sou · GLB371 · 1998-01-01 00:00:00 — För att möta problemet med socialbidragstagande studenthushåll vore det önskvärt om sommarverksamheten vid universitet och hög- skolor kunde utökas. Det är emellertid oklart vilka finansiella kon- sekvenser en sådan expansion skulle ge. Ungdomspolitiska kommit- tén menar därför att konsekvenserna av en tredje termin, alternativt förlängda terminer borde utredas. Därvid bör de ekonomiska effek- terna av en sådan utvidgning, såväl för studiemedelssystemet som för universitet och högskolor, studeras. En annan möjlighet för att underlätta de studerandes situation, inte bara , är att höja eller helt slopa det så kal- lade fribeloppet. Som framgår ovan håller studiemedelssystemets ut- formning nere de studerandes arbetsinkomster. har fribe- loppet en preventiv uppgift för att få de studerande att läsa mer ef- fektivt och inte ta på sig för mycket arbete vid sidan om. Huvudar- gumentet mot ett avskaffande av fribeloppet är inte oväntat kost- nadsaspekten. uppger i sitt slutbetänkande att ett slopande skulle kosta . Ung- domspolitiska kommittén instämmer med utredningen i att kostnaden för ett slopande av fribeloppet är långt större än vinsten därvidlag. Regeringen har uppdragit åt och Socialsty- relsen att i samverkan utarbeta förslag till åtgärder som syftar till att öka arbetslösa ungdomars förutsättningar att ta sig in på den reguljä- ra arbetsmarknaden eller utbildningssystemet78. Förslaget skall ut- formas så att det ger den enskilde möjlighet till kompetensutveckling och åtgärderna ska utgå från de arbetslösas egna behov och förut- sättningar. Kommunerna ska genom förslaget ges möjlighet att erbju- da de arbetslösa en meningsfull sysselsättning i stället för socialbi- drag. I uppdraget ingår att beräkna skälig ersättning till individen och lämna förslag till konstruktion av det nya stödet. I förslaget ska också övervägas effekterna av att eventuellt göra stödet ål- dersneutralt. Enligt direktiven ska utredningen inhämta synpunkter från bland annat . Kommittén har i en särskild skrivelse lämnat följande synpunkter till och . framhåller att stödet bör vara ål- dersneutralt. Vidare menar kommittén att ersättningen ska vara sådan 78 Regeringsbeslut S97/651/IFO. att den inte behöver kompletteras med socialbidrag och ska utformas så att den inte befäster ett fortsatt bidragsberoende. Ersättningen ska ge den arbetslöse möjlighet att bli delaktig i befintliga trygghetssys- tem. Kommittén menar att ersättningen ska vara knuten till en mot- prestation från den arbetslöses sida. Motprestationen ska utformas tillsammans med den arbetslöse, med utgångspunkt i dennes intressen och önskemål, och vara ett led i en handlings- och utvecklingsplan som den arbetslöse upprättat tillsammans med tjänsteman på arbets- förmedlingen. Den arbetslöse skall ha möjlighet att avvisa motpresta- tionen om den inte ingår i ovan angivna handlings- och utvecklings- plan eller om motprestationen inte är av tillräckligt god kvalitet. Verksamheten ska utformas så att den kan tjäna som referens för den arbetslöse. Slutligen bör även de förslag lämnat i vårt delbetänkande, Arbete åt unga (SOU:1997:40), beaktas i det fortsatta arbetet. ska kontinuerligt följa upp ungas ekonomiska si- tuation och därvid särskilt beakta skillnaden mellan kvinnor och män. De ekonomiska konsekvenserna av tre terminer och förlängda termi- ner vid högskolor och universitet bör utredas. Unga och den egna bostaden 9 Unga och den egna bostaden Att flytta hemifrån är ett viktigt steg för att kunna leva ett självstän- digt liv. Den egna bostaden är en symbol för självständigheten från föräldrarna. Ekonomiska möjligheter att klara ett eget boende och utbudet av bostäder är det som ytterst avgör när man flyttar hem- ifrån. Men det är inte enbart tillgången mätt i antal bostäder utan också hur bostadsbeståndet i olika regioner är sammansatt som spelar in. Unga konkurrerar med andra grupper om tillgängliga bostäder. Exempelvis kan små bostäder i innerstäder efterfrågas av såväl unga med begränsade möjligheter att betala höga insatser eller hyror som äldre med goda ekonomiska möjligheter. I det här kapitlet skall vi först försöka beskriva vad vi vet om hur unga bor. Därefter presenterar vi den del som handlar om hur unga vill bo ur den enkät som kommittén genomfört i samarbete med SCB. Vi kommenterar bosparande och segregerat boende liksom Bover- kets regeringsuppdrag angående ungdomsbostäder. Därefter kommer kommitténs överväganden och förslag. 