sou · GLB3108d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Hon ritar en pizza med korv på och försöker skriva det hon ritar. Hon ljudar högt kkkkk... och skriver ett K. Därefter låter det rrrrr. Hon bestämmer sig för att skriva ett R. Sedan hörs svagt ffffff. har skrivit KRF. Hon tar teckningen och springer fram till som sitter i närheten och frågar: Vad står det där? tittar på brevet, ser teckningen och säger: Skriver du brev till kokerskan och önskar dig mat? Kan du läsa vad du har skrivit? läser kkkooorrrvvv och frågar: Har jag skrivit alla bokstäver? Du har skrivit de bokstäver som du hör och om du ritar det som du skrivit så tror jag att kokerskan kan läsa ditt brev. ler glatt och fortsätter med sitt brev. kommer och sätter sig bredvid henne och frågar vem hon skriver brev till. När han hör vem brevet är till, börjar han också skriva ett brev till kokerskan. När barnen vill veta hur en bokstav ser ut söker de sig fram i de texter som finns uppsatta, i böcker eller på namnskyltar som hänger på väggen. Behöver de hjälp vägleder , några barn kopierar, andra går runt och ljudar eller läser. När de sitter tillsammans och skriver hjälper de varandra och samtalar om sitt skrivande. Bilder på aktiviteter med tillhörande text, bygglek, affärslek, skrivhörna, snickeri osv., finns uppsatta på väggen. Alla barn är representerade med sitt namn och fotografi på en skylt, barnen markerar med hjälp av skylten, var de ska vara och leka. När barnen byter aktivitet flyttar de sin namnskylt. Barnen har en åskådlig bild över vad de kan välja på och får en god överblick över var barnen befinner sig och vad de gör. I den pågående affärsleken fokuseras barnens uppmärksamhet på reklam, skyltar, inköpslistor och text på olika paket som de tagit med sig hemifrån. Barnen kommer med idéer och förslag för att utforma och förändra affären. engagerade i affärsleken, prismärker varor och tillverkar pengar. Barnen har tillverkat reklamskyltar för att locka dit kunder. En intensiv lek pågår i affären och när föreslår att ska skriva en inköpslista svarar han jag kommer ihåg det, utan att skriva upp det. Vid prismärkandet finner en symbol för bra miljöval på ett tvättmedelspaket. Flera av barnen blir intresserade och börjar titta efter likadana symboler på andra paket. De finner ytterligare tre symboler, nyckelhål, svanen och återvinning. vet vad symbolen för återvinning betyder och säger jag vet att nyckelhålet finns på mat som man ska äta om man inte vill bli fet. Bra miljöval är det ingen som har sett förut, men tror att svanen nog är bra för fåglar, kanske. De sorterar in varorna på hyllorna utifrån symbolerna. I den pågående ishockeyturneringen fungerar som drivkraft med stöd av . Han har lottat matcher bland de barn som ska delta och skrivit namnen på en väggskylt. är både domare och tidtagare. Efter varje match för han in resultatet på resultatlistorna som barnen läser, räknar poäng och diskuterar. ska prisutdelningen gå av stapeln, den har förberetts . har själv föreslagit arrangemanget. Med stort allvar vattenkammar han sitt hår tar fram listan med pristagarnas namn och lekläser namnen. Han har tillverkat prismedaljer – guld, silver och brons – dessutom får pristagarna kakor och förstapristagaren får en pokal medan spelar nationalsången på piano. Det bryter ut ett jubel bland barn och vuxna när de tre pristagarna står på prispallen och tonerna från pianot klingar ut. I en TV som är