sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — Företagandefo- men tar sikte på att öka förvärvsintensiteten bland de utan anställning och innebär ökad ekonomisk tillväxt genom att mer arbete blir gjort. Enligt förslaget har självanställning också en stor fördel i det att den är en kompletterande, ny företagsform som kan införas snabbt utan stort regleringstekniskt krångel. Existerande lagstiftning kräver marginell anpassning eftersom den som väljer att etablera sig som självanställd definieras som företagare. Utredaren menar att ett hinder för de anställningslösas förvärvsarbete är existerande företagsformer då dessa har blivit för krångliga. De villkor och regler som omgärdar de olika företagsformerna är så omfattande att många företagare aldrig kan vara helt säkra på att inte ha gjort något straffbart. Osä- kerheten är härvidlag mycket dämpande på företagandet. Det är av stor social och ekonomisk betydelse att minska det så kallade svarta arbetet i småföretagandet. Utredaren tror att självanställning kommer att lämpa sig väl för tjänsteföretag. Aktuella tjänster kan vara hant- verk, underhåll, reparationer, tillsyn och passning, rådgivning, ären- den, matlagning, städning ute och inne samt vård och omsorg. Den modell för självanställning som presenteras är att man etablerar sig som självanställd egenföretagare genom att öppna ett självanställ- ningskonto hos ett kontoförande organ. I utbyte får man ett självan- ställningsbevis. Självanställningsbeviset har samma funktion som F- skattebeviset för traditionella företag och talar om för köparen att självanställningsvillkor gäller. Alla intäkter av självanställningen betalas in på självanställningskontot antingen av kunden eller av den självanställde. En grundtanke med självanställningen är enligt utreda- ren att få bort det krångel som skatter och avgifter direkt och indirekt för med sig. Alla kostnader, skatter och avgifter ska schabloniseras. Den självanställde betalar inte moms, arbetsgivaravgifter eller ni- komstskatt separat utan dessa klumpas samman under självanställ- ningsskatt. Eftersom köparna av de självanställdas tjänster inte 55 PM: Självanställningen - en kompletterande företqgsform för anställningslösas förvärvsarbete, (1996) Unga och arbete 121 debiteras moms, kommer de inte heller att kunna göra momsavdrag. Schabloniseringarna innebär att självanställningen inte direkt lämpar sig för kapitalkrävande verksamheter eller verksamhet som innebär försäljning av material. Enligt förslaget kommer den självanställde inte att erhålla kollektivavtalad tilläggspension eller sjukpenning. De kommer att ges en grundtrygghet inom de allmänna trygghetssyst- men. Självanställda skulle få verka under samma villkor som gäller för egenföretagare, men med en grundtrygghetsprincip i stället för en inkomstbortfallsprincip. Det är ett välkänt faktum att svårigheterna att starta ett företag är stora. För en ung person med begränsad administrativ erfarenhet är det inte omöjligt att dessa svårigheter direkt hindrar unga från att förverkliga intentionerna med ett eget företag i någon form. Kom- mittén anser att såväl information som rådgivning måste förbättras. Vidare är det nödvändigt att sådana förenklingar i formen för små företag genomförs så att ett eget företagande stimuleras. Av de redovisade utredningarna om kooperativa företag finns en enighet om att informationen om företagsformen måste spridas för att antalet kooperativ ska kunna öka. finns detLokala kooperativa utvecklingscentra på tjugo platser i landet som i respek- tive län ger vägledning, utbildning och annat stöd till grupper som vill starta kooperativ. Utvecklingscentren finansieras av olika konstella- tioner av kooperativa företag, myndigheter, kommuner, landsting et cetera samt intäkter från rådgivningsverksamhet. De har även ett begränsat statligt bidrag för att ge inledande kostnadsfri rådgivning. De lokala kooperativa utvecklingscentren har genomfört ett arbete med att utbilda främst arbetsförmedlingar och länsstyrelser över