9.1Vad vet vi om ungas boende Det är svårt att ge en heltäckande, rättvisande och aktuell bild av ungas boende. Uppgifterna måste hämtas från flera, sinsemellan olika statistikformer och uppgifterna är förhållandevis gamla när statistiken presenteras. Studentboende och boende i andra hand finns till exem- pel inte med i den statistik vi utgår ifrån här. Kommittén har dock med benäget bistånd från gjort en sammanställning av resultat från den statistik som finns tillgänglig utifrån några frågeställningar om unga och boende. Det ger en viss uppfattning om läget även om det inte täcker in hela bilden. 9.1.1När flyttar unga hemifrån? Att flytta hemifrån är en del av självständighetsprocessen. Uppbrottet kan inte alltid ske när man själv önskar det utan är bland annat bero- Unga och den egna bostaden ende av möjligheterna till egen försörjning och till att få en egen bo- stad. Vidare har föräldrarnas ekonomi och boendeförhållanden bety- delse för när uppbrottet sker liksom möjligheterna att få utbildning på orten. Längre utbildning på hemorten kan alltså fördröja flytten från hemmet medan däremot utbildning utanför hemorten kan påskynda utflyttningen. Utbudet av bostäder och boendekostnaderna kan också påverka när man kan flytta hemifrån. Det handlar om vilka lägenhet- styper som finns att tillgå liksom vilka upplåtelseformer som erbjuds på orten. Föräldrar med goda bostadsutrymmen gör det också möjligt för unga att bo kvar längre i föräldrahemmet. över en längre tidsperiod har flytten hemifrån förskjutits nedåt i åldrarna. Den genomsnittliga åldern då man flyttar från föräldrarna har blivit lägre. Å lder vid uppbrottet från föräldrahemmet: Källa: Folk- och bostadsräkningarna, SCB Kvinnor har så länge vi kunnat få statistiska uppgifter flyttat hemifrån omkring före männen. En förskjutning nedåt i åldrarna har skett parallellt för båda könen, från 23 till för män och från 21,5 till för kvinnor. Såväl män som kvinnor flyttar hemifrån omkring tidigare än av detta se- kel. Denna förskjutning nedåt skedde emellertid till största delen mellan dem som föddes och de som är födda på 1930- talet. Därefter är förskjutningen nedåt av den genomsnittliga åldern då man lämnar föräldrahemmet tämligen måttlig för både män och kvinnor. Siffror från undersökningarna av levnadsförhållanden () pekar i samma riktning, om också på delvis en annan nivå och inte med lika tydlig riktning i förändringen, sett över hela perioden. Unga och den egna bostaden från ULF-undersökningar som sträcker sig till 1994. De visar att det faktiskt skett en minskning av 20-24-åringarnas flyttning från hem- met. För männen tycks denna förändring ha skett , medan kvinnorna uppvisade en minskning under- sökning. Sålunda bodde av männen i åldern kvar hemma , jämfört . Motsvarande siff- ror för kvinnorna var och . Ett ökat kvarboen- de i hemmet stöds också av en undersökning av registret över total- befolkningen som gjorts 1990 och 1994. Enligt denna undersökning hade kvarboendet ökat i hela . Tabell 2 visar kvarboende i olika åldersgrupper och hur detta för- ändrats 1975 till 1990. Dessutom framgår skillnader mellan könen. Unga som bor kvar i föräldrahemmet 1975-1990 (procent), Källa: Folk- och Bostadsräkningarna Bearbetning: De regionala skillnaderna när det gäller andelen som bor kvar hos föräldrarna är stora. Det är i glesbygden som kvarboendet är vanli- gast. Men det är vanligare bland storstadsungdomar att bo kvar hos föräldrarna än det är i övriga tätorter. Detta avspeglar