tillverkad av en papplåda visar och om bondgården för . Filmen handlar om ett besök som barngruppen gjort på en bondgård. Alla barnen har ritat en teckning som tillsammans skildrar besöket; bussresan, matsäcksätande, som ramlar, djurskötsel osv. drar filmen igenom TV-rutan och läser handlingen. När filmen är slut säger nu är det min tur att läsa. Då vill jag sköta filmen, säger . sätter sig och är publik och ropar sedan vill jag sköta filmen! Det finns flera filmer som barnen ritat t. ex. Flickan och ballongerna och Spöksagan. , och står och läser en lista på nya och tappade tänder. har precis tappat en framtand och de funderar över var hon ska skriva sitt streck. På ett kartongark står alla barnens namn uppräknade med en kolumn för tappade tänder och en för nya tänder. Barnen brukar bokföra själva och hjälps de åt att hitta namn och rätt kolumn. De räknar strecken för de övriga barnen har tappat mest.....1, 2 , 3 , 4, 5 tänder! Plötsligt ser de hur några barn hänger upp en skylt där det står SIRKÖS AM 10 MINUTER. De går fram till skylten och försöker tyda meddelandet. hämtar och snart står det klart för alla att cirkusen börjar strax. Det finns biljetter att köpa, barnen bänkar sig och föreställningen börjar. I denna beskrivning har fokus varit barnens möjlighet till skriftspråkslärande genom den miljö som skapats utifrån deras intresse. 5TVECKLA BARNENS TALSPR¥KLIGA OCH SKRIFTSPR¥KLIGA MEDVETENHET I OLIKA AVSEENDEN Hos ett flertal av barnen finns det en oklarhet om att man får information genom att läsa reklamskyltar, tidtabeller, tidningar och meddelanden. De är dessutom osäkra på ett flertal begrepp som att skriva och läsa och på hur man får information genom att läsa i böcker t.ex. recept. Därför försöker skapa situationer där barnen ställs inför olika typer av problem. Barnen blir engagerade i problemen som de får. Genom att lyssnar på barnens frågor och utgår från dessa får hon dem att reflektera över problemen och komma med olika lösningar som lyfts fram och diskuteras. ska vi göra ett muffinsrecept så de övriga barnen kan baka själva. Hur ska vi göra? Barn och pedagog resonerar och kommer slutligen fram till att de ska ta fram alla ingredienser och därefter gör de ett recept med hjälp av bilder som kan tydas utan att man behöver kunna läsa. De tar fram alla paket och börja klippa ut symboler ur de olika paketen allteftersom de skriver upp hur mycket de tar i av varje ingrediens. Det färdiga receptet består av ett kartongark med volymmått och symboler från paketen. Receptet hängs upp i köket och en aktivitetsskylt tillverkas med ord och symbol för att barnen ska kunna välja bakning. Muffinsreceptet inspirerar till bakning och när de gjort klart receptet undrar om man kan göra ett sådant recept på något annat än kakor för då vill han göra ett recept på äppelpaj med vaniljsås det är mitt godaste. berättar om det planerade lägret. Hon frågar barnen Vad är det man behöver veta för att åka på läger? Jag har åkt på läger med fotbollen och då fick vi veta hur mycket pengar det kostade! tar fram en penna och säger till barnen Jag skriver upp det som vi kommer på. Jag börjar skriva PENGAR. Barnen har synpunkter och allteftersom de berättar skriver orden på blädderblocket. Därefter föreslår hon att de delar in sig i mindre grupper och fortsätter att utarbeta olika delar av kom-ihåg-lappen. Barnen får välja vad de vill arbeta vidare med och reser sig upp och ropar pengarna