sou · GLB3116d5 · 1998-01-01 00:00:00 — Karaktäristiskt för den svenska narkotika- politiken, till skillnad från många andra länder, är att den inte gör någon åtskillnad mellan åtgärder som begränsar tillgången och åtgärder som minskar efterfrågan. Polisens insatser mot gatu- langningen syftar till exempel primärt till att begränsa handeln med narkotika. Men polisens insatser får effekt på efterfrågan eftersom tydliga markeringar från polisens sida bidrar till att flertalet ungdomar avhåller sig från att pröva narkotika. Eftersom många narkotikamissbrukare finansierar sitt missbruk genom att sälja narkotika i mindre mängder så innebär också behandlingsinsatser att tillgången till narkotika på gatan minskar. En rehabiliterad missbrukare innebär ofta en langare mindre. Barn i behov av särskilt skydd Den restriktiva hållningen speglas också i narkotikalagstiftningen som i första hand är inriktad på att förhindra spridning av narkotika. Överlåtelse av narkotika betraktas som en av de allvarligaste gärningarna. Narkotikastrafflagen grundar sig på de internationella konventioner som har ratificerat. Lagen som trädde i kraft har ändrats vid ett flertal tillfällen. Både gärningsformerna och straffsatserna har kompletterats och utvidgats – i riktning mot en ökad restriktivitet och en betoning av lagens preventiva syfte. Enligt den nu gällande narkotikastrafflagen är överlåtelse, framställning, förvärv i överlåtelsesyfte, anskaffning, bearbetning, förpackning, transport, förvaring, innehav och konsumtion av nar- kotika straffbelagda handlingar. Även konsumtion av narkotika är således straffbelagt i . Därmed går den svenska lagstiftningen ett steg längre än vad de internationella konventionerna kräver. Det är vidare brottsligt att främja narkotikahandel, vilket till exempel innebär att den som förmedlar kontakt mellan säljare och köpare begår en brottslig handling. Böter eller fängelse kan också ådömas den som visar grov oaksamhet med narkotika. Det innebär till exempel att den som fungerar som kurir och som inte insett, men väl borde ha insett, att det ingick som ett led i en illegal narkotikahantering kan dömas enligt narkotikastrafflagen. Lagen medger vidare förverkande av narkotika eller värdet därav samt av narkotikabrott. Det är också möjligt att med stöd av lagen förverka injektionssprutor och kanyler och andra föremål som används för missbruk, till exempel haschpipor. Det finns tre olika grader av narkotikabrott; ringa narkotikabrott, brott av normalgraden och grovt narkotikabrott. När domstolarna skall bedöma graden av brottet är flera omständigheter avgörande. Överlåtelse av narkotika bedöms nästan aldrig som ringa narkotika- brott. Domstolen ser särskilt allvarligt på om det handlar om överlåtelse till ungdomar. Vidare tar domstolen hänsyn till bl.a. mängden narkotika och vilket preparat det är fråga om. I industriellt utvecklade samhällen bekämpas narkotika genom förbud mot handel och innehav. I många länder är också själva bruket kriminaliserat och förbuden är straffsanktionerade. Skillnaderna mellan olika länders narkotika- politik är bland annat synen på bruk och innehav av mindre mängder narkotika. I många europeiska länder accepteras innehav "för eget bruk", vilket i praktiken innebär att polisen i dessa länder "ser mellan fingrarna" på den småskaliga narkotikahandeln. I vissa länder har detta i praktiken lett till att försäljning, innehav och konsumtion i Barn i behov av särskilt skydd mindre mängder har avkriminaliserats. Däremot beivras den storskaliga handeln med narkotika i alla industriländer.75 Regering och riksdag har fastställt målet för den svenska alko- holpolitiken; att mellan åren 1980 och 2 000 minska totalkonsum- tionen med . befinner sig långt ifrån det målet, vilket också konstaterades i den nationella handlingsplan som antagits av regeringen.76 Den registrerade alkoholförsäljningen