sannolikt såväl bostads-, som arbetsmarknads- och utbildningssituationen i de olika ortstyperna. Unga och den egna bostaden 9.1.2Hur bor unga? Bostads- och hyresundersökningarna ger en uppfattning om hur de unga är bosatta. Det måste dock återigen påpekas att undersökningen endast täcker förstahandsboende. Boende i andra hand och student- boende är inte med i denna statistik. vid har sammanfattat undersökningarna avseende åren . har andelen ensamståen- de ökat sett till hela den ovan undersökta ungdomsgruppen. Varia- tionerna över tiden har emellertid varit betydande. Fördelning på hushållstyper efter ålder på bostadsföreståndaren, 1993 Källa: Bostads- och hyresundersökningen, SCB bearbetning , IBF Hushållen fördelas efter bostadsföreståndarens ålder vilket innebär att det kan finnas unga också i åldersgruppen . Det är framförallt i hushåll som det blivit allt vanligare med en- samstående, men även i åldern har det skett en markant ök- ning av andelen ensamstående. Hyresrätten är den dominerande upplåtelseformen för ungas boen- de i alla ungdomshushåll. Det har inte skett någon dramatisk föränd- ring . Boende i äganderätt har minskat något i ålders- gruppen , från , och en viss minskning av 21-24-åringarnas boende i bostadsrätt kan märkas, från . Detta gäller även 18-20- åringarnas boende men där är gruppen så liten att det är svårt att ut- tala sig om det verkligen är en förändring. Unga och den egna bostaden Fördelning på upplåtelseformer och ålder på bostadsföreståndaren 1993 (procent)Källa bostads- och hyresundersökningen, SCB Bearbetning: , IBF Tabellen visar entydigt att det blir allt vanligare att i någon form äga sin bostad ju äldre man är, medan hyresrätten är allt ovanligare ju äldre hushållet är. , har även kartlagt hur stora lägenheter unga i hushåll utan barn, fördelade på ensamstå- ende och sammanboende har. Unga och den egna bostaden Källa: Bostads- och hyresundersökningen 1993,SCB För unga ensamstående gick trenden mot ett minskat antal boende i ett rum och kök. har andelen som bor i små lägenheter däremot ökat, från för 21-24 åringarna och från för 25-29-åringarna. Mot- svarande tendens finns inte beträffande äldre ensamstående. Fortfa- rande är två rum och kök den vanligaste lägenhetsstorleken för en- samstående i alla ålderskategorier, utom för tonårshushållen. Bland de samboende är inte tendensen lika entydig och framför allt verkar det som om boende i mindre lägenheter blivit vanligare först . Sålunda har andelen som bor i högst två rum och kök bland 21-24-åringarna ökat från och bland 25-29-åringarna från . Motsvarande tendens finns inte i de äldre hushållen. Det finns således tendenser till att de unga i något större utsträck- ning bor kvar hemma hos föräldrarna och att de när de flyttat hem- ifrån väljer en mindre bostad än . 9.1.3Vad kostar det att bo? Boendeutgifterna har ökat snabbt . talet motsvarade boendeutgifterna av den dispo- nibla inkomsten, har de stigit till av den disponibla inkomsten. steg bostadsde- len av konsumentprisindex (KPI) , medan priset på övriga varor och tjänster steg . Relativpriset på boen- det har således ökat totalt sett och eftersom boendeförhållandena är av mycket långsiktig karaktär har hushållen i allt väsentligt anpassat sig till de nya kostnaderna genom att låta boendekostnaderna ta en allt större andel av inkomsten. Unga och den egna bostaden Unga bor framför allt i lägenheter om 1 eller 2 rum och kök och det kan därför vara av intresse att studera hyresutvecklingen för olika lägenhetstyper. Hyran , för delat på olika lägenhetstyper. Källa: Bo- stads- och hyresundersökningarna. Av tabellen framgår att det är de minsta lägenheterna som ökat mest . Medan hyran stigit för en lägenhet om ett rum och kök var motsvarande ökning för de största lägenheterna . Det är alltså de lägenheter som främst unga efterfrågar som haft de största hyresökningarna . Vidare har den typ av lägenheter som främst efterfrågas av unga, relativt små lägenheter, minskat sin andel av