vill jag göra!. skriver barnens namn och snart är de indelade i grupper utifrån sina önskemål. Arbetet med lägerlappen pågår och resulterar i en gemensam lägerlapp med bild och text. låter varje grupp berätta om sin del av lappen på samlingen och barnen är angelägna att få läsa lappen för sina förälder. För att barnen ska bli medvetna om språkets formsida, används språklekar. Lekarna genomförs på samlingen, i mindre grupper eller genom uppkomna samtal med barnen. och ramsor förekommer ofta. leker barn och vuxna Ett skepp kommer lastat med rim. En boll går runt i ringen och barnen hittar på olika ord som rimmar på katt hatt, natt, satt, ratt, patt, latt osv. När rimorden börjar ta slut hittar någon på ett nytt ord att rimma på. I smågrupper har barnen hittat på olika rim t. ex. bil – mil och hatt – katt som de sedan ritar och skriver. väljer de själva hur de vill göra, uppmuntrar deras försök utifrån den kunskap hon har om barnen. Barnens bilder och texter sammanställs till en bok som placeras i läshörnan tillsammans med övriga böcker. I en liten grupp arbetar med korta och långa ord, där barnen ska bortse från ordets innehåll och se till formen. säger ett ord, barnen lyssnar och säger vilket ord de tror är längst, därefter skriver orden på ett blädderblock för att barnen ska se orden. säger, när han hör orden berg – tuschpenna. Jag hör ju att berg, är större än tuschpenna. När skriver orden säger han ser jag att det är tuschpenna för berg har fyra bokstäver! Den vuxne samtalar med barnen och det visar sig att några barn inte kan förklara hur de kan veta vilket ord som är längst. räknar fingrarna, lyssnar och bara hör, säger jag chansar. Genom att ställa frågor om hur barnen tänker blir de medvetna om sitt eget tänkande och att de använder olika strategier när de tänker om något. För att utveckla ett distanserat språkbruk och berättarteknik låter barnen tala i monologform. I monologen berättar barnen om händelser de har varit med om, vitsar, gåtor och historier. Berättarstrukturen betonas av med hjälp av frågorna Hur börjar det? Vad händer sedan? Hur slutar det? För att markera vem som talar och som de andra barnen ska lyssna på, står det barn som talar framför gruppen. stödjer barnet genom att ställa frågor för att berättandet ska bli tillräckligt fylligt och förståeligt för lyssnarna. ställer barnen som lyssnar frågor. En Bellmanhistoria dramatiseras med mycket lite rekvisita. Barnen tycker att det är roligt att dramatisera och vill inte sluta spela utan turas om att pröva flera av rollerna. ,¥T BARN F¶R¤LDRAR OCH PEDAGOGER SAMVERKA S¥ ATT ALLA ¤R DELAKTIGA I ARBETET OCH TAR ANSVAR F¶R SKRIFTSPR¥KSINL¤RNINGEN Föräldrarna uppmuntras av pedagogerna att vara delaktiga i verksamheten. En förälder och ett småsyskon kommer på besök och får vara publik när några barn visar en film därefter blir föräldern infångad av några andra barn som vill att någon läser deras rimböcker. Alla föräldrar är informerade om arbetssättet i förskolan och de didaktiska utgångspunkterna. De får hem dagboken och får på så sätt kännedom om vad som händer i förskolan och flera av föräldrarna frågar barnen om de vill veta mera. När barnen tar hem kom-ihåg-lappar signerar en förälder lappen och skickar tillbaka den till förskolan, barnet visar underskriften för och tar sedan hem den igen. Arrangemanget medför att alla vet att informationen går fram. 3YSSLA MED SKRIV OCH L¤SAKTIVITETER I OLIKA