hade bara minskat . Men det slogs också fast i den nationella handlingsplanen att det är viktigt att -målet ligger fast, även om det kommer att ta att uppnå målet. Grundläggande för den svenska alkoholpolitiken är, i likhet med narkotikapolitiken, ett nära samspel mellan förebyggande åtgärder, kontrollpolitik och behandling av alkoholmissbrukare. För att hålla nere totalkonsumtionen vidtas en kombination av åtgärder för att minska tillgängligheten på alkohol och åtgärder som begränsar efter- frågan. Parallellt med restriktioner söker vi genom information, utbildning, opinionsbildande arbete och vårdinsatser påverka alko- holvanorna i hela befolkningen. Skyddet för ungdomar går som en röd tråd genom den svenska alkohollagstiftningen. Åldersgränserna för inköp och servering av alkohol samt förbudet mot att överlåta alkohol till ungdomar är exempel på det. Åldersgränsen för inköp av alkohol från system- butiker är , medan gränsen för servering på restaurang är . Att tillämpa en lägre ålder vid servering på restaurang än vid försäljning i systembutik motiveras av att konsumtionen sker under viss kontroll på restauranger. För inköp av lättöl och folköl som säljs i vanliga livsmedelsbutiker är åldersgränsen . Skyddsaspekten finns även i betämmelserna om servering av alkohol. Diskotek och andra nöjesetablissemang, som huvudsakligen vänder sig till en ungdomlig publik, skall normalt sett inte beviljas serveringstillstånd för alkohol. I WHO:s alkoholpolitiska handlingsplan för konstateras att "de lagstiftningsåtgärder som, inom ramen för en heltäckande alkoholpolitik, har visat sig mest effektiva för att minska alkoholens 75Kuhlhorn E, Kassman A, , 1996 Barn i behov av särskilt skydd skadeverkningar innefattar lagfäst minimiålder för alkoholinköp, pris- och skatteökningar samt kontroll av tillgången". I stort sett alla länder har infört olika typer av alkoholrestriktioner för att hålla nere totalkonsumtionen av alkohol. Detaljhandelsmonopol finns i till exempel , , , och , och ett antal av delstater. Åldersgränser för inköp och servering före- kommer likaså i flertalet länder. I är det bara , och som inte har några åldersrestriktioner för inköp av alkohol. Promillegräns i trafiken finns i alla europeiska länder och restriktioner för alkoholreklam förekommer i de flesta. Som regel är reklam för lättöl tillåten i tidningar medan många länder har reklamförbud i , en del under vissa tider. minskade missbruket för att sedan stabiliseras på en låg nivå. har dock missbruk av narkotika ökat dramatiskt. Av de årliga skol- och värnpliktsundersökningarna framgår att pendlade andelen ungdomar i årskurs 9 som uppgav att de prövat narkotika Enligt de senaste mätningarna 1996 har det skett en ökning till . Andelen värn- pliktiga som prövat narkotika ligger på ungefär samma nivå som , . Nyrekryteringen till tungt narkotikamissbruk har under ett tiotal år legat på en mycket låg nivå, men denna positiva bild tycks nu också förändras. Andelen pojkar i årskurs 9 som anger att de använt narkotika under den senaste månaden ökade från . av en årskull på 50 000 pojkar motsvarar cirka 1 500 pojkar . har nya preparat introducerats på narkotika- marknaden. Det är framförallt laboratorieframställda droger som t.ex. ecstasy som är en form av amfetamin med vissa hallucinogena effekter. LSD som var relativt vanligt förekommande men som sedan nästan helt försvann från den illegala marknaden har kommit tillbaka. har också kokain fått fäste i och har spridits över hela landet. Amfetamin har blivit allt vanligare, men används nu på ett annat sätt. var det vanligt i missbrukarkretsar att injicera amfetamin. röks eller dricks amfetaminet, vilket inneburit att det blivit en av de vanliga så kallade partydrogerna. Barn i behov av särskilt skydd Det har kunnat skönjas en förändring av attityderna till narkotika bland ungdomar. En del av förklaringen till detta