sou · GLB339d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Förtroendet för undersökningen ökade /83 då utvecklingen vände. Denna vändpunkt sammanfaller med en kraftig uppgång av andelen vägrare i HINK. För däremot sker ingen uppgång av bortfallet . Omkring 1983 debatterades samkörningar i offentligheten. 846 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 1997: 39 SCB hade publicerat ett förslag om en folk- och bostadsräkning helt base- rad på användningen av befintliga registeruppgifter (FOBALT). För att klara detta hävdade SCB dessutom att det behövdes fyra nya centrala per- sonregister för statistiska ändamål. SCB ville också att folkbokföringen skulle ändras så att enskilda boende i flerfamiljshus skulle folkbokföras på lägenhet i stället för fastighet. Det skulle innebära att man fick en mer rätt- visande bild av hushållens sammansättning än annars med hjälp av befint- liga registeruppgifter. Två av de föreslagna registren inrättades så små- ningom, utbildningsregistret och sysselsättningsregistret. Eftersom både och använder registeruppgifter ligger det nära till hands att anta att uppgången av vägrarbortfallet hade att göra med att frågor om samkörningar uppmärksammades. Särskilt som bortfallet i andra under- sökningar inte ökar. Nästa kraftiga ökning sammanfaller med debatten om forskningspro- jektet Metropolit vid . Forskarna i projektet hade samlat in uppgifter om en årskull stockholmare födda , dels från myndigheter, dels från individerna själva. Syftet var att studera hur upp- växtmiljön påverkade deras möjligheter senare i livet. En mängd synnerli- gen känsliga uppgifter hade registrerats sedan 53-ornas barndom. Uppgif- ter om avvikande beteende upprörde många. En mycket upprörd debatt om förutsättningarna för forskning och statistik, samt de registrerades person- liga integritet fördes. Detta fick till följd att andelen vägrare ökade i samt- liga undersökningar. En ökning av bortfallet kan också noteras . Då debatterades återigen folk- och bostadsräkningen. Vid denna räkning var det ett stort antal personer som trots uppgiftsskyldighet vägrade att lämna uppgifter, särskilt i . Svarsandelen för var före första påminnelse. Vid 1975 och räkning hade den varit omkring 94 %.538 Vi har kunnat påvisa ett samband mellan offentlig uppmärksamhet och debatt om personregistrering och integritet och allmänhetens beredvillighet att medverka i urvalsundersökningar som ingår i den officiella statistiken. SCB har varit inblandad i samtliga debatter även om myndigheten inte all- tid varit huvudaktör. Att döma av bortfallsutvecklingen i och i har offentlig uppmärksamhet om behandlingen av personuppgifter i den officiella statistiken resulterat i en minskad vilja hos 538SOU 1993:41 Folk- och bostadsräkningen och . 1993, (s. 66-67). Svarsandelen för hela riket var före första påminnelse. Den slutliga svarsandelen var för riket . SOU 1997: 39 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 847 allmänheten att bidra med uppgifter om sina personliga förhållanden. Denna minskning har varit övergående och förtroendet har sakta återhäm- tats. Dock aldrig riktigt till de nivåer som gällde innan. Denna slutsats stöds bara delvis av variationer i beredvilligheten att medverka i de andra undersökningarna. Figur 4: Andel ej anträffade i urvalsundersökningar 1963-1993 En annan svårighet att bedriva undersökningar med frivilligt uppgiftsläm- nande är att enskilda är svåra att anträffa, se figur 4. Det är ett resultat av ändrade levnadsvanor där arbetstiderna är mer oregelbundna, att en allt mindre del av fritiden tillbringas i hemmet och att många skaffar sig hem- ligt telefonnummer. Detta skall ses mot bakgrunden att en majoritet av ur- valsundersökningarna genomförs med telefonintervjuer. En annan strategi att göra s.k. indirekta intervjuer, dvs. att fråga någon närstående till urvals- personen om dennes personliga förhållanden, minskade kraftigt . Andelen ej anträffade har åter ökat kraftigt. Det är i SCB:s telefonintervjuer ett lika stort problem som vägrarbortfallet, i till och med ett större problem. En annan indikator på allmänhetens förtroende för användningen av personuppgifter är möjligheterna till insyn genom 10 § datalagen. Enskild har rätt att en gång få veta om han förekommer i ett personregister och vilka uppgifter som finns om honom. I vår undersökning uppgav av befolkningen att de begärt ett registerutdrag. För de flesta () låg den senaste begäran . 