SAMMANHANG OCH P¥ OLIKA S¤TT S¥ ATT L¥NG SAMMANLAGD TID ¤GNAS ¥T SKRIFTSPR¥KET Pedagogerna har tagit till vara de gyllene tillfällen som uppstått . Utgångspunkten har varit barnens egna uppfattningar kring aktuella problem, t. ex. symboler och recept. I samspel med de vuxna har barnen fått hjälp att reflektera och söka den information de behöver. Genom att uppmuntra barnens berättande av gåtor, roliga historier och vitsar ökar deras intresse. När barnen använder skriftspråket i sin egen lek, ökas delaktigheten eftersom de själva styr leken och använder skrivning och läsning i sitt sammanhang. Då barnen påverkar innehållet och deras intressen är vägledande har de roligt och känner sig delaktiga. Flera gyllene tillfällen har inträffat; egenhändigt skrivna rimböcker har barnen uppmuntrats att läsa i samlingen, breven som skrevs till kokerskan inspirerade flera barn till vidare brevskrivning, diskussioner bland barnen om deras texter, bokstäver och ord har skapat förståelse för språkliga begrepp. avslutning blev veckans höjdpunkt där alla barn var engagerade. Bra att vi tog kort på prisutdelningen, nu kan vi låta barnen dokumentera alltihop och visa det för föräldrarna, påpekar en av pedagogerna. Barnen har redan satt igång med en fotbollsturnering, gjort laguppställning och hittat på namn på lagen. Från en aktivitet utvecklas nya där barnens nyvunna kunskaper kan användas, och det kommer troligtvis att växa fram nya resultatlistor och prisutdelningar. De barn som fick skriva muffinsreceptet blev intresserade av att läsa på paketen i affären och köpte strösocker och vetemjöl. Dessutom inspirerades andra barn att baka. Kom-ihåg-lappen inför lägret väckte barnens intresse för vad de skulle ha med sig, när de skall åka och när de skulle komma hem. Berättarstrukturen blev ett stöd när de skulle skriva. Kom-ihåg-lappen blir ett budskap till föräldrarna och en minneslista för barnen när de ska packa, när de ska åka osv. Eftersom barnen arbetade i mindre grupper med olika delar av kom-ihåg-lappen, blev det viktigt för dem att tänka på att alla ska förstå vad det står på lappen. Föräldrarna blev intresserade av att se barnen uttrycka sina tankar och idéer på papper. Pedagogerna summerar de senaste dagarnas arbete och konstaterar att de ägnat mycket tid åt utforskande lek med språket! Att lära sig om ljud och bokstäver i ett klassrum där man arbetar utifrån en helhetssyn på språk Artikeln, som är hämtad ur ,ANGUAGE !RTS. 1991, är skriven av och . Översättningen är gjord av . 0ENNY &REPPON OCH +ARIN , $AHL ¤R FORSKARE VID UNIVERSITET I #INCINATTI $E BER¤TTAR H¤R OM EN F¶RSKOLL¤RARES ARBETE MED L¤SNING OCH SKRIVNING OCH L¤GGER S¤RSKILD VIKT VID HUR F¶RSKOLL¤RAREN UTNYTTJAR DEN TEORETISKA KUNSKAP HON HAR OM SM¥ BARNS SKRIFTSPR¥KSUTVECKLING I SIN PRAKTISKA VERKSAMHET ) ARTIKELNS INLEDNING SKRIVER F¶RFATTARNA ATT ARTIKELN INTE SKA L¤SAS SOM ETT INL¤GG I DISKUSSIONEN OM V¤RDET AV ATT ARBETA MED LJUD OCH BOKST¤VER DET VI BRUKAR KALLA AVKODNING I DEN TIDIGA L¤SNINGEN OCH SKRIVNINGEN $EN HANDLAR S¤GER DE OM HUR MAN L¤R SIG LJUD OCH BOKST¤VER OCH HUR MAN UNDERVISAR OM DEM !RTIKELN SKA L¤SAS SOM EN KOMMENTAR TILL -!DAMS BOK "EGINNING TO 2EAD 4HINKING OCH ,EARNING ABOUT 0RINT &¶RFATTARNA INLEDER MED ETT KORT RESONEMANG OM SINA TEORETISKA UTG¥NGSPUNKTER DE GLAS¶GON GENOM VILKA DE BETRAKTAR NYB¶RJAREN *ASONS OCH HANS L¤RARE +RISTINS ARBETE MED SKRIFTSPR¥KET $E BEGREPP &REPPON OCH $AHL ANV¤NDER N¤R DE DISKUTERAR TEORI OCH PRAKTIK I F¶RSKOLEKLASSRUMMET ¤R INTE RIKTIGT DESAMMA SOM DE VI ANV¤NDER I 3VERIGE 7HOLE LANGUAGE HAR VI TILL EXEMPEL ¶VERSATT MED EN HELHETSSYN P¥ SPR¥K 3OM METOD KAN DET V¤L KANSKE S¤GAS MOTSVARA ,4' L¤SNING P¥ TALETS .