är att de nya drogernas inträde på marknaden har skapat en mera glamorös bild av narkotikamissbruket, bland annat därför att de inte injiceras utan sniffas, röks eller dricks. Steget att använda narkotika upplevs då inte som så långt. Heroin har t.ex. länge betraktats som sista anhalten och det har funnits ett starkt motstånd bland ungdomar att använda heroin därför att preparatet injicerades. finns brunt heroin, som röks istället för injiceras och i CAN:s regionala rapporteringssystem har det rapporterats en ökning av missbruket av rökheroin bland ungdomar.77 Missbruk av anabola steroider har uppmärksammats . CAN har i olika undersökningar frågat ungdomar om deras erfarenheter av bl.a. anabola steroider. I de högstadieundersökningar som genomförts framgår att ca en procent av de 15-åriga pojkarna uppger att de har prövat anabola steroider 1993-1994. Resultaten visar på noll procent bland pojkarna i årskurs 9. Flickornas ja-svar i undersök- ningarna är knappt mätbara. I de senaste årens undersökningar av värnpliktsinskrivna uppgav att de hade erfarenhet av anabola steroider. De allra flesta av dessa hade prövat en eller av nyfikenhet. Men undersökningarna visar också att de pojkar som hade stor erfarenhet av anabola steroider också var storkonsumenter av alkohol och hade erfarenhet av narkotika. Barn i behov av särskilt skydd Alkoholmissbruket bland ungdomar har likaledes ökat . Skolundersökningarna tyder på att ungdomar dricker mer hemtillverkad sprit jämfört med . Andelen flickor i årskurs 9 som uppgett att de druckit hemtillverkad sprit ökade från . För pojkarna ökade andelen från . I kartläggning "Svartsprit och ungdomar"78 görs bedömningen att nästan hälften av alla 16-åringar har druckit svartsprit. Med svartsprit menas då inte bara hemtillverkad sprit utan i begreppet ingår alla former av illegalt tillverkad och distribuerad sprit. Även på alkoholområdet har nya produkter lanserats. Den så kallade alkoläsken marknadsförs särskilt till ungdomar. Flaskorna och burkarna är utformade på ett sådant sätt att de skall vara attraktiva för unga människor. De har samma storlek och utformning som vanliga läskedrycker och etiketterna är fantasifullt utformade med seriefigurer i grälla och ibland självlysande färger. Alkoläsken finns i många olika smaker och det som är utmärkande för smaken är att den är söt och därigenom döljer alkoholsmaken som kan vara motbjudande för ungdomar. De undersökningar som gjorts visar att det främst är barn och ungdomar som dricker alkoläsk. Alkoläsken introducerades på Systembolaget . såldes alkoläsk, vilket är en anmärkningsvärt hög siffra för en ny produkt. System- bolaget försökte i det längsta vägra att sälja alkoläsken med hänvisning till skaderisker för barn och ungdomar. Denna vägran överklagades till som med hänvisning till EG-rätten (artikel 30) ålade Systembolaget att sälja alkoläskprodukter. Alkoläsken har varit föremål för debatt i flera EU- länder, framför allt i . Flera kommuner i har förbjudit försäljning av alkoläsk och flera näringsidkare har på eget initiativ stoppat all försäljning. Barn i behov av särskilt skydd En rad åtgärder har vidtagits för att minska missbruket av alkohol- och narkotika bland ungdomar. Bland annat har tagit initiativ till att riktlinjer för marknadsföring och försäljning av alkoläsk bör utarbetas inom EU. har också föreslagit att den nuvarande marknadsföringen som särskilt riktas till barn och ungdomar skall förbjudas eller begränsas. Regeringen har vidare samlat en nationell ledningsgrupp med uppgift att samordna ett förstärkt alkohol- och drogförebyggande arbete.79 Ledningsgruppen, vars uppgift är att bygga upp ett lång- siktigt förebyggande arbete, ser ungdomar som en prioriterad mål- grupp. Vidare har regeringen tillkallat en särskild kommitté vars uppgift är att organisera ett samarbete mellan branschorganisationer, försäkringsbolag