hela . I framhålls att information även bör ges till rådgivare, och registreringsverket, , Företagarnas riksorgan- sation, näringslivssekreterarna och skattemyndigheterna. Utveck- lingscentren bör enligt bland annat 122 Unga och arbete inrikta sitt arbete på att få in ämnet kooperation i grund- och gymna- sieskolor, högskolor och universitet. I rapporten framhålls att även bildningsförbund och folkhögskolor bör kunna ha en viktig roll i att organisera utbildning och gruppstudieverksamhet som grund för kooperativ utveckling. delar uppfattningen att infor- mationen om den kooperativa företagsformen måste förbättras. Den kooperativa företagsformen bör i alla informationssammanhang behandlas på samma sätt som andra företagsformer. Regeringen förbereder ett förslag till ändringar i lagstiftningen i syfte att skapa lika villkor mellan kooperativa företag och andra företagsformer. anser att en sådan likställdhet också, så långt det är möjligt, bör gälla även för olika former av långivning och stöd. anser dock att det är viktigt att överväga och forskningsrapports slutsats att det i första hand är en fråga om att de lokala initiativ som uppstår kan tas tillvara på ett sätt som gör att de kan bli den sysselsättningsskapande kraft som är önskvärt. I rappo- ten framhålls att det inte förefaller vara ekonomiska svårigheter som i första hand är hindret, utan snarare att den politiskt/administrativa apparaten inte tar tillvara de initiativ som uppkommer. föreslår att en enklare form av företa- gande införs. Den närmare utformningen av en sådan företagsform bör utredas. Det är viktigt att den nya företagsformen inte tränger undan fasta arbeten eller företagande i nuvarande former. Det är också viktigt att tryggheten för den enskilde inte går förlorad vid till exempel sjukdom, arbetsskada eller föräldraledighet. Kommittén anser vidare att det är av största vikt att unga som avser att starta företag kan få en så kvalitativ och allsidig rådgivning som möjligt. Rådgivningen ska kunna avse alla företagsformer, såväl privata som kooperativa. Eftersom kunskapen om den kooperativa företagsformen, ekonomisk förening, inte är lika spridd som de Unga och arbete 123 privata företagsformerna anser kommittén att det behövs särskilda insatser på detta område. Dessa insatser bör inriktas dels på att öka kunskapen om den kooperativa företagsformen inom de myndigheter och andra offentliga organ som har till uppgift att stödja nyföreta- gande, dels på att öka utbudet avseende konkret rådgivning till kooperativt nyföretagande. 7 Unga och bidragssystemen Ett krav som ofta ställts från de som deltagit i Ungdomspolitiska kommitténs utåtriktade aktiviteter är att unga arbetslösa som på grund av den höga arbetslösheten inte har kunnat arbeta sig in i trygghetssystemen måste erbjudas bättre ekonomiska villkor. Man menar till exempel att det är skamligt att erbjuda arbetslösa som ersättning för en heltidspraktik. Många säger också att de tycker att det är förnedrande att behöva leva på socialb- drag. Det allmänna försäkringssystemet är avsett att erbjuda be- folkningen ekonomisk trygghet. Det syftar till att överbrygga ekon- miska trångmål vid tillfälliga tillstånd av sjukdom eller arbetslöshet, men även till att kompensera för mer permanenta försörjningssvåri- heter. Den enskilde individen kan i de flesta fall tänkas ha hög betal- ningsvilja för att uppnå sådan grundtrygghet, så väl för sin egen del som för sina närmaste. Dagens allmänna försäkringssystem tar hänyn till de olika typer av ekonomiska kristillstånd som kan tänkas uppstå och träder i kraft då den enskilde individen uppfyller vissa förutbesämda kriterier. De som inte uppfyller kriterierna för att erhålla ersättning från de 124 Unga och arbete situationsanpassade försäkringarna hänvisas till den sociala säker- hetsventil som socialbidraget utgör. De allmänna försäkringssystemen är inte kravlösa. Likväl som samhället tar sitt ansvar för medborgarna måste medborgarna ta sitt ansvar gentemot samhället. Den enskilde har därmed en