det totala lägenhetsbe- ståndet. Å r 1960 var av lägenheterna två rum och kök eller mindre. Motsvarande tal vid Folk- och Bo- stadsräkning var . har antalet ensamstående ökat dramatiskt, inte bara bland unga. Det betyder att konkurrensen om en begränsad andel lägenheter har blivit betydligt hårdare. Ser vi till den faktiska boendekostnaden för unga har den ökat som inkomstutvecklingen inte har varit gynnsam för unga . Konsekvensen har blivit ökade utgift- sandelar för ett växande antal ungdomshushåll. Unga och den egna bostaden Andelen ensamstående hushåll utan barn med en utgiftsandel för bosta- den på av den disponibla inkomsten. Källa: Bostads- och hyresundersökningarna, SCB Bearbetning:Tommy , IBF Andelen samboende hushåll utan barn med en utgiftsandel för bostaden på av den disponibla inkomsten. Källa: Bostads- och hyresunder- sökningen, SCB. Det är uppenbart att de ensamstående utan barn som fått vidkän- nas en kraftig ökning av bostadsutgiften som andel av den disponibla inkomsten79. Det är sannolikt både de ökade boendeutgifterna och de minskade inkomsterna som har betydelse. Det är särskilt som det skett en ökning av den andel vars bostadsutgift tar av den disponibla inkomsten. Motsvarande tendens finns även bland hushåll med samboende utan barn, men där är trenden inte lika tydlig. Ä ven om det i de äldre grupperna skett en viss ökning av hushållen som betalar av sin inkomst för bostaden. Boendet tar således en växande del av de ungas disponibla inkomster. 79Den definition av den disponibla inkomsten som använts i Bostads- och hyresundersök- ningen (BHU) skiljer sig gentemot viss annan inkomststatistik. I BHU behandlas bo- stadsbidrag, skatteeffekter på grund av bostadsinnehav samt räntebidrag som bostads- stöd och dras därför bort från bostadsutgiften: Därmed räknas de inte heller med i den disponibla inkomsten. Unga och den egna bostaden 9.2Hur vill unga bo Av den enkät genomfört tillsammans med SCB framgår att bostadsproblemet inte upplevs som särskilt stort bland unga. Många anser sig också kunna påverka sina möjlig- heter att få en egen bostad. Av de som menar att det är ett mycket stort problem för unga att hitta en egen bostad är de som ännu inte flyttat hemifrån i majoritet. Andel av de unga som menar att följande områden är ett mycket stort problem för de unga: För unga att klara den egna ekonomin För unga att känna makt och inflytande Kunskap för dagens arbetsmarknad Att hitta en egen bostad 9.2.1Särskilda åtgärder för unga I enkäten ställdes en fråga om det behövs särskilda politiska åtgärder för unga vad gäller arbetsmarknad, bostäder samt makt och inflytan- de. Ö är man positivt inställd till säråtgärder på dessa områden. Allra mest positiv är man till riktade åtgärder på arbetsmarknadsom- rådet, där instämmer av de svarande. På andra plats kommer särskilda insatser för ungas boende, av de sva- rande var där positivt inställda. Något lägre rankades behovet av åt- gärder vad gäller makt och inflytande. Unga och den egna bostaden 9.2.2Alternativt boende för unga I syfte att ta fram boendealternativ för unga som är billigare diskute- ras ofta olika former av alternativt boende. För att dessa alternativ ska vara intressanta är det emellertid viktigt att veta vilka boende- former de unga nu eller är intresserade av. Tillsammans ger svaren från de olika alternativen en bild av vilken sorts boende de som är mellan kan tänka sig. Unga och den egna bostaden Skulle du eller vilja bo: i en ungdomslägenhet där både priset och standarden är lägre än i vanliga lägenheter; i delad lägenhet med andra; i en korridor där alla har var sitt rum men de- lar kök; som inneboende? Sammantaget visar resultaten vad gäller nuvarande eller framtida boende att det finns ett visst intresse för alternativa boendeformer för unga. Framförallt är man positiv till att bo i en ungdomslägenhet med lägre hyra men också lägre standard än andra lägenheter. Un- gefär var tredje svarade att de skulle vilja bo i en sådan lägenhet. Minst