och berörda myndigheter när det gäller alkohol- förebyggande arbete. Ett prioriterad område att samverka kring är insatser som motverkar den illegala hanteringen och langning till ungdomar.80 Staten skall skydda barnet mot narkotika. Artikel 33 framhåller därmed narkotikapolitikens förebyggande funktion. Artikeln ger också anvisningar om vilka metoder som skall användas för att förebygga narkotikamissbruk; "lagstiftningsåtgärder, administrativa och sociala åtgärder samt åtgärder i upplysningssyfte". Det görs ingen rangordning mellan dessa olika åtgärder utan alla framhålls som lika viktiga. Både svensk alkohol- och narkotikapolitik bygger på förebyggande informationsinsatser, kontrollåtgärder och sociala insatser, det vill säga de åtgärder som finns uppräknade i artikel 33. Barn i behov av särskilt skydd Det är viktigt att se allt drogmissbruk bland ungdomar i ett sammanhang. Ända då spridningen av narkotikamissbruket i började på allvar, har narkotikamiss- brukets utveckling gått hand i hand med utvecklingen av ungdomars alkoholmissbruk. I tider när alkoholmissbruket ökat har narkotika- missbruket följt efter. Det har visat sig att alkoholpolitiska åtgärder får effekter även på det narkotikapolitiska området. Mycket talar för att nivån på narkotikamissbruket påverkas av alkoholpolitiska insatser. Det finns svenska forskare som anser att det bästa sättet att förebygga narkotikamissbruk bland ungdomar är att föra en restriktiv alkoholpolitik.81 Vi ser mycket allvarligt på att ungdomsmissbruket ökar och att det nu kan skönjas en något mindre negativ attityd till droger bland ungdomar. De nya drogernas inträde i samhället ställer krav på nya metoder i det förebyggande arbetet. Det finns exempel på att droger säljs på postorder i och via Internet kan ungdomar få recept på hur man själv kan framställa vissa typer av droger, tips på hur man odlar cannabis och adresser till affärer och organisationer där man kan köpa narkotika. Det är därför av synnerlig vikt att de informationsinsatser som görs anpassas till dessa nya förutsättningar. Än allvarligare är det att ökningen av ungdomsmissbruket sker parallellt med att alkoholpolitikens medel har förändrats. Inträdet i EU har inneburit att alkoholrestriktionerna har luckrats upp något, bland annat genom att priserna på starköl har sänkts och reglerna för resandeinförsel av alkohol har förändrats. Dessa förändringar medför en ökad tillgänglighet av alkohol, vilket är allvarligt eftersom ungdomar är mer utsatta än vuxna för sådana förändringar. Ung- domsmissbruket ökade t.ex. kraftigt under den så kallade mellan- ölsperioden och i anslutning till att mellanölet togs bort från livs- medelsbutikerna minskade alkoholkonsumtionen bland ungdomar. Ett annat exempel som visar hur känsliga ungdomar är för förändringar i tillgänglighet är starkölsförsöket. På försök släpptes handeln med starköl fri i tre län så att man kunde köpa starköl i vanliga livsmedelsbutiker. Försöket skulle enligt de ursprungliga planerna ha pågått , men avbröts det året på grund av att alkoholkonsumtionen ökade kraftigt i försökslänen, särskilt bland ungdomar. När försöket avbröts minskade alkoholkonsumtionen, främst bland ungdomar. Barn i behov av särskilt skydd Åtgärder som begränsar tillgängligheten är med andra ord synnerligen viktiga i ett barn- och ungdomsperspektiv. Det är därför av yttersta vikt att regering och riksdag slår vakt om det kvarvaran- de alkoholmonopolet, Systembolaget. En avveckling av detalj- handelsmonopolet skulle sannolikt innebära en kraftig ökning av missbruket bland ungdomar. En internationell forskargrupp har visat att alkoholkonsumtionen i skulle öka dramatiskt om detaljhandelsmonopolet skulle avskaffas.82 Ytterligare en aspekt är att efterlevnaden av åldersgränserna skulle vara svårare att upprätthålla om försäljning av alkohol skulle tillåtas i livsmedelshandeln. Vi ser