848 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 1997: 39 tyder på att intresset för registerutdrag avtagit . Jag har låtit sammanställa uppgifter om antalet förfrågningar om registerutdrag hos myndigheter med ansvar för framställningen av den officiella statistiken, nämligen , och Riksförsäkringsver- ket. Uppgifter föreligger från SCB sedan tillkomsten av datalagen 1974.539 Hos finns uppgifter tillgängliga från 1985540 och hos Riks- försäkringsverket från 1989541, se figur 5–7. Dessa myndigheter har per- sonregister över i princip hela den svenska befolkningen. Intresset för re- gisterutdrag varierar mellan myndigheterna, var ärendevolymen hos SCB 30 000, hos 25 000 och hos mindre än 5 000. Intresset har också varierat kraftigt . Gemensamt för de tre är att intresset markant har avtagit. Denna för- ändring inträffade tidigt hos , redan efter 1986. Figur 5: , registerutdrag enligt 10 § datalagen 1974-1993, antal. 539Muntlig uppgift av , SCB, . 540Muntlig uppgift 1994. 541Muntlig uppgift av . , ADB- avdelningen, . SOU 1997: 39 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 849 Figur 6: , registerutdrag enligt 10 § datalagen 1985-1993, antal Figur 7: , registerutdrag enligt 10 § datalagen 1989-1993, antal Det är bara hos SCB som vi kan följa intresset för registerutdrag . Hos SCB finns fyra perioder med högt intresse för registerutdrag. De kulminerar , 1980, 1987 och 1990. Dessa perioder av högt intresse för registerutdrag har olika utsträckning i tiden. Den första perioden avtar året därpå. Intresset vid nästa period omkring 1980 blev inte lika stort men kan sägas omfatta föregående och nästföljande år. ökar intresset åter och varar . inträffade en tillfällig uppgång då SCB:s högsta ärendevolym notera- des med strax under 40 000 förfrågningar. Den senaste perioden av ökat intresse omfattade endast . Min hypotes att intresset varierar med 850 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 1997: 39 uppmärksamhet för data- och integritetsfrågor får stöd. Tidpunkter med ökat intresse för registerutdrag sammanfaller med tidpunkterna för en minskad beredvillighet att lämna uppgifter. Därtill kommer några nya. Det kan noteras att med en folk- och bostadsräkning sammanfaller med ett stort intresse för registerutdrag. har åtminstone sedan FoB 85 förekommit debatter som har ifrågasatt folk- och bostads- räkningen. SCB har också på blanketten för uppgiftslämnande upplyst de uppgiftsskyldiga om deras rätt att begära registerutdrag. Därtill kommer uppgången . Enligt muntlig uppgift från SCB sammanhänger den med inrättandet av utbildningsregistret som också gav upphov till överkla- gande hos regeringen. Datainspektionen hade meddelat föreskrift om att 1/3 av de registrerade skulle få ett registerutdrag utan att de själva begärt det. SCB överklagade beslutet hos regeringen. Användning av uppgifter om enskilda hos myndigheter och företag Frågan om utlämnande av uppgifter från Statens person- och adressregister (SPAR), vilket innehåller uppgifter från folkbokföring och taxering, har förekommit i SCB:s undersökningar , 1984 och 1976 och upprepades med några mindre justeringar även i vår undersökning 1995. Genom dessa undersökningar kan vi följa en utveckling för ett minskat stöd för utlämnande av uppgifter från en myndighet till andra myndigheter och företag. De uppgifter det här är frågan om är var för sig offentliga hos de myndigheter som samlat in dem. Genom det statliga adress- och personregistret får de användas för uppdatering av adresser, direktreklam och urvalsdragning av dem som efterfrågar