sou · GLB3148 · 1998-01-01 00:00:00 — kommer att tillhandahålla en e-post- adress som är kopplad till den fysiska postadressen. Genom en sådan e-post-adress kommer man att kunna erbjuda en rad nya tjänster, bland annat s.k. hybridpost. Detta innebär att den som har tillgång till Internet kan få ett meddelande elektroniskt, medan den som inte har tillgång till Internet får meddelandet utdelat som ett normalt brev. En databas är ett elektroniskt arkiv som innehåller stora mängder information. Det finns numera databaser för en mängd olika ämnen, t.ex. ekonomi, teknik, fysik, juridik och dagsnyheter. De kan innehålla referenser, statistik, bilder, ljud m.m. Med CD-teknik avses de olika standarder som finns för optisk läsning av digital information från kompaktskivor. På alla optiskt avläsbara lagringsmedier kan både text, ljud, stillbilder och rörliga bilder lagras. Dessa medier har mycket stor lagringskapacitet. En #$ 2/--skiva rymmer t.ex. cirka 300 000 A4-sidor text eller 1 000 bilder. Skivan avläses optiskt med laser med hjälp av en särskild CD-ROM-spelare som kan anslutas till en persondator. Det går snabbt att söka och ta del av informationen på skivan. 32 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER I IT-propositionen anges att såväl den internationella som den nationella CD-ROM-marknaden befinner sig i mycket snabb tillväxt. 10 Vidare nämns att det inte finns någon fullständig och samlad bild över den svenska produktionen och användningen av . Vissa skattningar av utvecklingen redovisas i Den svenska marknaden för online, audiotex och . I propositionen anges vidare att antalet publikt tillgängliga svenska titlar inriktade på informationsförmedling (dvs. exklusive spel- och nöjesinriktade produktioner) uppskattas till ett sextiotal. De beräknas ha sålts i 20–25 000 exemplar. De flesta svenska titlar ges ut av förlag och motsvarande. Störst är och , det förra med inriktning på affärs- och företagsinformation och det senare på juridik, samhälle, ordböcker etc. Även de nationella bibliotekskatalo- gerna och vissa myndigheters information finns på . S.k. Virtual är en tjänst som erbjuder samma möjlig- heter till interaktivitet, spel, inlärningsprogram som vanliga CD-ROM- skivor. Skillnaden är att det sker över ett nät där skivan ligger i en server, ett minneslager för digital information. Det finns även CD-ROM-skivor som har inbyggd Internet-access. $6$ (Digital Video eller Digital Versatile Disc, numera endast DVD) är ett nytt lagringsmedium under utveckling och väntas bli tillgängligt i handeln . Den nya skivan kan, liksom , lagra både text, ljud, stillbilder och rörliga bilder men har mycket större lagringskapacitet än dagens medier. Det är elektronik- och nöjesindustrin som tillsammans har utarbetat DVD för att ersätta videokassetter, musik-CD-skivor och CD-ROM- skivor. med fyrdubbel kapacitet motsvarar ca 30 CD- ROM-skivor. Skivorna kommer att spelas av s.k. multimediamaskiner som kan kopplas till TV:n, stereon och datorn. Videokonferenser är den vanligaste benämningen för bild- och ljud- kommunikation mellan två eller flera parter, oftast på ett större geo- grafiskt avstånd från varandra. Videokonferenser används i stor utsträckning för utbildning på distans samt för administrativa uppgifter som styrelse- och planeringsmöten. 1995/96:125, s. 99. 11Lars Klasén och : Den svenska marknaden för online, auditex och – framväxt, nuläge, utveckling och trender, 93, 1995. .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER 33 Utrustningen, som i sina tidiga versioner ofta bestod av större anläggningar med storbilds-TV, videokameror och konferensstudios, tenderar nu att bli mer personnära med enkla och billiga PC-baserade system, där fler parter än tidigare kan vara inkopplade. De PC-baserade systemen används bland annat för arbete med projekt, där gemensamma arbetsytor eller text/bild kan bearbetas . Även WWW kan användas som en integrerad del av videokonferen- sen och ersätter då till viss del tidigare programvarubaserade arbetsytor för arbetsdelning. WWW kan också användas som egen förmedlare av videokonferenser. satsas stora resurser på utvecklingen av denna tjänst. 