populärt var alternativet att bo inneboende hos någon, endast var elfte var intresserade av detta. Det finns en större öppenhet hos de som är för kol- lektiva boendeformer. För dessa kan alternativa boendeformer vara ett steg på vägen till permanent boende. Att flytta hemifrån är för många ett viktigt steg mot ett självständigt liv. Som framgår av föregående avsnitt har det skett en förskjutning och unga flyttar hemifrån något . Vi har i un- dersökningen velat få svar på vad unga menar är orsaken till detta. Ä r det något som de vill själva eller är det strukturella orsaker som hög ungdomsarbetslöshet och höga hyror som de ser ligger bakom denna utveckling? Unga och den egna bostaden För att få svar på detta har vi bett respondenterna att välja mellan olika förklaringsalternativ till varför det dröjer innan de unga flyttar hemifrån. Det dröjer allt längre innan unga flyttar hemifrån. Här är några vanliga förklaringar. Tycker du att påståendena stämmer som för- till att unga bor kvar hemma? 0 20 40 60 80 Det svarsalternativ som vinner högst förtroende är att det dröjer innan unga kommer in på arbetsmarknaden och att man därmed inte får en egen ekonomi och kan flytta hemifrån. menar att det påståendet stämmer. I linje med detta menar också många att påståendet att hyrorna är för höga stämmer. Det påstående som de unga i lägst utsträckning tycker stämmer, är att de unga vill bo kvar hemma. Av alla svarande menar att det stämmer. Här ser vi emellertid stora åldersskillnader. Bland de yngsta menar var åttonde att påståendet stämmer. I de två grupperna med svarande svarade endast var trettiotredje att påståendet stämmer. generellt sett verkar dock alternativet att bo kvar hemma hos familjen inte vara ett förstahandsval utan beroende av andra faktorer. Vissa skillnader syns också när vi jämför svaren utifrån boendeort. De unga som bor i större städer upp till 200 000 innevånare och i Unga och den egna bostaden , och upplever fler problem jämfört med de som bor på landsbygd och på orter med upp till 25 000 innevåna- re. Den senare gruppen upplever i lägre grad än de förra att proble- men med att flytta hemifrån är förknippade med bostadsbrist. I den gruppen är de stora problemen att få ett eget arbete och en egen eko- nomi samt att hyrorna är för höga. Dessa problem upplevs som vikti- ga förklaringar även för de som bor i storstäderna men därtill kom- mer bostadsbrist. De som bor i storstäderna svarar två gånger så ofta som de på landsbygden och i mindre orter att det stämmer att det finns lägenheter att hyra men inte där unga vill bo. Samma mönster ser vi även vad gäller svarsalternativet att det nästan inte finns några lägenheter att hyra. Ett förslag i syfte att underlätta för nytillträdande på bostadsmarkna- den som kommit fram ett flertal gånger är att förbättra informationen om bostadsmarknaden80. Efter nedläggningen av bostadsförmedlingarna på många orter måste individen själv leta rätt på sin bostad. För detta krävs kunskap om bostadsmarknaden och dess aktörer. I enkäten har vi därför frågat om man tycker att det vore bra att få information om bostadsmarknaden och hur man söker bostad. Tanken att få information om hur bostadsmarknaden ser ut och hur man gör när man söker bostad bemöts positivt av majoriteten av de svaeande. menar att det vore bra och att de inte behöver det. Det finns tre grupper vilka i högre grad tycker att tanken om bo- stadsinformation är bra. För det första är de yngre mer intresserade än de äldre. Av är positiva till idén jämfört av de . Störst skillnader finner vi mellan de som är där endast var sjätte svarar att de inte är intresserade och de mellan där nästan varannan svarar nej. För det andra ser vi att de som bor hemma hos sina föräldrar är mer intresserade av information än de som flyttat hemifrån. Å tta av tio av de hemmaboende svarar att det skulle vara bra jämfört med fem av tio av de som redan flyttat hemifrån. 