skyldig- het att efter förmåga bidra till systemet. Detta är en förutsättning för att det sociala skyddsnätet överhuvudtaget skall kunna existera. I praktiken har denna skyldighet i många fall blivit ett villkor för ersättning, exempelvis vad gäller föräldra- och sjukpenning, arbets- löshetsersättning samt pensionssystemet. Detta innebär att de som erhåller försörjning utan krav på återbetalning till ersättningssyste- met, exempelvis genom skattefritt bidrag, också kommer att stå utanför dessa andra försäkringar. En följdeffekt av att uppbära bidrag blir således en utestängning från andra försäkringssystem . Ä ven detta är speciellt olyckligt för unga människor som i ett initiellt skede av exempelvis en arbetskarriär tvingas uppbära socialbidrag. Socialbidraget är i första hand avsett för individer som är i ett tillstånd där situationsanpassad försäkring inte är avsedd att utgå. I princip borde därför detta bidrag inte omfatta individer som exem- pelvis är sjuka, har höga bostadskostnader eller är arbetslösa, efter- som specifika system redan finns för dessa situationer. Ä ndå hänvisas många av dessa personer till socialbidrag, antingen för sin totala försörjning eller som ett komplement till situationsanpassade ersätt- ningar och annan försörjning. Detta är särskilt alarmerande då det gäller unga människor. Hur ser då bidragsfloran ut , och hur är de anpassade för de unga? Unga människor är en heterogen grupp och de kan komma ifråga för i stort samma typer av ersättningssystem som alla andra. Det finns emellertid vissa undantag. Detta avser sådant som åldersb- gränsningar och - som påpekats tidigare - unga som inte ännu lyckats ta sig in i de ordinarie försäkringssystemen. Nedan följer en beskrivning av och en diskussion kring de nuvarande socialförsäk- ringarna och möjligheter för unga att träda in i dessa. Vi föreslår också förändringar i reglerna för bostadsbidrag för unga. Unga och arbete 125 Ersättning vid arbetslöshet kan delas upp i två huvudgrupper: (1) arbetslöshetsersättning och (2) aktivitetsstöd vid deltagande i arbets- marknadspolitiska åtgärder. Den förstnämnda gruppen avser ersät- ning från arbetslöshetskassa samt kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) och kan ses som en omställningsförsäkring för den arbetslöse. Till den senare gruppen hör framförallt utbildningsbidrag men även andra typer av stöd. Större delen av de ersättningar som lämnas vid arbetslöshet, både i form av kontantstöd och ersättning vid deltagande i arbetsmarknad- politiska åtgärder, är skattepliktiga. Undantag görs emellertid för oförsäkrade arbetslösa under som deltar i datortek. Till dessa utgår ett skattefritt bidrag. De stöd som är skattepliktiga betraktas som vilken inkomst som helst och är därmed grundande till ersättning från flertalet av samhällets övriga socialförsäkringssystem, såsom sjuk- och föräldrapenning samt pensionssytemet. Att ha en arbetslöshetsförsäkring är frivilligt och bygger på medlem- skap i en arbetslöshetskassa. För att bli berättigad till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen krävs att den arbetslöse uppfyllermedlem- svillkoret, d v s är medlem i en arbetslöshetskassa före arbetslösheten. Dessutom måste den försäkrade uppfyllaarbets- villkoret, vilket innebär förvärvsarbete fördelade . Detta skall ske inom en ramtid . Endast reguljärt arbete kvalificerar till försäkringen. Om den arbetslöse uppfyller både medlems- och arbetsvillkoret, samt står till arbetsmarknadens förfogande, kan denne vara berättigad till ersättning från kassan. För att bli berättigad till en ny ersättningsperiod måste den arbetslöse uppfylla ett nytt arbetsvillkor. Vid återförsäkring räknas emellertid även arbetsmarknadspolitiska åtgärder som arbete. Ersättning från arbetslöshetskassan lämnas under längst . Om den försäkrade fyllt uppgår perioden . Ersät- ningen kan längst lämnas tills den försäkrade fyller . Ersättningen utgår i form av dagpenning. Under en kalender- vecka får summan av antalet ersatta och arbetade dagar uppgå till 126 Unga och arbete Dagpenning baseras på den försäkrades dagsför- tjänst före arbetslöshet och lämnas av densamma, dock högst med per dag eller . Försäkringen är öppen för alla, oavsett ålder. De unga har således i princip samma möjligheter som alla andra att kvalificera sig för försäkringen. För att bli berättigad till arbetslöshetsersättning krävs dock en förankring på arbetsmarknaden. Då många unga befinner sig i en etableringsfas kan de av den anledningen ha svårt att uppfylla arbetsvillkoret. Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) kan lämnas till personer som står till arbetsmarknadens förfogande och som inte uppfyller villkoren för ersättning från arbetslöshetskassa. För att bli berättigad till KAS krävs att den arbetslöse under en ramtid arbetar minst , det vill säga uppfyllt det så kallade arbetsvillkoret. Den som slutfört eftergymnasial utbild- ning och som stått till arbetsmarknadens förfogande i minst kan kvalificera sig till KAS genom det så kallade utbildningsvillkoret. KAS-systemet omfattas av samma regler om ny ersättningsperiod som arbetslöshetsförsäkringen. Kontant arbets- marknadsstöd lämnas tidigast det år den arbetslöse fyller . Ersättningen från KAS utgår i form av ett stödbelopp på , vilket motsvarar vid heltidsersättning. Stödet består av samma belopp oavsett tidigare inkomst. Ersättningsperioden uppgår i normalfallet . Om stödtagaren fyllt uppgår perioden . Då den ar- betslöse uppnått ålder är ersättningsperioden . Ur de ungas perspektiv kan det rent av vara svårare att uppfylla kriterierna för KAS än för A-kassa. Detta beror på att många unga låses ute från stödet på grund av sin ålder. Detta är inte fallet med ersättning från arbetslöshetskassa. Ä ven om arbetsvillkoren för de två arbetslöshetsersättningarna är svåra att jämföra, ter det sig dessutom som om KAS-systemet har ett något strängare villkor då den lägsta arbetsinsats som krävs för att kvalificera sig till KAS via arbetsvillko- Unga och arbete 127 ret uppgår mot arbetslöshetskassans . Å andra sidan finns möjlighet att komma in i KAS-systemet efter av- slutad eftergymnasial utbildning, förutsatt att personen varit registr- rad som arbetssökande hos arbetsförmedlingen i minst . 7.1.3ARBOM-utredningens förslag om sammanhål- len arbetslöshetsförsäkring tillsattes utredningen om ersättning vid arbetslöshet och omställning (ARBOM). Den skulle lämna förslag till utformningen av en ny arbetslöshetsförsäkring. Utredningen kom med sitt slutbetän- kande, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring (SOU 1996:150), . Utredningen föreslår att de nuvarande formerna för ekon- miskt stöd vid arbetslöshet ersätts av en enda sammanhållen arbets- löshetsförsäkring. Den består av två delar: (i) en obligatorisk del med ett fast grundbelopp som utgår till alla och (ii) en frivillig del med en kompletterande inkomstbortfallsersättning. Alla som uppfyller ra- betsvillkoret, d v s 75 timmars reguljärt arbete , kvalificerar sig till den allmänna delen i försäkringen. Arbetet skall ha utförts under en ramtid före anmälan hos arbetsförmedlingen. Detta innebär i praktiken att arbetsvillkoret skärps i förhållande till nuvarande regler. Den som uppfyller villkoren för grundbeloppet kan även re- hålla ersättning från den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen. För detta krävs dock att den försäkrade har varit medlem i en arbetslös- hetskassa . Ersättningen från den allmänna försäkringen föreslås ge en dagpenning på , det vill säga vid heltidsersättning. Inkomstbortfallsersättningen baseras på den genomsnittliga inkomsten före arbetslösheten. föreslås ersättningen uppgå till en dagpenning på högst , vilket motsvarar två grundbelopp. Ersättningen begränsas fördelade på tre delperioder. 