34 .Y TEKNIK OCH NYA MEDIER Upphovsrätten skyddar olika typer av verk t.ex. text, bild, film, datorprogram. Ett verk måste emellertid uppfylla vissa grundläggande krav på originalitet och kvalitet. Upphovsrätten består av ekonomiska och ideella rättigheter. Rättigheterna uppkommer när verket har skapats och varar normalt efter upphovsmannens död. Skyddet innebär att upphovsmannen skall dels få ekonomisk ersättning när hans verk mångfaldigas eller görs tillgängligt för allmänheten dvs. framförs eller visas, dels få skydd mot kränkande återgivanden m.m. De ekonomiska rättigheterna kan överlåtas eller upplåtas, dvs. licens kan ges till någon annan som kan utnyttja verket efter vilken rättig- heterna återgår till upplåtaren. Skyddet är främst reglerat i upphovs- rättslagen, URL (1960:729). För att upphovsrättslagen skall kunna tilll- lämpas på ett verk ställs inga formella krav. I URL finns också regler om s.k. närstående rättigheter. Här avses främst vissa rättigheter som lagen ger åt utövande konstnärer dvs. musiker, skådespelare, sångare m.fl. som framför litterära och konstnärliga verk, åt producenter av ljudinspelningar (fonogramfram- ställare), samt åt radio- och TV-företagen. Dessa kategorier innehar rättigheter liknande dem som ges åt upphovsmännen till litterära och konstnärliga verk. En utövande konstnär har sålunda ensamrätt att bestämma över radio- och TV-utsändning av hans framförande av ett verk och över upptagning (inspelning) av framförandet på en anordning genom vilken det kan återges. Han har även en principiell ensamrätt att bestämma över mångfaldigande av en sådan upptagning. Tillsammans med producenten av en ljudupptagning av framförandet har han vidare rätt till ersättning vid utsändning av denna i radio eller TV eller vid ett annat offentligt framförande av den. Producenter av ljudupptagningar samt producenter av upptagningar av rörliga bilder har ensamrätt att tillåta eller förbjuda mångfaldigande av upptagningarna och principiell rätt att tillåta eller förbjuda spridning till allmänheten av dessa. I lagen ges radio- och TV-företag ensamrätt att tillåta eller förbjuda vidareutsändning av deras utsändningar och upptagning av dessa på anordningar, genom vilka de kan återges, samt mångfaldigande och spridning av dessa upptagningar. Det finns emellertid vissa inskränkningar i upphovsrätten. Exempel är att kopior får framställas för enskilt bruk och att exemplar får framställas i blindskrift eller som talböcker för synskadade m.m. Offentligrättsliga ersättningsordningar såsom talboksersättningen har införts för att kompensera upphovsmännen för inskränkningarna. Vid vidareutnyttjande av verk handhas upphovsmännens intressen av upphovsrättsliga organisationer. Rättighetsorganisationerna före- träder rättighetshavarna vid avtal, inkassering och fördelning av ersättningen. Organisationerna har även hand om s.k. avtalslicens- frågor. Avtalslicens innebär att ett kollektivt avtal med en svensk organisation ges verkan också för upphovsmän som inte är anslutna till organisationen. Avtalslicens används t.ex. beträffande fotokopiering för undervisningsändamål och vidaresändning i kabelnät. Administra- tionen av avtalslicenser handhas av övergripande organisationer på området såsom BONUS och Copyswede. BONUS (Bild-Ord-Not-Upphovsrättslig ) är en ideell förening som inkasserar, förvaltar och fördelar ersättningar för mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk samt fotografiska bilder. BONUS handhar bl.a. fotokopieringsavtalet för undervisnings- ändamål. Copyswede är en också en ideell