sou · GLB345 · 1998-01-01 00:00:00 — Följande utgångspunkter skall gälla för utredningsarbetet om den kultur- historiskt värdefulla egendomen. –Kulturminneslagens skydd för de kyrkliga kulturminnena skall behållas även vid ändrade relationer mellan staten och . –Relationsändringen i sig skall inte leda till försämrade förutsättningar för vård och underhåll av kyrkans kulturhistoriska värden . –skall även genom sina församlingar och samfälligheter ha ansvaret för kyrkobyggnadernas vård och förvaltning, liksom för de kyrkliga inventarierna och de övriga kyrkliga kulturminnen som skyddas genom kulturminneslagen. –Bevarandet av de kyrkliga kulturminnena är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket. Det är inte rimligt att den totala kostna- den för detta allmänintresse bärs endast av dem som tillhör . Kyrkan skall därför kunna få viss ersättning för underhållet av de kyrkliga kulturvärdena. –I den utsträckning ersättning lämnas skall den vara ett led i ett ömsesi- digt åtagande av staten och att bevara de kulturhisto- riska värdena inom kyrkan. Detta bör komma till uttryck genom en långsiktig överenskommelse mellan staten och kyrkan. –sammanlagda uttag av kyrkoavgift skall minskas i totalt samma omfattning som den statliga ersättningen för de kyrkliga kulturminnena uppgår till. –Ersättningen skall utformas så att den uppmuntrar t ill ett rationellt och effektivt underhåll med beaktande av de kulturhistoriska kraven. När omfattningen och utformningen av ersättningen bestäms skall man beakta det statliga stöd för kulturminnesvård som redan finns. Uppdraget om den kulturhistoriskt värdefulla egendomen Utredningen skall från dessa utgångspunkter ta fram ett underlag för prövning av vad som är skälig storlek på den statliga ersättningen för vård och underhåll av de kyrkliga kulturvärdena. Vidare skall utredningen föreslå vilka principer, villkor och former som bör gälla för en statlig ersättning av detta slag. Utredningen skall också lägga fram förslag om hur den i det föregående skisserade avräkningen mellan den statliga ersättningen och kyrkoavgiften närmare bör gå till. Förslaget skall utformas så att man givetvis inte rubbar kyrkans rätt att självständigt bestämma sitt avgiftsuttag. I sitt arbete skall utredningen ta del av och beakta de förslag som kom- mer att läggas fram inom detta område av den statliga Kulturarvsutred- ningen (Ku 1994:09) och kyrkob yggnadsutredning, tillsatt av . Förslagen från utredningen skall varastatsfinansiellt neutrala. utgör liksom kyrkobyggnader och andra kyrkliga kultur- minnen en del av vårt nationella arv. Det slås också fast i arkivlagen (1990:782) att arkiven är en del av det nationella kulturarvet. Arkivlagens föreskrifter gäller både statliga, kommunala och kyrkokommunala myn- digheters och beslutande församlingars arkiv. Kyrkolagen hänvisar i sin tur till arkivlagen när det gäller församlingars och kyrkliga samfälligheters arkiv. Arkiven skall bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rätt- skipningen och förvaltningen samt tillgodoser forskningens behov. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och skall främja en god arkivhantering samt bevara, vårda, tillhandahålla och levandegöra arkivmaterial. är chefsmyndighet för de sju landsarkiven (, , , , , , ), som är arkivmyndigheter inom sina distrikt. Av arkivlagen framgår vidare att om en myndighets verksamhet upphör och dess verksamhet inte förs över på ett annat statligt organ skall myndighetens arkiv överlämnas till en arkivmyndighet om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreskriver något annat. De kyrkliga arkiven representerar ett omfattande historiskt material med rötter i medeltiden. De är i huvudsak av två olika slag, nämligen kyrkobokföringsarkiven och de kyrkokommunala arkiven. I kyrkobokfö- ringsarkiven ingår också de löpande folkbokföringsregistren fram till . Då övertog de lokala skattem yndigheterna ansvaret för folk- bokföringen från pastorsämbetena. Inför