128 Unga och arbete Då över en fjärdedel av de arbetslösa inte är be- rättigade till arbetslöshetsersättning föreslår vidare att en nytillträdandeersättning införs. Den innebär att personer som befinner sig i etableringsfasen på arbetsmarknaden ges möjlighet till lättnader i arbetsvillkoret. För att kvalificera sig till ersättning måste personen arbeta minst , vilket är något kortare än gällande KAS-regler. Dessutom skall utbildnings- villkoret i dagens KAS föras över till den nya försäkringen och rymmas inom nytillträdandeersättningen. Ersättningen utgår endast till personer som står till arbets- marknadens förfogande, dock tidigast det år personen fyller . Nytillträdandeersättningen förslås motsvara grundbeloppet i den allmän arbetslöshetsförsäkringen och utgå i . Det skärpta arbetsvillkoret, både i de regler som skall träda i kraft och i förslag, gör det givet- vis svårare för unga att erhålla ersättning vid arbetslöshet. Den föreslagna nytillträdandeersättningen skall till viss del råda bot på detta missförhållande. Ä ven om arbetsvillkoret formellt sett är nå- got kortare än dagens KAS-regler, innebär ändå nytillträdandeer- sättningen en skärpning eftersom ersättningsperioden endast kan utgå en gång och då i . De regler som än så länge gäller för KAS ger obegränsade möjligheter att förnya ersättningen. Totalt sett kan, både de nya regelförändringarna och ARBOM- utredningens förslag, medföra att en större grupp än förnärvaarande av unga arbetslösa kommer att stå utanför arbetslöshetsersättning- en. De allra flesta av dessa kommer även i fortsättningen att vara beroende av socialbidrag för sin försörjning. 7.1.4 Proposition om en sammanhållen arbets- löshetsförsäkring Regeringen lämnar ett förslag om hur den framtida arbetslöshetsförsäkringen ut. Den kommande propositionen kommer bland annat att innehålla följande. En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring skapas. Försäkringen kommer att innehålla en grundersättning och en tilläggsförsäkring som ersätter dagens KAS- Unga och arbete 129 Ersättningsnivån kommer att höjas till 80 ptocent av tidigare lön. Den högsta dagpenningen höjs från till per dag. Då höjs också grundbeloppet i försäkringen från till per dag. För studerande innebär förslaget att den som fyllt ett stude- randevillkor för grundersättning kan vinna inträde i arbetslösöhet- kassa. Ersättnig ska också kunna erhållas av den som har ett vilande företag. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäk- ring och inte innebära permanent försörjning. Avsikten med den tidsbegränsade ersättningen är att öka den långtidsarbetslöses möjlig- het till reguljärt arbete. Frågan om vad som ska göras inför och efter en utförsäkring ska utredas. Arbetsvillkoret höjs med en månad med minst 70 arbetade timmar och ett tim- villkor som motsvara detta, det vill säga . Ramtiden föreslås vara oförändrad . För att bli medlem i en arbetslöshetskassa krävs fyra veckors arbete i genomsnitt. Det nya timvillkoret innebär en anpassning till arbets- marknadens förändring mot mera differentierade arbetstider. Ytterli- gare en förändring är att rekryteringsstödet inte i fortsättningen ska kvalificera till en första ersättningsperiod. Arbetslösa som deltar i någon slags arbetsmarknadspolitisk åtgärd erhåller ersättning i from av aktivitetsstöd. Vanligen utgår detta i form av ett utbildningsbidrag, vilket kan lämnas till såväl arbetslös- hetsförsäkrade, KAS-mottagare som arbetslösa utan sådan ersätt- ning. De som uppbär arbetslöshetsersättning erhåller ett utbildnings- bidrag i motsvarande nivå. Ö vriga arbetslösa erhåller ersättning i paritet med det kontanta arbetsmarknadsstödet. Bidraget varierar därmed mellan 230 till per ersättningsdag. Utbildningsbidraget utbetalas åtgärden fortgår. De ersättningsdagar som utgår belastar inte den ersättning de arbetslösa uppbär i vanliga fall. På så sätt blir perioden i arbetsmark- 130 Unga och arbete nadspolitiska åtgärder en överhoppningsbar tid. Vidare jämställs uppbärande av utbildningsbidrag med arbete vid kvalificering till ny period i arbetslöshetsersättningen. Det går dock inte att kvalificera sig till arbetslöshetsersättning genom olika typer av arbetsmarknad- politiska åtgärder, om man inte uppburit arbetslöshetsersättning tidigare. För unga som inte