förening och fungerar som para- plyorganisation för de svenska upphovsmännens och utövande konst- närernas organisationer. Copyswede bildades och är en förhandlingskartell som tar till vara sekundära rättigheter m.m. Några av föreningens avtalsområden är vidaresändning i kabelnät, utnytt- jandet av URs program genom bandning på video- och ljudkassetter inom utbildningsväsendet och utnyttjande av SVTs respektive SRs program på video- och ljudkassetter. Förhandlingspart för public service-företagen är . URs verksamhet bygger nästan a lltid på nyttjandet av upphovsrättsligt skyddade verk och prestationer. Utbudet av program består dels av egenproducerade program, dels av program producerade av utom- stående företag. Till den senare gruppen hör även samproduktioner och inserat (inslag) av utomstående program i egenproducerade program. Såvitt avser egenproduktion kan upphovsrättsinnehavare delas in i två grupper, nämligen anställda vid och övriga. Genom kollektivavtal som gäller mellan public service-företagens förhandlingspart och olika arbetstagarorganisationer har UR i princip erhållit fri förfoganderätt över anställdas i tjänsten utförda upphovs- rättsligt skyddade verk och prestationer. För denna rätt erlägger företaget, utöver lön, dels ett engångsbelopp för fördelning mellan ett antal medarbetare, dels, vid kommersiell försäljning, royalty på företagets försäljningsintäkt. Vid medverkan av organiserade upphovsrättsinnehavare regleras rätten för sändning i allmänhet genom kollektivavtal, s.k. branschavtal eller avtal med ett , exempelvis Copyswede. Därutöver ger upphovsrättslagen vissa radio- och TV-företag rätt till sändning av litterära och musikaliska verk av icke organiserade upphovsrättsinnehavare i de fall kollektivavtal föreligger på området, s.k. avtalslicens (26 d § URL). Bestämmelsen innehåller dessutom vissa skyddsregler för upphovsmännen. Avtalslicenser som rör UR finns bl.a. på bildområdet och med . Som nämnts ovan regleras skolornas rätt att banda URs radio- och TV-program i ett särskilt avtal med Copyswede (s.k. friköp). För denna rätt erlägger UR en viss procentsats av grundgaget, för videogram och för fonogram. var ersättningen från UR som hör till ca . I ersättningen ingår också URs rätt till video- och fonogramutgivning på hemvideo- och institutionsmarknaden (försäljning och uthyrning). Avtalen med rättighetsorganisationerna ser olika ut. Gemensamma drag är att grundgaget inkluderar en eller flera sändningar, att ersättningen för återanvändning (repris) av programmen är baserade på en viss procentsats av grundgaget samt att det även finns vissa uppräkningsregler för grundgaget beträffande äldre produktion. Vidare utgår inte någon sändningsersättning för nattrepriser i ljudradion (00.00–05.00). Därutöver gäller för UR, att program (radio och TV) som av undervisningstekniska skäl visas högst , ersätts såsom för en sändning. Vad avser program producerade av utomstående (s.k. produk- tionsutlägg) klareras normalt rättigheterna för organiserade upphovs- män av UR. Detta gäller upphovsmän som tillhör organisationer som UR har avtal med t.ex. . I övrigt svarar produk- tionsbolaget för kontrakteringen. Enligt URs standardavtal för produktionsutlägg, förvärvar UR fri förfoganderätt till programmet. Det innebär att UR har rätt att utnyttja programmet i dess helhet eller i enskilda delar med beaktande av upphovsmannens ideella rättigheter och med utnyttjande av alla metoder existerande nu och , i alla länder och . var den totala kostnaden för URs nyttjande av upphovs- rättsliga verk och prestationer ca (exklusive tillsvidareanställdas löner och vissa arbetsgivareavgifter). Problemen när det gäller upphovsrätten på IT-området rör både de ekonomiska och ideella rättigheterna. Skyddat material som finns tillgängligt digitalt, t.ex. i ett datornätverk, kan inte kontrolleras i samma