folkbokföringsreformen beslutade regeringen att kyrkobokföringsarkiven skulle föras över från pastorsämbetena till landsarkiven. Material fram till omkring 1895 är nu inlevererat. Materialet efter 1895 ligger kvar hos församlingarna. Det beräknas uppgå t ill 20 000 – . Mikrofilmning pågår för leverans till landsarkiven. Enligt beslut av regeringen bör överföringen och mikrofilmningen vara färdig inom högst . Arbetet beräknas vara avslutat omkring . arkivmaterial efter är t ill stor del ADB- fört. Omfattningen har inte mätts upp. Detta material innehåller bl.a. kyrkans löpande medlemsregister och det skall också inlevereras till landsarkiven. De kyrkokommunala arkiven beräknas omfatta 25 000 – . Material fram till omkring är inlevererat t ill landsarkiven men även det yngre materialet bör levereras in dit. Övriga handlingar i kyrkoarkiven gäller den frivilliga församlingsverksamheten, föreningar, donationer m.m. Uppdraget beträffande de kyrkliga arkiven När det gäller de kyrkliga arkiven bör utredningen undersöka vilka problem som kan uppstå i samband med relationsändringen och föreslå lösningar på dessa. Utgångspunkten för övervägandena bör därvid vara att möjligheterna att ta del av arkivmaterialet inte skall försämras eller fördyras för allmän- heten, rättskipningen och förvaltningen eller forskningen. Utredning om personalfrågorna vid en ändring av relationerna och om statligt stöd till trossamfund har cirka 25 000 anställda, varav omkring 3 200 på prästtjänster med statligt reglerade anställningsvillkor. Prästtjänsterna är inrättade antingen i pastoraten eller i stifts samfällig- heterna. I varje stift skall det finnas en tjänst som biskop; stift har vid sidan av ärkebiskopen en biträdande biskop. Varje pastorat skall ha en tjänst som kyrkoherde. I domkyrkopastoraten är det domprostarna som är kyrkoherdar. I pastoraten kan det också finnas komministertjänster och stiftssamfälligheterna har tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt. Biskoparna utgör egna statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen och har statliga anställningar. Prästerna har statligt reglerade tjänster i kyrkliga kommuner. Anställningsvillkoren framgår bl.a. av kyrkolagen och förordningen (1993:997) om biskops- och prästtjänster samt av Avtal för kyrkliga tjänster (AKT) och - när det gäller biskoparna – även av Avtal om regeringsbeslut om avlöningsförmåner för vissa högre tjänster m.fl. företräder pastoraten och stiftssamfälligheterna när det gäller fastställande av prästernas avlöningsförmåner m.m. Verket är också i vissa avseenden arbetsgivarföreträdare för biskoparna. Samtliga biskopar och cirka 900 präster har fullmaktstjänster och kan inte sägas upp från sina anställningar. För prästernas del innebär det att drygt en fjärdedel har ett sådant skydd. Biskoparna och prästerna har pensionsrätt enligt det statliga pen- sionsavtalet PA-91, Pensionsplan för arbetstagare hos staten m.fl. Pen- sionsförmånerna betalas ur kyrkofonden. Administrationen sköts av Statens löne- och pensionsverk. Den ojämförligt största delen av anställda har kyrko- kommunalt reglerade tjänster i församlingar och samfälligheter. Till denna stora grupp hör kyrkomusiker, församlingssekreterare, dia koner, förskol- lärare, kanslichefer, kyrkokamrerer, kyrkvaktmästare, kyrkogårdsföre- ståndare, kyrkogårdsarbetare, stiftsjurister, stiftsjägmästare, stiftsskog- vaktare, stiftskonsulenter, kontorspersonal m.fl. försam- företräder arbetsgivaren i fråga om fastställan de av avlöningsförmåner m.m. för dessa anställda. De har pensionsrätt enligt det kommunala pensionsavtalet PA-KL. kommunernas pensionsanstalt (KPA). Kostnaderna för pensionsförmånerna betalas av respektive pastorat eller stiftssamfällighet. I vissa fall utgår kostnadsbidrag från staten enligt särskilda regeringsbeslut. Bestämmelserna om den kyrkomusikaliska verksamheten i finns i 37 kap. kyrkolagen. Tjänster som kyrkomusiker är domkyr- koorganist, organist och kantor. Kyrkomusikertjänsterna