organiserar nätverk inom personalområdet – dels den ideella organisationen utveckling, dels företaget . utveckling 1 är en ideell organisation som fungerar som nätverk för personalspecialister, konsulter och chefer med personalansvar. Organisationen har cirka 6 000 medlemmar. Man intres- serar sig för frågor inom området och sysslar med bland annat nätverk, kortare utbildningar och informations- spridning. Nätverken finns på regional nivå, inom 12 distrikt. Verksam- heten är mest omfattande i /, där kompetens- nätverket och nätverket för förändringar och lärande är exempel på nätverk med pedagogisk inriktning. Det handlar här om små nätverk med 5–7 medlemmar. Information sprids bland annat genom tidningen och via HRM-InfoNet på Internet 2. Bland aktuella utbildningar kan nämnas en utbildning för nya personalutbildare, omfattande 3 + , samt en utbildning i behovsanalys och framtidskompetens under fyra enstaka dagar . PA-forum organiserar bland annat nätverk, klubbar, med olika inriktning. Omkring 100 (av totalt omkring 800) medlemmar finns i , som samlas till seminarier 2–. När det gäller utbildning kan vi ge två exempel. I samarbete med ett konsult- företag anordnar man utbildningen Kompetens, Utveckling och Lärande. Utbildningen riktar sig till bland andra kompetensutvecklare och personalutbildare och omfattar 3 + . Personalakademien är en kvalificerad personaladministrativ utbildning som anordnas av , kursverksamheten vid , i samarbete med PA-forum. Utbildningen riktar sig till såväl utbildade personalspecialister vilka vill fördjupa sig, som till personer med personalansvar men utan relevant utbildning. Denna utbildning innehåller sju block, som vardera omfattar samt litteraturstudier under en termin. Ett av blocken är inriktat på Lärande och kompetensutveckling. Deltagarna kan välja ett eller flera block och läser dem i valfri ordning. 2http:// För anställning som lärare/utbildare inom finns inget krav på pedagogisk utbildning/lärarutbildning. Man har tidigare haft ett omfattande program för utbildning/fortbildning av lärarna. Utbildningen omfattade i första hand en veckolång del kring gruppsamverkan samt därutöver totalt tio dagars pedagogisk-metodisk utbildning i halv- till heldagsmoduler utspridda .