80Se till exempel Tillvarons trösklar (SOU 1994:77) och Bostadspolitik 2000 (SOU 1996:156). Unga och den egna bostaden Slutligen ser vi även skillnader mellan de som är födda i och de som har invandrat. av invandrarungdomarna tycker att det vore bra att få mer information jämfört bland de som fötts i . Troligtvis beror dessa skillnader på att man är ny både på orten och i landet. och genomförde en undersökning bland unga i åldern . Undersökningen ge- nomfördes bland 3 675 unga, huvudsakligen per telefon. Enligt undersökningen var det bara var fjärde som inte avsåg att ändra sitt boende . skulle skaffa sig en egen lägenhet och skulle byta lägen- het. De unga har alltså för avsikt att vara rörliga på bostadsmarkna- den i avsevärd utsträckning. Ö versatt i antal bostadsbyten betyder det minst 800 000 byten , det vill säga 160 000 i genom- snitt. Enligt undersökningen är efterfrågan på de riktigt små lägenheter- na mycket begränsad. I första hand önskar man sig två rum och kök eller ännu större lägenhet. Endast av de unga önskar sig ett rum och kök eller mindre lägenhet, även om av 16-19-åringarna kan tänka sig så små lägenheter. önskar sig två rum och kök, tre rum och kök och minst fyra rum och kök. Det är kvinnorna som i större utsträckning än männen vill ha stora lägenheter, av kvinnorna mot av männen vill ha lägenheter som är tre rum och kök eller större. Det kan indikera att kvinnorna prioriterar boendet högre än männen men också att kvinnorna hunnit längre i att bilda familj än vad männen har gjort i dessa åldrar. Men det viktigaste kriteriet för bostaden är, enligt undersökning- en, att den har en låg och rimlig kostnad. Det framgår också att unga är beredda att göra egna insatser, till exempel i form av fastighets- skötsel för att sänka hyran. Av samtliga unga är det ungefär lika många som vill ha en lägen- het med hyresrätt () som vill äga sin bostad (). Bostadsrätt är däremot ett relativt ovanligt förstahandsalternativ (). Men åldersskillnaderna är betydande: av 16-19- åringarna vill ha en bostad med hyresrätt, medan motsvarande gäller för av 24-27-åringarna. Omvänt gäller att drygt 20 Unga och den egna bostaden procent av 16-19-åringarna vill ha ett boende med äganderätt jämfört med av 24-27-åringarna. Två av tre önskar sig en lägenhet , medan drygt var tredje anger att det ändrade boendet kommer senare än . Nästan hälften av de unga räknar med att ändra sitt boende . Unga är således en inte oväsentlig konsument på bostadsmarkna- den. Enligt våra direktiv skall vi se över lagen om ungdomsbosparande och analysera möjligheterna till och kostnaderna för att skapa särskil- da stimulanser som ökar ungdomars bosparande. finns ett speciellt ungdomsbosparande. Unga kan börja spara i vissa banker eller sparkassor och fort- sätta med detta tills dess de är . fastställer en minimiränta. När man sparat och sammanlagt är man berättigad till en årlig bonusränta på . Den som sparar har rätt att låna upp till det sparade beloppet efter sedvan- lig kreditprövning. Det finns inga krav på att sparandet ska användas till att köpa bostad. var drygt 45 000 unga knutna till sparandet. Dessa är berättigade till 18 miljoner i när sparandet avslutas. Anslaget för utbetalnng av ärr budgeterat till 3 miljoner kro- nor. Sparandet uppgick till cirka 246 miljoner kro- nor. finns fyra olika bosparformer på marknaden. Spar- banken driver ett bosparande tillsammans med kallat RiksBoSpar. Efter 12 månaders regelbundet sparande med högst och där den sparade summan täcker 10 pro- cent av den totala bostadsinvesteringen har man möjlighet att låna resten efter sedvanlig kreditprövning. Systemet omfattar omkring 150 000 sparare och ca . Unga och den egna bostaden har en sparkassa, organiserad som en ekonomisk före- ning. Sparformen ger tillgång till produktion av bostä- der. Om bospararen väljer en bostad hos får köparen en extra bonusränta om vederbörande är högst . uppskattade antalet bosparkonton 1994 till 47 000 med i total behållning. HSB har ett system med bosparande, som sker på konto med marknadsmässig ränta.