fördes över från statlig till kyrkokommunal reglering . blev pastoraten huvudmän för den kyrkomusikaliska verksamheten. De kyrkomusiker som vid övergången hade tjänster tillsatta med fullmakt eller konstitutorial och som därför inte kunde sägas upp blev enligt övergångsbestämmelserna t ill lagen (1989:8) om kyrkomusiken i skyldiga att utöva sin tjänst genom att fortsätta sitt arbete åt pastoratet. finns det bara tre organister som har fullmaktstjänst. Härtill kommer 110 skolkantorer som har kombinerad lärar- och kyrkomusiker- tjänst tillsatt med konstitutorial. För en sådan kombinerad tjänst är det den borgerliga kommunen som är arbetsgivare och betalar hela lönen. Pastoratet ersätter sedan kommunen för den kyrkomusikaliska delen av lönekostnaden. Utredningen bör föreslå vilka åtgärder som behöver vidtas beträffande den kyrkliga personalen i samband med att relationerna ändras mellan staten och . Utredningen bör därvid bl.a. beakta föreskrifterna om skydd för arbetstagares rättigheter vid övergång av verksamhet i lagen (1982:80) om anställningss kydd och i lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet. Frågor som hänger samman med fullmaktshavarnas speciella ställning behöver särskilt analyseras och förslag till lösning utarbetas. Likaså behöver utredningen särskilt uppmärksamma och överväga frågan om relationsändringens inverkan på gjorda pensionsutfästelser. Utgångspunkten skall därvid vara att de gjorda utfästelserna inte får försvagas eller minskas. Stöd till andra trossamfund har statsbidrag utgått t ill andra trossamfund än . Enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag t ill andra trossam- fund än kan statsbidrag lämnas för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler till religiös verksamhet (lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag). Statsbidrag får beviljas de trossamfund som regeringen angett i förordningen. Vid bedömningen av om ett trossamfund skall kunna få statsbidrag har hänsyn tagits både till verksamhetens omfattning och till dess karaktär, dvs. uppfyller de villkor som anges i förordningen och om det är ett allmänt intresse att stödja verksamheten. Av likställighetsskäl bör även andra trossamfund än kunna få uppbördshjälp eller statligt stöd på annat sätt. Statligt stöd bör som utgå efter prövning av regeringen i varje enskilt fall. Utredningen skall överväga vilka motiv som finns för statligt stöd till andra trossamfund än . Med utgångspunkt i dessa motiv skall utredningen föreslå vilka krav som bör ställas för statligt stöd till trossamfund och i vilka former det statliga stödet skall kunna utgå. I princippropositionen nämns att frågor om skattemässiga förhållanden får tas upp i det fortsatta utredningsarbetet. Detta har även uppmärksammats i Stiftelse- och föreningsskattekommitténs slutbetänkande Översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:63). Vid utformningen av sina förslag har kommittén inte kunnat ta någon hänsyn till eventuella förändringar i relationerna mellan staten och . Utredningen bör därför överväga om relationsändringen motiverar någon ändring i eller något annat trossamfunds skattestatus. En statsfinansiellt neutral lösning I det statliga utredningsarbetet skall prövas de kostnader som förslagen för med sig och hur dessa skall finansieras. Därvid skall även beaktas den skatteadministrationsersättning från kyrkliga kommuner som beslutat om (prop. 1994/95:100, prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU19, rskr. 1994/95:417). En grundläggande förutsättning skall vara en statsfi- nansiellt neutral lösning. Utredningen skall efter samråd med övriga utredningar lägga fram förslag till hur den sammanlagda finansieringen skall ske. Som framgått av det föregående behövs ett omfattande utredningsarbete i olika delfrågor för att slutföra den föreslagna relationsändringen mellan staten och . Inom behöver man göra ett minst lika omfattande arbete av motsvarande slag för att de ändrade