¤R F¶RFATTARNA TALAR OM PHONICS HAR VI LJUDMETODEN -EN VARKEN ,4' ELLER LJUDMETOD EXISTERAR SOM RENODLADE METODER I PRAKTISK VERKSAMHET /FTAST PR¤GLAS DET KONKRETA ARBETET I SKOLA OCH F¶RSKOLA AV DRAG FR¥N B¥DE ,4' OCH LJUDMETOD 3AMMA SAK G¤LLER WHOLE LANGUAGE OCH PHONICS 0¥ .YA :EELAND D¤REMOT TALAR MAN OFTA OM ATT DERAS SKRIFTSPR¥KSUNDERVISNING UTG¥R FR¥N EN HELHETSSYN P¥ SPR¥K WHOLE LANGUAGE OCH D¥ MENAR MAN DEN SYN SOM KOMMER TILL UTTRYCK I S¥V¤L L¤ROPLANER SOM KURSPLANER SOM I DET PRAKTISKA ARBETET I F¶RSKOLA OCH SKOLA !V TRADITION HAR NYB¶RJARUNDERVISNING I L¤SNING OCH SKRIVNING I 3VERIGE HAFT ETT STARKT FOKUS P¥ RELATIONEN LJUD BOKSTAV -ED SAMMA STARKA FOKUS P¥ ANDRA ASPEKTER AV SKRIFTSPR¥KSTILL¤GNANDE SKULLE F¶RSKOLL¤RARE OCH L¤RARE KUNNA F¥ HJ¤LP ATT HITTA FLER S¤TT ATT ST¶DJA BARN I DERAS ARBETE MED ATT BLI L¤SARE OCH SKRIVARE MENAR F¶RFATTARNA "ER¤TTELSEN H¤R PEKAR P¥ DET FRUKTBARA I ATT FORSKNING OCH PRAKTIK M¶TS Vår hållning grundar sig på en sociopsykolingvistisk teori, som menar att lära sig läsa och skriva är språkliga processer (, 1967: , 1982) och på en transaktiv teori (Rosenblatt, 1978: 1989) som menar att grunden för hur vi lär oss behärska dessa språkliga processer ligger i varje individs tolkning av och agerande i de skriftspråkliga situationer de möter i vardagen. Nybörjare tolkar undervisningssituationen och försöker göra den begriplig. Utifrån detta handlar barnet och griper sig an skriftspråksarbetet utifrån hur det uppfattat situationen. Detta i sin tur påverkar hur och vad de lär sig (– , under tryck). Undervisning i förskolan innefattar i sig hela det sociala och kulturella sammanhang där den äger rum (Bloome & , 1982: Cook-Gumperz. För att förstå läs- och skrivundervisning och hur det går till när barn knäcker koden måste vi därför ta hänsyn till såväl den lärandes perspektiv som till hela det sociala sammanhanget i klassrummet. Tankar kring ett nytt sätt att se på avkodning (phonics) bok (1990) om olika sätt att se på frågan om avkodningens betydelse vid läsinlärning handlar mindre om vilket som är det mest effektiva sättet att undervisa om ljud och bokstäver på och mer om att försöka väva samman kunskaper från en rad olika källor, inklusive forskning, om vad vi exempelvis vet om relationen ljudskriftsymbol, om tidig läsning, om god läsförmåga, om stavningsförmågans utveckling och om undervisning. Vi vill peka på tre områden där synsätt skiljer sig från en helhetssyn. För det första betonar att nyckeln till läsning är att förstå relationen mellan ljud och bokstäver, medan vi hävdar att EN enskild faktor i hela det skriftspråkliga systemet inte ensam kan vara den avgörande faktorn för läsförmågan. När barn handskas med allt de kan om skriftspråket innefattar det kunskapen om alla de delar som sammantaget utgör skriftspråkssystemet, dvs. koden OCH medvetenheten om skriftspråkets funktion. Vi hävdar också att flera faktorer sammanhanget - sociolingvistiska element och den lärandes egna syften och motivation, påverkar hur man lär sig läsa (Bloome & , 1984: Cochran – , 1984: Harste, , 1983: Matthewson, 1976: Wigfield & , 1984). För det andra är när hon diskuterar hur god undervisning ska se ut, mer