kvalificerat sig till arbetslöshetsersättning utgår aktivitetsstöd i vissa fall inte som utbildningsbidrag. Detta gäller i unga mellan som genomgår ungdom- spraktik (KUP), samt unga som deltar i datortek. Ersät- ningen vid ungdomspraktik varierar mellan omkring 1 020 och beroende på vilken utbildning de arbetslösa har. För deltagare i datortek som är uppgår ersättningen till , vilket motsvarar studiestödet. Vidare får de som inte uppbär arbetslöshetsersättning inte delta i arbetslivsutveck- ling (ALU). Eftersom speciella regler gäller för de som inte uppnått en viss ålder finns det fog att påstå att arbetsmarknadspolitiken är diskriminerande. Vidare ges inte samma möjligheter att aktivera sig i olika åtgärder för de som inte erhåller arbetslöshetsersättning som för de som gör det, något som i stor utsträckning drabbar de unga. Det vore eftersträvansvärt om alla, oavsett ålder eller arbetslöshetsersät- ning, behandlades lika i arbetsmarknadspolitiken. Studiemedelssystemet omfattar två grupper studerande, nämligen -studerande i högskolan och annan eftergymnasial utbildning -studerande som är och som och som deltar i utbildning på grundskolenivå eller gymnasial nivå. Hit räknas utbild- ning i och statlig vuxenutbildning, folkhögskolor, påbyg- nadsutbildningar i gymnasieskolan och en del andra skolor. Studiemedlens storlek är i lagstiftningen uttryckt som en na- del av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. 56 I de nya regler som träder i kraft räknas den tid den arbetslöse deltagit i arbetsmarknadspolitiska program in i ersättningsperioden. Unga och arbete 131 studerande är studiemedelsbeloppet för varje 15-dagarsperiod av basbeloppet. Bidraget är av basbeloppet per 15-dagarsperiod. Resten är lån. Ett niomånaderslån uppgick till , varav är bidrag och är lån. Studiemedlen är inkomstprövade. lämnar i sitt slutbetänkandeSammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) till en reformering av studiestödssystemet. Den princip som utredningen förordar är att den som har kort tidiga- re utbildning ges ett förmånligare stöd än den som har längre tidigare utbildning. Rätten till studiestöd föreslås vara generell, vilket innebär att i princip alla som antas till en studiestödsberättigande utbildning ska ha rätt till stöd. Utredningen föreslår att de nuvarande stödfor- merna studiemedel, svux och svuxa (se nedan)ersätts med ett nytt sammanhållet studiestöd, som behåller namnet studiemedel. Det nya studiestödet avses bestå av en obeskattad bidragsdel och en lånedel. Det mest förmånliga stödet, bidrag och med 20 procents lån, bör enligt utredningen lämnas till dem som deltar i grundläggande vuxenutbildning eller i annan motsvarande utbildning. Det därnäst förmånligaste stödet bör lämnas för utbildning på gymna- sienivå, som syftar till att ge de kunskaper och färdigheter som förmedlas i gymnasieskolans nationella och specialutformade pro- gram, till studerande som är och som saknar sådana kunskaper och färdigheter. Bidrag bör då lämnas och lån av totalbeloppet. För studerande på gymnasial nivå, som inte tillhör den prioriterade gruppen, och för studerande vid universitet och högskolor föreslår utredningen en höjning av studiebidraget till av totalbeloppet och att lånedelen ska utgöra . Villkoren för återbetalning kommer också att skärpas enligt utredningens förslag. Studiehjälp lämnas för studier i gymnasieskolan eller annan gymnasial utbildning till och med vårterminen det år då den studerande fyller . Ett extra tillägg kan betalas ut till studerande från inkomstsvaga hushåll. 132 Unga och arbete SOU 1997:40 ringstillägg kan lämnas för studerande som bedriver studierna på annan ort än hemorten. Det särskilda studievuxenstödet (svux) är i princip avsett för att ersätta inkomstbortfall i samband med studier. Det ska i första hand ges till personer som har störst behov av utbildning och stöd. Svux beviljas därför i huvudsak för utbildning på grundskole- och gymna- sieskolenivå. Det finns ett formellt krav förvärvsarbete för att erhålla stödet.