det också som mycket viktigt att lokalt utveckla metoder som begränsar tillgängligheten av alkohol. Lokala kontroller av hur livsmedelsbutikerna tillämpar åldersgränsen för inköp av folköl är ett exempel på åtgärder som begränsar tillgängligheten. I och med att tillståndsgivningen för servering av alkohol lagts över på kommunerna (med övergångsbetsämmelser 1995- 1997) har kommunerna också fått ett viktigt alkoholpolitiskt instrument i sin hand. Vi vill särskilt understryka vikten av att skolan uppmärksammas i kommunernas alkoholpolitiska handlingsprogram. Därutöver är det viktigt att det runt om i skolorna förs en levande diskussion om alkohol- och narkotikafrågorna, i syfte att stärka elevernas motstånd mot alkoholpositiva och drogromantiserande budskap. Särskild vikt bör läggas vid att förstärka ungdomars motstånd mot narkotika. Information och påverkan är en sida av det generellt inriktade drogförebyggande arbetet för ungdomar. Erbjudande av alternativa sysselsättningar i drogfria miljöer är en annan. Vi vill understryka den utomordentligt viktiga roll som kommunernas fritidsgårdar, ungdoms- gårdar och drogfria arrangemang spelar i det drogförebyggande arbetet. Vi vill också framhålla betydelsen av att kommunerna stödjer ungdomars egna initiativ och idéer inom det här området. Vi vill i detta sammanhang även betona idrottsrörelsens roll i det förebyggande arbetet. Idrott främjar en positiv utveckling, eller kan vara ett hinder för en negativ utveckling. I den mån idrotten integrerar sociala aktiviteter med träning och tävling kan idrotten vara en sorts "vaccination" mot destruktiva gängbildningar, mot kriminalitet och missbruk. I en begränsad studie av 2 570 idrottsutövare i framgick att idrottsungdomar, såväl pojkar som flickor, använde färre cigaretter, snus, folköl, starköl, vin och sprit jämfört 82 Holder H.D, CAN Rapportserie nr 43. Barn i behov av särskilt skydd I studien hade skåneungdomarnas drogvanor jämförts med resultaten i de rikstäckande skolundersökningarna.83 14.7 Handel med barn Konventionsstaterna skall vidta alla lämpliga nationella, bilaterala och multilaterala åtgärder för att förhindra bortförande och försäljning av eller handel med barn för varje ändamål och i varje form. Frågan om bortförande av barn behandlas även i artikel 11 och i artikel 21, som handlar om adoption, tas också frågan om ekonomisk ersättning för adoptionen upp. Artikeln fokuserar även på den handel med barn som förekommer i syfte att utnyttja barnet för arbete eller sexuella aktiviteter. Då dessa problem, om än synnerligen allvarliga, ändå är av perifer natur för svenska förhållanden, har vi valt att inte gå närmare in i dessa frågor. Vi vill dock peka på det ansvar har att även internationellt verka för genomförandet av Barnkonven- tionen. Det gäller inom såväl FN som EU och i vårt närområde i . I den nationella handlingsplan som regeringen har utarbetat utifrån den deklaraton som antogs av Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, konstateras att har en stark ambition att engagera sig internationellt mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Som värdland för kongressen har naturligtvis ett särskilt ansvar att verka för att världskongressens handlingsplan följs upp också utanför med konkreta åtgärder både regionalt och internationellt. 14.8 Barn i väpnade konflikter Konventionsstaterna åtar sig att respektera och säkerställa respekt för regler i internationell humanitär rätt som är tillämpliga på dem i väpnade konflikter och som är relevanta för barnet. 83 Bogarve A, , 1996. Barn i behov av särskilt skydd 2.Konventionsstaterna skall vidta alla tänkbara åtgärder för att säkerställa att personer som inte uppnått inte deltar direkt i fientligheter. 