relationerna skall kunna genomföras. Både på den statliga och den kyrkliga sidan finns ett starkt intresse av att hålla samman och samordna det fortsatta utredningsarbetet. Detta samordningsbehov gäller inte bara utredandet inom staten respektive kyrkan utan också det samlade utred- ningsarbetet oavsett huvudman. Från båda sidor finns vidare ett starkt intresse av att på bredast möjliga sätt förankra de förslag som utrednings- arbetet leder fram till. För att uppnå detta måste goda möjligheter skapas att kontinuerligt få insyn i arbetet och att successivt kunna påverka förslagen. Sådana möjligheter ger också goda förutsättningar för en fortsatt livlig debatt om stat-kyrkafrågan och därmed en förankring av förslagen i en bred demokratisk beslutsprocess. Enligt de av godkända riktlinjerna för det fortsatta arbetet med ändrade relationer mellan staten och bör särskilda åtgärder vidtas för att underlätta insyn i och samordning mellan de här aktuella utredningarna. Samverkan bör också ske mellan statens och kyrkans utredningsarbeten. Utifrån de riktlinjer som godkänts skall ett särskilt beredningsorgan inrättas inom med uppgift att samlat följa utredningsarbetet i stat-kyrkafrågan. De utredningar och myndigheter som omfattas av dessa direktiv skall fortlöpande rapportera om sina uppdrag till detta organ. Beredningsorganet skall kontinuerligt hålla sig informerat om de förslag som arbetas fram av utredningarna och myndigheterna. Vidare skall organet informera sig om det inomkyrkliga utredningsarbetet. Tillsammans med skall organet bidra till den nödvändiga samordningen av det statliga och det kyrkliga utredningsarbetet. Slutligen skall organet sprida information om det fortsatta utredningsarbetet med ändrade relationer mellan staten och . I organet skall samtliga riksdagspartier vara företrädda liksom en bred representation från . Även andra trossamfund än och de berörda fackliga organisationerna skall finnas representerade i organet. Detta skall avsluta sitt arbete . SOU 1997:45 Bilaga 1 169 Ordförande i organet skall vara statsrådet och chefen för mentet. Utredningar och myndigheter enligt dessa direktiv skall beakta direktiven till samtliga utredare och kommittéer om att pröva offentliga åtaganden (dir.1994:23), om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir.1992:50) och om jämställdheten mellan könen (dir. 1994:124). Utredningarna och myndigheterna skall redovisa sina slutliga förslag . Bilaga 2 finns endast i den tryckta versionen De 33 olika trossamfund som får statsbidrag via SST representerar en stor del av det religiösa livet i . Dessa trossamfund redovisade 1995 drygt 3 600 församlingar och ca 865 000 betjänade. Församling- arna disponerar totalt drygt 4 300 kyrkor/moskéer/synagogor. Här följer en kortfattad presentation av respektive trossamfund. Presentationen har utformats inom . Antalet betjänade avser . Antal betjänade: ca 3 000 gav tillstånd för den "engelska och reformerta kyrkan" att i hålla offentlig gudstjänst på de egna språken och att bygga kyrkor. Den första gudstjänstlokalen i var Tullpackhuset vid och . Den nuvarande 's Church byggdes . har det alltid funnits en engelsk präst. Medlemmar i kyrkan kommer från 15 länder främst från brittiska samväldet. I tillsattes först en stadigvarande brittisk präst. 1866 invigdes och . flyttades kyrkan, sten för sten, till den plats där den nu står. Kyrkan är en samlingspunkt för minst åtta samväldesländer och för många amerikanska medborgare. har kyrkan funnit ett viktigt verksamhetsfält bland afrikanska invandrare i . Kyrkan tillhör det anglikanska stiftet "in Europe", vars biskop har sitt säte i . Han besöker regelbundet . Antal betjänade: 4 511 Bildades 1909 efter uteslutning ur , . BVs uppgift är att verka för rikes t illväxt och bekämpa all slags otro och förnekelse, att förbli vid den av tiderna ige- nom orubbligt fasthållna sanningen att hela alltigenom är ofelbara ord med oinskränkt auktoritet. Ansluter sig fullt ut till den evangelisk-lutherska