uppgifterna. Den enskilde kan begära att uppgifter om honom spärras mot direktreklam. Skall uppgifterna ingå i ett personregister krävs tillstånd från Datainspek- tionen om den registeransvarige saknar anknytning som följer av medlem- skap, anställning eller kundförhållande. Den registeransvarige måste i så- dana fall kunna åberopa särskilda skäl för att få registrera personer utan sådan anknytning. Det som får minst stöd hos allmänheten i dessa under- sökningar är att uppgifter förs över till företag för kommersiell användning riktad mot privatpersoner. En mycket liten andel säger sig kunna acceptera detta. Från företagets sida handlar det om att värva nya kunder eller med- lemmar. Även utlämnande av uppgifter till andra privata och offentliga SOU 1997: 39 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 851 verksamheter utan anknytning till den registrerade har svagt stöd hos all- mänheten. Överföring av folkbokföringsuppgifter till forskningsinstitution, och accepteras av . Uppgifterna skall användas till urvalsdragningar för genomförande av bl.a. statistiska undersökningar. Verksamheter som den enskilde har anknytning till i egenskap av klient eller kund erhåller störst stöd för inhämtande av uppgifter från SPAR, dvs. överföringar av uppgifter till bank där den en- skilde är kund och till . Tabell 4: Allmänhetens inställning till överföring av uppgifter från statens adress- och personregister 1995, procent. Bank där du har konto Du ej är kund En fråga som uppmärksammats mycket är vilket inflytande enskilda skall ha över användningen av uppgifter för andra ändamål än de insamlats för. Det är en viktig dimension av begreppet personlig integritet. Utifrån prin- cipen om informerat samtycke skall den enskilde avgöra sådan använd- ning. Det har också hävdats att den enskilde inte själv kan få bestämma fullt ut hur uppgifter om honom kommer till användning. Det finns situa- tioner där den enskildes integritetsintresse måste få stå tillbaka till förmån för viktiga samhällsintressen. Det blir då en uppgift för politiska besluts- fattare att göra en sådan avvägning och i varje sådant fall noga ange på vilket sätt uppgifterna får användas. Vi ställde flera frågor som berörde detta. I en fråga gavs en kort beskrivning av hur uppgifter som enskilda lämnat i administrativa sammanhang också används för framställning av officiell statistik och i viss forskning. Frågan gällde vilket inflytande en- skilda skulle ha över sådan användning. Mer än hälften, svarade att den enskilde måste själv bestämma om uppgifter om honom får komma till användning för forskning och statistik. En tredjedel kunde acceptera att enskilda skulle ha möjlighet att förhindra sådan användning och endast 852 Bilaga 5: Allmänhetens inställning – Rapport av 1997: 39 svarade att enskilda inte skulle ha möjlighet att själva avgöra detta. kunde inte ta ställning i frågan. Det finns alltså ett starkt stöd bland allmänheten för att enskilda skall ha ett avgörande inflytande över användningen. Ytterligare en fråga ställ- des som mer detaljerat angav förutsättningarna för att redan befintliga uppgifter kan få komma till nytta för forskning. Det gällde uppgifter hos , instämde helt i påståendet att uppgifter inte fick användas för forskning utan urvalspersonens medgivande, instämde delvis i påståendet. Ett motsatt påstående gällde att myndigheter inte behöver informera om uppgifter skall användas för statistik och forskning. Här var osäkerheten stor, kunde inte ta ställning till påstå- endet, majoriteten, , tog helt eller delvis avstånd från påståendet, instämde helt eller delvis. Av de krav på insatser som kan ställas på den enskilde i egenskap av privatperson eller medborgare konstaterade vi tidigare att allmänheten har svårt att acceptera överföringar av uppgifter som de lämnat i något annat sammanhang för kommersiell användning. Sådan överföring har ägt rum innan den enskilde blir kontaktad genom direktreklam eller per telefon. Allmänheten upplever i mycket stor utsträckning att sådana