utsträckning som traditionella verk skapade i analog form. Det är svårt att kontrollera när, var och hur ett verk används. Följden är att intrång i rättigheterna inte kan förhindras och upptäckas lika lätt. Genom digitaltekniken är det möjligt att till en låg kostnad och med minimal tidsåtgång framställa kopior av förlagan. Detta kan leda till att gränserna för primär och sekundär utgivning riskerar att suddas ut. Därutöver ökar risken för manipulation av text, musik och bild. Digitalt lagrat material möjliggör också kontinuerlig uppdatering. Med hjälp av ett lämpligt datorprogram kan ett verk, en bild t.ex., ändras så att det föreställer något annat än ursprungligen avsett. Vidare minskar behovet av exemplarframställning betydligt efter- som digitalt material kan överföras direkt till en enskild dator. Ett exempel är att av de ungefär 200 000 vetenskapliga artiklar etc. som produceras på engelska publiceras endast en liten del i skrift. De lagras i stället i databaser och görs tillgängliga on-line till an- vändaren. Den digitala tekniken påverkar balansen mellan allmänna och enskilda intressen i den traditionella upphovsrätten. Starka ensamrätter kan hindra att information blir tillgänglig, vilket kan leda till en besvärlig situation inom t.ex. utbildning och forskning. Nya medier och ny teknik kan också betyda nya förtjänstmöjligheter för upphovs- männen. Från URs verksamhet finns följande exempel på nya företeelser. Programmanus har tidigare levererats till användarna i tryckt skrift tillsammans med övrigt material, kassettband/videoband. Någon ersätt- ning till upphovsmännen förutom ursprungsgaget, har inte utgått för dessa programmanus. I och med att UR nu vill skicka programmanus elektroniskt, via Internet, vill upphovsmännen få särskild ersättning för detta. Ett annat exempel är svårigheterna för bland annat UR att klarera rättigheter med upphovsmännen beträffande återanvändning av arkiv- material för t.ex. CD-ROM-produktion eller sändningar av s.k. real audio/video på Internet. Det har visat sig att förhandlingar mellan parterna i dessa frågor oftast inte leder till något avtalsslut. Svårigheten att träffa överenskommelser om utnyttjandet respektive vidareutnytt- jandet av verk/prestationer kan bero på att det ännu inte är någon som 12 , Copyright, s. 221, femte uppl., 1994. vet var ribban skall läggas för den ekonomiska ersättningen till upphovsmännen med avseende på nya medier och ny teknik. På initiativ av har det gjorts en kartläggning av de upphovsrättsliga frågor som rör användningen av arkivmaterial (s.k. sekundärproduktion) hos radio- och TV-företagen i . Ett gemensamt remissvar från den nordiska public service-företagen väntas (). Frågor som är relaterade till den nya digitaltekniken har givits hög prioritet såväl nationellt som internationellt. Nedan redovisas bl.a. aktiviteter inom landet, Europeiska Unionen (EU) och Världsorga- nisation-en för den intellektuella äganderätten (). Elektroniska anslagstavlor skiljer sig från hittillsvarande massmedier på så sätt att användare har möjlighet att lämna egna bidrag som genast blir tillgängliga för andra användare. Denna möjlighet väcker bl.a. många frågor kring datalagens (1973:289) regler om registeransvar och ändamålsbestämning. Frågan om reglering av elektroniska dokument har särskilt studerats i utredningen dokumenthantering (SOU 1996:40). Vad som utretts är elektroniska dokuments rättsliga status samt ansvarighets- frågor i samband med förmedlingen av elektroniska meddelanden, främst elektroniska anslagstavlor. Utredningen föreslår bl.a. att en särskild lag om elektroniska förmedlingstjänster utfärdas, i vilken ett särskilt ansvar läggs på den som tillhandahåller förmedlingstjänster. Vidare föreslås att ett undantag görs för elektroniska anslagstavlor beträffande huvuddelen av datalagens bestämmelser. överlämnade regeringen till