sou · GLB3164d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Utredningens utgångspunkt skall vara en förstärkning av förliknings- mannainstitutet på två plan: institutet skall ges ökade befogenheter och resurser och ges ökade möjligheter att kontinuerligt följa ut- vecklingen av kollektivavtalen på arbetsmarknaden. Syftet med förstärk- ningen av förlikningsmannainstitutet skall vara att främja en lönebildning som förbättrar förutsättningarna för ökad sysselsättning och prisstabilitet och därmed även ökningar av löntagarkollektivets reala disponibla in- komster. bör därför ges en mer aktiv roll både när det gäller lönebildningen i stort och i de enskilda avtalsförhandling- arna. Utredaren skall beakta de förslag till förstärkt förlikningsman som parterna har fört fram i sina svar till regeringen. De lösningar som återfinns i samarbetsavtalet mellan industrins parter, i huvudavtal inom andra branscher eller i eventuellt kommande avtal mellan parterna, bör särskilt uppmärksammas. Utredaren skall aktivt följa diskussionerna på andra områden. Utvecklingen av liknande avtalslösningar är önskvärd. Utredaren bör lämna förslag om medlarnas roll och befogenheter inom de avtalsområden där parterna på egen hand inte förmår enas om förändrade förhandlingsformer. Förslagen skall utformas så att den samlade effekten av förslagen ger ett väsentligt bidrag till en stabilisering av lönebildningen. Inriktningen skall vara att främja tillkomsten av en lönebildning som möjliggör en rejäl sänkning av arbetslösheten med bevarad låg inflation. Det ligger i sakens natur att arbetet i det förstärkta förlikningsmanna- institutet kommer att behöva bedrivas i nära samverkan med arbetsmark- nadens parter. Verksamheten kommer att bli mer omfattande än den som dagens förlikningsmannaexpedition bedriver. Utredaren skall därför även lämna förslag på hur det förstärkta förlikningsmannainstitutet skall organiseras och ledas samt hur dess verksamhet skall finansieras. 5PPIFTEN ATT F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN I STORT Det förstärkta förlikningsmannainstitutet bör ges tillräckliga resurser för att kunna följa och analysera utvecklingen inom lönebildningen. Institutet skall ha en god överblick över regelverket på arbetsmarknaden och de olika kollektivavtalen. Det skall ha tillgång till kvalificerade ekonomiska utredningar och kompetens att sammanställa och tolka statistik som är relevant för lönebildningen. En uppgift i det sammanhanget skall vara att följa utvecklingen på den europeiska arbetsmarknaden när det gäller utvecklingen av lönekostnad, avtalskonstruktioner och förhandlings- former. I förlikningsmannainstitutets uppgifter bör även ligga att samman- ställa redan träffade avtal och hur dessa omsätts lokalt. Utredaren skall ange hur dessa uppgifter skall kunna lösas av ett för- stärkt förlikningsmannainstitut. En möjlighet som bör prövas är att inrätta fristående partssammansatta råd. Utredaren skall även ange vilka åtgärder som krävs för att tillförsäkra en god tillgång till kontinuerlig löne- och annan statistik som är relevant för avtalsförhandlingarna och som är uppdelad på bland annat avtalsom- råden och kön. I det sammanhanget skall utredaren ange hur förliknings- mannainstitutet kan samverka med myndigheter, såsom Statistiska central- byrån, och med parterna. 5PPGIFTER OCH BEFOGENHETER F¶R DET F¶RST¤RKTA F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET Det är angeläget att parterna genomför förhandlingsarbetet på ett sådant sätt att nytt avtal kan träffas innan det gamla har löpt ut. För att främja detta bör förlikningsmannen ges befogenheter att, i samråd med parterna, säkerställa att en sådan tidsplanering samt ordning för förhandling och tvistelösning kommer till stånd mellan parterna. En tidsplan kan även ge förlikningsmannen större möjligheter att identifiera principiella tvistefrågor mellan parterna. Av intresse i det sammanhanget är det träffade samarbetsavtalet inom industrin, där parterna har fastställt sådana tidsplaner. Det är av stor vikt att en löneutveckling på god europeisk nivå vid- makthålls även efter det att målet att halvera arbetslösheten har uppnåtts. Utredaren bör därför även pröva andra möjligheter att förbättra lönebild- ningen. Utgångspunkten för detta arbete bör bl.a. tas i de olika förslag som parterna framfört till regeringen. Ett av de förslag som framförts avser olika former av ökad samordning av avtalsprocessen. Sannolikt skulle redan en tidsmässigt mer samman- hållen avtalsrörelse ge positiva effekter. Utredaren kan därför t.ex. över- väga om avtalsprocessen tidsmässigt kan samordnas bättre. Utredaren skall i så fall lämna förslag på vilka regeländringar som bör göras för att åstadkomma detta. Utredaren kan dessutom, för att ta ett annat exempel, överväga om för- likningsmannainstitutet bör kunna kräva att parterna fattar samordnade beslut om att acceptera eller avvisa förslag till avtal. Ett sådant krav skall i så fall framföras i nära samråd med parterna. En förutsättning bör vara att förlikningsmannen i dessa fall ges vissa möjligheter att skjuta på varslade konflikter . Det skall naturligtvis inte innebära någon rätt för förlikningsmannen att gripa in i redan träffade kollektivav- tal. Om regeländringar föreslås i detta sammanhang bör de endast avse förhandlingar mellan en arbetsgivarorganisation och en central arbets- tagarorganisation om nya riksavtal om löner och allmänna anställnings- villkor. Arbetsmarknadsparternas eget arbete med lönebildningsfrågorna fort- går. Det är sannolikt att det under utredningens gång kommer fram nya konstruktiva idéer och lösningar som kan vara värda att pröva. Utredaren skall därför ha stor frihet att beakta och vidareutveckla dessa förslag. Utredaren skall vid utformningen av förslagen ta hänsyn till parternas eget arbete, till exempel det redan träffade samarbetsavtalet mellan industrins parter. Utredaren skall beakta innehållet i regeringens kommittédirektiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regio- nalpolitiska konsekvenser (dir 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir 1994:23), om att redovisa de jämställdhetspolitiska konsekvenserna av sina förslag (dir 1994:124), och om att redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir 1996:49). Utred- ningen skall bedrivas i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Utredningens arbete skall redovisas . När det gäller frågorna om det nya förlikningsmannainstitutets organisation, resurser och arbetsformer, samt när det gäller eventuellt andra frågor som utredningen funnit lämpliga, t.ex. förslag om förbättrad lönestatistik, skall förslagen redovisas möjligt.