kontaktförsök är besvärande. På liknande sätt kontaktas enskilda för medverkan i statis- tiska undersökningar. Detta upplevs i mindre grad som besvärande även om det saknas stöd för överföring av befintliga uppgifter för sådana ända- mål. Om samhällsnyttan av sådana överföringar upplevs som angelägen kan allmänheten i högre utsträckning acceptera att detta äger rum, t.ex. vid överföringar av patientuppgifter till . Det upplevda besväret över att sådana överföringar sker varierar också med den förmodade nyttan. Det är i mindre grad besvärande med samkörningar för kontroll av bidragsfusk än om uppgifter används för den officiella sta- tistiken. Även om sambearbetningar för angelägna samhällsbehov kan accepteras anser allmänheten att enskilda skall informeras och ha ett avgö- rande inflytande över denna användning. SOU 1997: 39 Departementsserien (Ds) ........................................................................... (SOU) ....................................................... SOU 1997: 39 Bilaga 6: Litteraturförteckning 855 Departementsserien (Ds) Handlingssekretess och tystnadsplikt (Del 1) – Förslag Tillstånd och tillsyn enligt datalagen – Förslag till åt- gärder på kort sikt m.m. (Promemoria av Datalagstift- Remissyttranden över statistikutredningens betänkan- de (SOU 1983:74) Framtida statlig statistik – En Integritetsskyddet i informationssamhället 3 – Grund- lagsfrågor (Delbetänkande av Data- och offentlighets- Datatekniken och den personliga integriteten i arbetet Skyddet för enskilda personers privatliv – En studie (gjord av Per Jermsten) Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvalt- ningen (Promemoria av Per ) Moderna telekommunikationer åt alla Översyn av registerlagarna inom socialförsäk- Rättsligt skydd för databaser Nya register för tullens brottsbekämpande verksamhet SOU 1944:69 betänkande med förslag till lag- stiftning om brott mot staten och allmänheten SOU 1966:60 Offentlighet och sekretess SOU 1972:47 Data och integritet (Delbetänkande av Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén) SOU 1972:49 Tryckfriheten och reklamen (Betänkande av Massme- dieutredningen) SOU 1975:22 Lag om allmänna handlingar (Betänkande av Offent- lighets- och sekretesslagstiftningskommittén) 856 Bilaga 6: Litteraturförteckning SOU 1997: 39 Massmediegrundlag (Betänkande av Massmedieutred- Radio och TV 1978–1985 (Betänkande av 1974 års Personregister – Datorer – Integritet – Översyn av datalagen (Delbetänkande av Datalagstiftnings- Privatlivets fred (Betänkande av Integritetsskydds- Offentlighetsprincipen och ADB (Delbetänkande av yttrandefriheten (Förslag av Yttrandefrihetsut- Framtida statlig statistik (Betänkande av Statistikut- Upphovsrätt 3 – Upphovsrätt och datorteknik (Delbe- Integritetsskyddet i informationssamhället 2 – Myndig- heternas försäljning av personuppgifter m.m. (Delbe- tänkande av Data- och offentlighetskommittén) Integritetsskyddet i informationssamhället 4 – Person- registrering och användning av personnummer (Del- betänkande av Data- och offentlighetskommittén) Öppenhet och minne – Arkivens roll i samhället (Be- Integritetsskyddet i informationssamhället 5 – Offent- lighetsprincipens tillämpning på upptagningar för automatisk databehandling (Slutbetänkande av Data- Tullregisterlag m.m. (Delbetänkande av Utredningen om lagstiftningsbehovet vid tulldatorisering [TDL-ut- Forskningsetisk prövning – Organisation, information och utbildning (Betänkande av Forskningsetiska ut- Etisk granskning av medicinsk forskning – De forsk- ningsetiska kommittéernas verksamhet (En underlags- studie från Forskningsetiska utredningen; Meddelarrätt – Meddelarfrihet i företag och före- ningar, m.m. (Betänkande av Meddelarskydds- SOU 1997: 39 Bilaga 6: Litteraturförteckning 857 SOU 1990:43 Förenklad statistikreglering (Betänkande av Statistik- regelutredningen) SOU 1991:21 Personregistrering inom arbetslivs-, forsknings- och massmedieområdena (Delbetänkande av Datalagsut- redningen) SOU 1992:48 Effektivare statistikstyrning – Den statliga statistikens finansiering och samordning (Delbetänkande av statistikutredning) SOU 1992:84 Ersättning för kränkning genom brott (Delbetänkande av Kommittén om ideell skada) SOU 1992:110 Information och den nya InformationsTeknologin – Straff- och processrättsliga frågor m.m. (Betänkande av ) SOU 1993:10 En ny datalag (Slutbetänkande av Datalagsutred- ningen) SOU 1993:32 Ny anställningsskyddslag (Delbetänkande av arbetsrättskommitté) SOU 1993:83 Statistik och integritet Del 1 (Delbetänkande av In- tegritetsskyddsutredningen) SOU 1993:110 Integritet och effektivitet på kreditupplysningsområdet (Slutbetänkande av ) SOU 1994:1 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken (Betänkande av ) SOU 1994:17 Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv – En anpassning av den svenska redovisningslagstiftningen till EG:s fjärde, sjunde och elfte bolagsdirektiv (Del- betänkande av ) SOU 1994:30 Vallagen (Slutbetänkande av vallags- kommitté) SOU 1994:63 Personnummer – integritet och effektivitet (Betänkan- de av ) SOU 1994:65 Statistik och integritet Del 2 (Slutbetänkande av In- tegritetsskyddsutredningen) SOU 1994:83 Övergång av verksamheter och kollektiva uppsäg- ningar – EU och den svenska arbetsrätten (Delbetänkande av arbetsrättskommitté) SOU 1994:105 Ny lagstiftning om radio och TV (Slutbetänkande av SOU 1995:86 Dokumentation och socialtjänstregister (Slutbetänkan- de av ) 858 Bilaga 6: Litteraturförteckning SOU 1997: 39 SOU 1995:92 EG:s arbetstidsdirektiv och dess konsekvenser för det svenska regelsystemet (Delbetänkande av ar- betstidskommitté) SOU 1995:95 Hälsodataregister Vårdregister (Betänkande av ) SOU 1995:115 Ny lag om europeiska företagsråd (Delbetänkande av ) SOU 1995:122 Reform på recept (Delbetänkande av HSU 2000) SOU 1995:147 Förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal (Betänkande av Utredningen om förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen) SOU 1996:35 Kriminalunderrättelseregister DNA-register (Delbe- tänkande av ) SOU 1996:40 Elektronisk dokumenthantering (Betänkande av IT-ut- redningen) SOU 1996:63 Medicinska undersökningar i arbetslivet (Betänkande av Utredningen om medicinska undersökningar i ar- betslivet) SOU 1996:72 Rättspsykiatriskt forskningsregister (Betänkande av Utredningen om register för forskning inom rätts- psykiatrin) SOU 1996:88 Kameraövervakning (Slutbetänkande av Utredningen om användningen av övervakningskameror) SOU 1996:94 Nationell teleadresskatalog (Betänkande av Katalogut- redningen) SOU 1996:157 Översyn av redovisningslagstiftningen (Slutbetänkan- de av ) SOU 1997:3 Fastighetsdataregister (Betänkande av Fastighetsdata- utredningen) 1948:230 med förslag till tryckfrihetsförordning m.m. 1973:33 med förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen, m.m. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsord- ning 1973:123 med förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen Prop. 1975/76:160 om nya grundlagsbestämmelser ang. allmänna hand- 1975/76:209 om ändring i regeringsformen Prop. 1978/79:109 om ändring i datalagen SOU 1997: 39 Bilaga 6: Litteraturförteckning 859 Förslag till sekretesslag m.m. om besparingar i statsverksamheten, m.m. om offentlighetsprincipen och ADB om ändring i datalagen m.m. om skärpningar av statistiksekretessen om ändring i datalagen Ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. om upphovsrätt och datorer om lag om folkbokföringsregister, m.m. om offentlighet, integritet och ADB om följdlagstiftning med anledning av den nya summariska processen, m.m. Bilaga 9 Den s.k. EES-propositionen – Arbetsmark- Ändringar i de immaterialrättsliga lagarna med anled- ning av , m.m. om den statliga statistikens finansiering och samord- om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäk- om ändringar i lagen om anställningsskydd och i la- gen om medbestämmande i arbetslivet Bilaga 8 Budgetpropositionen 1994 – Finansdeparte- Normgivningsfrågor på dataskyddsområdet, m.m. Ändringar i skatteregisterlagen, m.m. medlemskap i unionen (Del 1) Den svenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap 860 Bilaga 6: Litteraturförteckning SOU 1997: 39 Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvalt- Bilaga 3 Förslag till statsbudget för budgetåret 1995/96 – Övergång av verksamheter och kollektiva uppsäg- Riktlinjer för registrering av påföljder m.m. Elektronisk dokumenthantering inom exekutionsväsen- Lag om vissa personregister för officiell statistik m.m. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning Registerbaserad folk- och bostadsräkning Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. KU 1987/88:19 om grundlagsfäst integritetsskydd (prop. 1987/88:57) KrU 1989/90:29 LU 1989/90:37 KU 1990/91:11 Offentlighet, integritet och ADB KU 1992/93:32 Förslag till en lag om personregister i in- KU 1994/95:10 SkU 1994/95:15 Elektronisk dokumenthantering inom skatteförvalt- LU 1994/95:27 Elektronisk dokumenthantering inom exekutionsväsen- KU 1995/96:13 Registrering av ledamöternas ekonomiska intressen KU 1995/96:29 UbU 1996/97:3 SOU 1997: 39 Bilaga 6: Litteraturförteckning 861 (Data- och offentlighetskommittén [Ju 1984:06]; ([Ju 1989:02]) (Kommittédirektiv till kommittéer och särskilda utre- dare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser) ([Ju 1993:01]) (Direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utre- dare att pröva offentliga åtaganden) ([Ju 1994:13]) (Direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utre- dare att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser) ([Ju 1995:01]) (Utredningen [S 1995:07] om register för forskning (Utredningen om fastighetsdatasystemets författnings- reglering [Ju 1995:09]) ([K 1995:06]) ([Fö 1996:03]) ([Ju 1995:01]) (Utredningen om det allmännas skadeståndsansvar vid överträdelse av EG-rätten [Ju 1996:04]) ([Fi 1996:06]) (Direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utre- dare att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet) (Utredningen om åtgärder mot vissa bulvanförhållan- den m.m. [Ju 1996:06]) (En utredning om register för skattebrottsutredningar (En utredning om bostadsrättsregister samt frågor om förvärv och pantsättning av bostadsrätt [Ju 1996:10]) (En utredning om en översyn av bestämmelserna inom trafikregisterområdet [K 1996:06]) Statsrådsberedningens PM 1996:4; Redaktionella och språkliga frågor i EU-arbetet 862 Bilaga 6: Litteraturförteckning SOU 1997: 39 , m.fl.; Immaterialrätt, 5 uppl. , ; Arbejdsmarked og persondatabeskyttelse i UfR B 1996 s. 427 ff. , ; Personregistrering, 3. rev. udgave, 1996 , ; Allmänna handlingar, 1988 , ; Offentlighet och sekretess i myndighets forskningsverksam- het i Förvaltningsrättslig tidskrift 1996 s. 183 ff. , ; Offentlighetsprincipen, 4 uppl., 1994 , Hans; Behöver lagstiftningen om emissionsprospekt re- formeras? i SvJT 1996 s. 205 ff. , Hans m.fl.; Sekretesslagen – Kommentar till lag med ändringar, 3 uppl., 1992 ; Data protection and the media – Study prepared by on Data Protection (CJ-PD) un- der the authority of (), 1991 , ; EG och behandling av personuppgifter, 1993 Fahlbeck, ; Employee Privacy in i , volym 17, nr 1, 1995, s. 139 ff. Fahlbeck, ; Employee Privacy in i JT 1991–92 s. 41 ff. Freese, ; Rapport om skyddet för enskilda personers privatliv – ett mer samlat grepp?, 1995 Gränström, , , ; Arkiv- lagen – Bakgrund och kommentarer, 1992 Hiselius, ; SCB:s statistikverksamhet och gällande rätt, 1990:7 , , ; Grundlagarna med tillhörande författ- ningar, 1980 , ; Legalitetsprincipen vid inkomstbeskattningen, 1995 Koktvedgaard, Mogens & , ; Lärobok i immaterialrätt, 4 uppl., 1996 , von; Personvärn och personalrekrytering, eller transfor- mation och skygglappar i FJFT 1996 s. 391 ff. Kring, , ; Datalagen med kommentarer, 1989 , ; Rättsautomation – Särskilt om statsförvalt- ningens datorisering, 1992 , ; Privacy and Human Rights – International and Com- parative Study, with Special Reference to Develop- ments in , 1994 , Bo; Forskning och etiska koder, 1994 SOU 1997: 39