3.Konventionsstaterna skall avstå från att rekrytera en person som inte har uppnått till sina väpnade styrkor. Då rekrytering sker bland personer som fyllt 15 men inte , skall konventionsstaterna sträva efter att i första hand rekrytera dem som är äldst. Syftet med denna artikel är naturligtvis att skydda barn från att utnyttjas i krig och andra väpnade konflikter. Under utarbetandet av konventionen fördes långa diskussioner, där bl.a. var på- drivande, om att inga barn enligt konventionens definition skulle tillåtas att rekryteras till väpnade styrkor. Det gick dock inte att komma överens om en sådan skrivning, så det resultat vi ser är en kompromiss. Det pågår emellertid nu förhandlingar om ett tilläggs- protokoll till konventionen, för att få till stånd en 18-årsgräns. Även här spelar en aktiv roll, bl.a. genom innehavet av ordföran- deposten i arbetsgruppen. Den svenska lagstiftningen har anpassats till den linje som driver, så att det numera inte skall vara möjligt att kunna rekryteras . Enligt 1 kap. 5 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt omfattar skyldigheten att göra värnplikt män som är svenska medborgare från det kalenderår när den totalförsvarspliktige fyller . Mönstring får ske , dvs från det kalanderår man fyller (2 kap. 2 §). I det militära försvaret ingår även hemvärnet. För att antas som hemvärnsman skall man ha fyllt . Hemvärnsungdom kan den bli som fyllt . Hemvärnsungdom får inte fullgöra hemvärnets uppgifter och inte heller tjänstgöra under höjd beredskap. Maj:ts hemvärns- kungörelse (1970:304) När det gäller den frivilliga försvarsverk- samheten, i vilken ingår Lottakårer, Sjövärnskåren, Frivilliga radioorganisationen, Frivilliga skytterörelsen m.fl organisationer, gäller enligt 4 § förordningen (1994:524) om frivillig för- svarsverksamhet att avtal om tjänstgöring får ingås med den som fyllt eller, om tjänstgöringen avser försvarsmakten, . Vi kan således konstatera att i princip har anpassat lagstiftningen i enlighet med den linje som driver om att få en ändring till stånd av artikel 38. Barn i behov av särskilt skydd 14.9 Rätten till rehabilitering Konventionsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att främja fysisk och psykisk rehabilitering samt social återanpassning av ett barn som utsatts för någon form av vanvård, utnyttjande eller övergrepp; tortyr eller någon annan form av grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning; eller väpnade konflikter. Sådan rehabilitering och sådan återanpassning skall äga rum i en miljö som främjar barnets hälsa, självrespekt och värdighet. Barn har inte bara rätt till statens skydd mot olika former av vanvård, utnyttjande och övergrepp etc. När sådant har skett, har barnet också rätt till rehabilitering och social återanpassning. Det är statens skyldighet att vidta alla lämpliga åtgärder för att främja såväl fysisk som psykisk rehabilitering. Det gäller alla de former av vanvård, utnyttjande eller övergrepp som har diskuterats tidigare i detta kapitel. Denna rättighet gäller även asylsökande barn som har kommit hit och där övergreppen har skett i annat land. Många flyktingbarn har med sig traumatiska upplevelser från hemlandet och de är berättigade till rehabiliteringsinsatser här i landet. Diskrimineringsförbudet i artikel 2 – alla barn inom landets jurisdiktion. Rätten till rehabilitering gäller såväl medicinskt som psykiatriskt som socialt. Rätten till hälsa och sjukvård diskuteras i ett särskilt avsnitt i betänkandet, varför vi inte går in närmare på den delen här. Den psykiska rehabiliteringen och sociala återanpassningen hänger intimt samman, även om det är som har det sociala ansvaret, vilket kommer till uttryck i 12 § socialtjänstlagen, och landstingen som har ansvar för rehabilitering enligt hälso- och sjukvårdslagen. Eftersom det pågår en utredning, (S 1995:06), som har till uppdrag att utreda vården och stödet till barn och ungdom med psykiska problem, och som kommer att behandla dessa frågor, avstår vi från att beröra den frågan ytterligare.