bekännelsen. BV har 100 lokala organisationer. Samarbetar med Lutherska kyrkor i , och . Estniska Evangelisk-Lutherska Kyrkan i Antal betjänade: 12 912 Kyrkans uppgift är att samla estländare utanför hemlandet i estniska evangelisk-lutherska församlingar för att förkunna ord på modersmål, förrätta dop, konfirmation, vigsel och jord- fästning, dela ut Heliga Nattvard, utöva själavård, göra hembe- sök och bedriva församlingsarbete. EELK har 10 församlingar i . Dess regionala organ heter kontrakt och omfattar hela . Konsistoriet och ärkebiskop för EELK utomlands har sitt säte i , . Ingår i och samarbetar med Kyrkornas Världsråd och . Sonderingar kring samarbete med EELK i har inletts. Lettiska Evangelisk-Lutherska Kyrkan i Antal betjänade: 2 086 LELKA-SVs uppgift är att upprätthålla den religiösa gemenskapen bland letter i enligt evangelisk-lutherska trosgrunder genom förkunnandet av ord på lettiska samt själavård och kyrkliga för- rättningar enligt från hemlandet hävdvunna traditioner. LELKA-SV har 11 lokala församlingar och samarbetar med Lett- lands Evangelisk-Lutherska Kyrka i utlandet och med den lettiska Evangelisk-Lutherska kyrkan i . Antal betjänade: 42 609 EFS bildades genom nybildning av en missionsorganisation. Dess uppgift är att på den evangelisk-lutherska bekännelsens grund främja rikes tillväxt. Enskilda och föreningar stöder arbetet genom insatser och gåvor. EFS arbetar såväl i som i . EFS har 650 lokala föreningar samt även regionala organ. 1902 bildade EFS en speciell , De Ungas För- bund, DUF, som 1961 antog namnet . 1971 skedde en integration med EFS med bl.a. gemensamt årsmöte och gemensam styrelse. Antal betjänade: 25 618 The Salvation bildades i av . FAs främsta mål är att evangelisera, vinna människor för . Detta mål är i blickpunkten inom alla arbetsgrenar. FA har 194 lokala kårer samt även regionala organ. Samarbetar med The Salvation , som arbetar i 98 länder. Antal betjänade: 68 000 På uppdrag av SST har av Kultur kontakt och Internationell Migration () vid gjort en un- dersökning av antalet betjänade muslimer i . Utifrån undersök- ningen har SST fastställt antalet betjänade muslimer. Förenade Islamiska i (FIFS) FIFS bildades som en takorganisation för lokala islamiska för- samlingar i och har cirka 30 medlemsföreningar från i söder till i norr. FIFS uppgift är att förena medlemsorganisationerna inför gemen- samma mål genom att främja, bevara och förstärka deras islamiska identitet, att arbeta för den muslimska gemenskapens andliga och mate- riella välfärd, samt att ge muslimska barn och ungdomar en islamisk utbildning. FIFS arbetar för muslimernas integration i samhället med bibehållen islamisk identitet. FIFS representerar sina medlemmar inför statliga och kommunala institutioner och arbetar för att få ett tolerant samhälle som tillgodoser även muslimers behov. FIFS samarbetar tillsammans med , och Islamic Releif i Muslimska Råd. Islamiska i (IKUS) Dess främsta uppgifter är att i företräda Sunni-islam (Ahl-i-Sunnah wa-l-Djema'ah) som utgörs av de fyra lagskolorna i islamisk lag, samt att fostra, utbilda och ta ansvar för muslimska barn, som växer upp i . Integrationsarbete och dialog med andra samhällsgrupper prioriteras. På dess församlingar finns fullt utbildade imamer som leder verksamheten. Speciellt för IKUS är dess Koranskolor där barn och ungdomar kan få komplettera islamiska exa- mina av olika grader. IKUS har cirka 20 församlingar, samt syskonorganisationer i , , , och . SMuF bildades och är ett islamiskt sunni trossamfund bestående av cirka 25 islamiska kulturföreningar och centra som har vunnit inträde i SMuF. SMuF är en ideell, religiös och demokratisk organisation och koor- dinerar medlemmarnas arbete och representerar dem inför myndigheter, organisationer och institutioner i och utomlands. SMuFs målsättning är att förena alla sunnimuslimer i till en islamisk gemenskap, att bevara deras islamiska identitet och att sprida kunskap om islam i , samt att ge