inriktad på det läraren ska lära ut än på hur det enskilda barnet lär. Vi menar att läsning och skrivning är språkliga verksamheter som barn går in i genom att bli engagerade i meningsfullt utforskande av det skrivna språket. Därför är känslighet för och stöd till barns utforskande när de lär sig läsa och skriva viktiga delar av skriftspråksundervisning i skolan (Altwerger, Edelsky, & Fllores, 1987: , 1982, 1984). Slutligen, hävdar vi att vi fortfarande vet alldeles för lite om den första läs- och skrivutvecklingen och undervisning sett från den lärandes perspektiv. Det är i observationer av barns skriftspråkliga lärande i olika sammanhang utifrån skilda teoretiska perspektiv, som vi får nya insikter och förståelse för hur komplext skriftspråkserövrandet är (, , & , 1989: 1989: Harste, , & , 1984: , 1990). Det är viktigt att skolfolk och forskare observerar och dokumenterar barn i förskola och skola som är i färd med att lära sig läsa och skriva. För att närma oss frågan om hur man lär sig ljud och bokstäver, behöver vi titta närmare på lärare och barn i arbete med ljud- och symbolrelationer, och vi behöver klargöra hur barn i olika undervisningsmiljöer lär sig förstå det skrivna språkets regelsystem. Ett exempel från ett klassrum präglat av en helhetssyn på språk I denna artikel beskriver vi undervisning om ljud och bokstäver som tar sin utgångspunkt i en helhetssyn på språk, och där hela läromiljön präglas av en sådan helhetssyn. Den förskola vi berättar om är integrerad i en skola i en stad i i och där går ungefär 400 barn. Den röda viktorianska tegelbyggnaden är omgiven av en asfalterad skolgård med ett högt metalltrådsstängsel. Skolan har varit en fast punkt i grannskapet i flera generationer. De flesta barn som går i skolan har få erfarenheter av skriftspråket innan de börjar skolan. I vårt exempel visar vi hur en förskollärare hjälper barn att förstå sambandet mellan ljud och symboler. Vi följer en nybörjare, , och hans första erfarenheter av läsning och skrivning. Artikeln bygger nära observation och analys av barn i förskolan. (, , 1989). Vi utnyttjar också diskussioner med Jasons lärare. Hon är känd i sin kommun för sin språksyn och för sin goda förmåga att undervisa barn från låginkomstfamiljer. är typisk för nybörjarna i detta klassrum. Han är blyg men verkar intresserad av det som pågår i verksamheten. Han är uppmärksam när hans lärare läser högt. Den första bedömningen av hans kunskaper om skriftspråk visar att han inte förstår skriftens funktion, när han kommer till förskolan, inte heller förstår han den alfabetiska principen eller strukturen i berättelser. , hans lärare, beskriver det så här: När kom till skolan tror jag inte att han någonsin hade ägnat någon uppmärksamhet åt eller hade särskilt mycket erfarenhet av skrift. Men han hade en underbar fantasi, han var intresserad av berättelser och han kunde fantisera och uttrycka sig mycket väl när han lekte. Detta var en verklig styrka, men han var inte alls förtrogen med skrivet språk och han hade ingen aning om ljud och bokstäver. !TT B¶RJA F¶RST¥ SKRIFTSPR¥KET I början av förskoleåret ligger fokus i på skriftspråkets funktion och barnen får på olika sätt utforska på vilket sätt skrift är meningsbärande. beskriver denna tidiga undervisning på följande sätt: Jag arbetar alltid från helhet till delar. Barn behöver för att bli medvetna om sig själva som läsare och skrivare. Ur denna medvetenhet växer