en proposition med förslag om en särskild lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor. I lagförslaget slås fast att den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla skall dels ha uppsikt över en sådan tjänst, dels vara skyldig att ge användare av tjänsten viss information och att förhindra spridning av vissa slag av meddelanden. Underlåtenhet att förhindra spridning av vissa meddelanden och att lämna föreskriven information skall bli straffbart. Datorer etc. som använts vid brott mot lagen skall i vissa fall kunna förverkas. Beträffande datalagens tillämplighet föreslås fortsatt beredning av frågan med beaktande av förslag i betänkandet Integritet, Offentlighet, Informationsteknik (SOU 1997:39). har överlämnat betänkandet Grundlagsskydd för nya medier (SOU 1997:49). dels analyserat i vilken omfattning nya medieformer omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, dels utrett behovet av ett grundlagsskydd för yttrandefriheten i nya medieformer som används till att förmedla yttranden och annan information till allmänheten. Kommittén föreslår att bestämmelserna i och YGL utvidgas till att omfatta även de nya elektroniska medierna, samt att det inte finns behov av en ny lagstiftning. Vidare menar kommittén att Internet inte kan betraktas som ett medium i sig utan får ses som ett system som möjliggör olika former av datakommunikation och varje tillämpning får betraktas var för sig vid bedömningen av om grundlagsskydd föreligger eller ej. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen bereder frågan. De upphovsrättsliga problemen i samband med den nya teknologin berörs i det arbete som pågår i (dir. 1996:46). lämnade kommissionen en skrivelse till regeringen med förslag till åtgärder, bland annat ett förslag om utredning av en framtida gemensam lagstiftning för telekommunikation, data och medier. Beträffande utredningen om en eventuell samordning av lagstift- ningarna för ljudradio, television och televerksamhet, hänvisas till avsnitt 4. För vidare redovisning av nationella aktiviteter hänvisas till rege- ringens skrivelse Utvecklingen i informationssamhället (1997/98:19). Genom informationstekniken påskyndas globaliseringen och upphovs- rättens betydelse ökar inom både EU och de länder som är medlemmar av FNs fackorgan (). En harmonisering av synen på de rättigheter som blir aktuella vid internationella överföringar av skyddat material är därför av väsentlig betydelse. De internationella konventionerna har fått ny aktualitet; fick nya tillägg för att anpassas till den digitala utvecklingen (se nedan under rubrik ). Det finns tre konventioner som berör den svenska upphovsrätten ur ett internationellt perspektiv: (1886), Världskonven- tionen om upphovsrätt (1952) och Romkonventionen (1961). En av "ERNKONVENTIONENS viktigaste principer är att det upphovs- rättsliga skyddet inte får göras beroende av några formella krav, dvs. skyddet inträder i och med att verket skapas och inga krav får ställas på registrering. På så sätt kan varje författare eller konstnär utan vidare göra det upphovsrättsliga skyddet gällande för sitt verk enligt den nationella lagstiftningen i alla länder som anslutit sig till konventionen (ca 120 länder). 6¤RLDSKONVENTIONEN har ratificierats av 95 länder och anses ha lägre skyddsnivå än . En annan viktig skillnad är att Världskonventionen tillåter formkrav som förutsättning för skydd. Alla slags formaliteter skall anses uppfyllda genom att verket märks med copyrightsymbolen ©, rättsinnehavarens namn och årtalet för den första publiceringen. Dessa formkrav måste vara uppfyllda om man vill göra anspråk på skydd i länder med sådana krav. Länder som tillträtt båda konventionerna har sinsemellan inga formkrav eftersom gäller dem emellan. 