alla muslimska barn och ungdomar en grundlig utbildning i islamisk sunni tro, lära, historia och kultur. SMuF och FIFS bildade Muslimska Råd. Antal betjänade: 10 463 Bildades omkring 1951 genom beslut av de judiska församlingarna i . Rådets ändamål är att utbyta erfarenheter och söka samordna ge- mensamma angelägenheter till främjande av judiskt församlingsliv och föreningsliv i , att avge yttrande till myndigheter samt hos myn- digheter bevaka judiska frågor eller ärenden av betydelse för Centralrå- dets medlemmar. Fyra församlingar är anslutna till . Samarbetar med och . Antal betjänade: 9 445 Ursprunget var The Methodist Church i , som grundades . är ett kyrkosamfund med uppgift att sprida evange- lium och vinna människor för . har 75 lokala församlingar. Samarbetar med , Europaråd, och Conference of European Churches, , samt är en del av United Methodist Church, UMC, i . Antal betjänade: 45 205 Nybygget - samverkan startade sin verksamhet och är resultatet av ett samgående mellan Helgelseförbun- det/Fribaptistsamfundet och Örebromissionen. Ca 350 församlingar är anslutna till Nybygget - samverkan. - /Fribaptistsamfundet, HF/FB Förbundet växte fram ur en väckelserörelse i . Fribaptistsamfundet uppstod 1872 på grund av teologiska menings- skiljaktigheter inom . 1994 gick de båda samfunden samman till HF/FB. HF/FB är en missionsrörelse med evangelisk verksamhet i och andra länder (f. n. ett 20-tal länder med ca 80 missionärer). - Örebromissionen, ÖM ÖM bildades som en missionsorganisation. ÖM v ill i samarbete med andra församlingar och missionsrörelser förverkliga mis- sionsbefallning att gå ut i hela världen och göra alla folk till hans lär- jungar. För ÖM innebär uppdraget ett engagemang både för människor i andlig okunnighet och för människor i social nöd. Antal betjänade: 2 500 Armeniska apostoliska kyrkan anses vara världens första statliga kyrka. konungTirdad III antog kristendomen år 301. Kyrkan har församlingar i och och verksamhet på ytterligare ett antal orter. Kyrkan har en präst med säte i och lyder under ärkebiskopen för som har sitt säte i , Ös terrike. Antal betjänade: 700 BOFs uppgift är att förena alla ort odoxtroende bul- garer på basis av nationella och religiösa traditioner. BOF har två lokala organisationer, som finns i och . BOF är en del av den Bulgariska ortodoxa kyrkan och deltar i alla former av internationellt och ekumeniskt samarbete. Estniska Ortodoxa kyrkans synod Antal betjänade: 1 065 Bildades 1948 genom utnämning av Metropoliten , kyr- kans överhuvud. Den estniska ortodoxa kyrkans synod i grun- dades 1923. Estniska Ortdoxa Kyrkans uppgift är att utgöra kyrklig ledning och sammanhållning av estniska ortodoxa kyrkans församlingar i , , , , och . Kyrkan har fyra lokala församlingar i . De finns i , , och . Antal betjänade: 2 000 Kyrkan har en församling i och filialverksamhet i , och /. Kyrkan representerar en mycket gammal kultur med upp till 3 000- åriga rötter. Antal betjänade: 2 500 Kyrkans uppgift är att förkunna och förvalta den ortodoxa kyrkans budskap för de som flyttat till från ortodoxa församlingar och dem som genom det heliga dopet och Mirrhasmörjelsen upptagits i församlingens gemenskap. är i med som centralort och ingår i Grekisk-ortodoxa Metropolitdömet av och . är en del av den i . Med välsignelse av Metropoliten av och upp- rätthåller församlingen goda förbindelser med ortodoxa församlingarna och klostren i genom Ortodoxa Kyrkas ärkebiskop. Grekisk-OrtodoxaMetropolitdömet av och , Grekisk-Ortodoxa kyrkan Antal betjänade: 17 500 Metropolitdömet bildades genom beslut av det Ekumeniska Patriarkatet i . Kyrkans uppgift är att bedriva religiös verksamhet bland grekisk- ortodoxa i och . Grekisk-Ortodoxa Kyrkan har fyra lokala församlingar i . Antal betjänade: 1 038 Kyrkan har församlingar med egna lokaler i och . Gudstjänster firas även i , , , Kristian- stad och . ortodoxa kyrka (Ryska ortodoxa kyrkan) Antal betjänade: 2 500 Bildades 1617 genom freden i Stolbova .