behovet av att begripa sig på ljud och bokstäver för att kunna kommunicera med skrivet språk. visar skriftens funktion för barnen och ser till att de får rika och varierade erfarenheter av läsning och skrivning. Hon arbetar mycket med högläsning av barnlitteratur av olika slag. Hon väljer böcker som är kända för sin goda kvalitet och sina illustrationer, bland annat Big Books. Hon läser tre eller fyra berättelser , skriver upp vad som ska hända , talar om ord, och visar hur orden ser ut och hur de låter. Hon skriver och läser barnens namn, till exempel när de förekommer i sånger de sjunger. Hon utnyttjar ofta blädderblocket och hon skriver meddelanden på anslagstavlan. Dessutom får barnen läsa med henne i små heterogena grupper om fem barn en gång . Under denna lässtund läser en liten enkel bok, uppmuntrar till samtal om situationer i berättelsen och låter barnen läsa för henne. Då hjälper hon barnen att fokusera på ord, att känna igen dem och relationen mellan ljud och symboler. Alla barn deltar i en skrivstund . De skriver om ämnen som de själva väljer. Sen får de diskutera och visa de andra vad de skrivit. Skrivlektionerna fokuserar på tänkande och samtal kring innehållet, men också på medvetenhet om ord och bokstäver. Alla hörnor i klassrummet – experimenthörnan, skrivhörnan, bokhörnan och dramalek- hörnan – inbjuder till arbete med skrift. Dramalekhörnan, som ofta byter gestalt, erbjuder teman som restaurang, blomsteraffär eller avdelning för djurungar på zoo. Alla hörnteman innehåller möjligheter att utnyttja skrift i dramalekens form. I hörnan med djurungar på zoo finns det exempelvis inte bara uppstoppade djur, en våg och ett stetoskop och ett litet bord med en trätelefon, utan också papper att anteckna på och en svart inbunden kalender att skriva upp sig på väntelistan i. i förskolan tillbringar större delen av tiden med att studera sin lärare och sina 26 klasskamrater. Han vill leka; men när han är tillsammans med de andra pojkarna, blir ofta han och resten av gruppen för högljudda. Lek blir fort spring, skrik och brottning och hans lärare tillbringar ganska mycket tid åt att lära barnen att hitta ett sätt att vara i klassrummet. har lärt sig att gå i skolan ganska väl. , nyklippt och i militärkläder, närmar han sig telefonen och skrivbordet i barnkammaren på zoo. I hörnan finns redan det maximala antal barn som får vara där och vill därför ställa sig på väntelistan. Han tvekar, tar upp en penna och skriver två korta rader med klotter tvärs över en papperslapp. När han blir anmodad att tala om vad han gör, håller han pennan i luften och svarar försiktigt: Jag skriver upp mig på listan - antar jag. när han blir ombedd att berätta om sitt skrivande, pekar han på de två linjerna och säger: Jag har skrivit upp mig på listan. Klassrumsmiljön erbjuder flera andra möjligheter att pröva skriftspråket. kräver att barnen skriver i tankeböcker och hon planerar varje aktivitet så att den innehåller möjligheter att visa skrivande och samtala om det skrivna. Till exempel visar hon hur skrivprocessen ser ut när hon skriver dagens program genom att tänka högt medan hon skriver. Jag erbjuder barnen många möjligheter att skriva. Jag tror att jag genom att låta dem skriva tankeböcker kan stärka deras självförtroende och öka deras skicklighet som skrivare och på det viset hjälpa dem att skriva i andra sammanhang i klassrummet. Det viktiga är inte själva skrivandet eller att jag