2OMKONVENTIONEN ger skydd för utövande konstnärer, fonogram- framställare och radioföretag. Dessa s.k. närstående rättigheter skiljer sig ganska mycket från land till land och konventionen har därför inte blivit så utbredd som man hoppades (51 länder). 7ORLD 4RADE /RGANIZATION regleras också viktiga aspekter av den internationella upphovsrätten inom (). Det s.k. (Trade Related Intellectual Propery Rights) innehåller regler om upphovsmäns rättigheter och s.k. närstående rättigheter. Framför allt får man inte särbehandla sina egna medborgare, dvs. skyddet för utländska rättighetshavare skall motsvara det skydd som landets egna medborgare har. Underlåtenhet att följa reglerna kan medföra handelspolitiska sanktioner. Upphovsrätten inverkar på kommunikationsmöjligheterna inom union- en och är därmed en viktig fråga för EU. publicerades en s.k. grönbok, on Copyright and the Challenge of Technology som innehåller en handlingsplan för upphovsrätten inom EU. Den berör främst frågor om internationella digitala överföringar av upphovsrättsligt skyddat material men även frågor om parallellimport. Problemen kring spridning av straffvärda meddelanden genom globala kommunikationsnät har uppmärksammats i flera länder. Europeiska unionens råd antog en resolution där medlemsstaterna uppmanas att uppmuntra framväxten av system för självreglering av branschen. EG-direktiv /9/EG om rättsligt skydd för databaser skall införlivas med svensk rätt. De lagändringar som krävs skall träda i kraft (prop. 1996/97:111). Direktivet syftar till att säkerställa att det för databaser, dvs. sammanställningar av verk, uppgifter eller annat material, finns ett harmoniserat immaterialrättsligt skydd på en hög nivå inom EU. Den inskränkning som finns i upphovsrätten för framställning av exemplar för enskilt bruk skall inte längre ge rätt att framställa digitala kopior av sammanställningar i digital form. Ändringen hindrar dock inte att man för enskilt bruk gör en papperskopia av sammanställningen. Inskränkningen för offentligt framförande skall inte ge rätt att i förvärvssyfte använda samman- ställningar för undervisning. Vidare införs ett katalogskydd som skall gälla . skall Europeiska kommissionen påbörja ett arbete med sikte på ett nytt EG-direktiv om upphovsrätten och närstående rättigheter. Syftet är att uppnå en harmonisering som behövs för att den inre marknaden skall fungera i informationssamhället. Vidare avser Europeiska kommissionen att presentera en grönbok i frågan om en eventuell samordning av lagstiftning för radio, TV och televerksamhet. 7)0/ Det hölls en diplomatkonferens om upphovsrätt inom ramen för . EU, 126 medlemsstater och ett stort antal internationella och mellanstatliga organisationer deltog. Syftet med konferensen var att komma överens om tre nya fördrag som berör internationella regler om skyddet för upphovsmän, artister och fonogramproducenter när deras material används i internationella informationsnätverk, t.ex. Internet. Två av dessa fördrag antogs, och Performances and . Det tredje fördraget, som handlade om skyddet för databaser kunde man inte enas om. Bestämmelserna i det sistnämnda fördraget skulle i stort sett ha följt innehållet i EGs databasdirektiv. Från europeisk synpunkt innebär fördragen inte någon större förändring av skydds- nivån, men man kan säga att skyddet i viss mån stärkts ytterligare. svenskt undertecknande av fördragen förbereds , vilket torde kräva ändringar i upphovsrättslagstiftningen. Arbetet inom med den nya informationsteknologin fortsätter. Några frågor gäller skyddet för radio- och TV-företagen, utövande konstnärers skydd med avseende på audiovisuella produktioner samt databasskyddet. Digitaltekniken och nya medier gör det möjligt att utnyttja och sprida upphovsrättsligt skyddade verk/prestationer i en helt annan omfattning och på ett helt nytt sätt . Upphovsrättsystemet är under ständig utveckling. Behovet av harmonisering av rättsområdet inom EU och inter- nationellt är därför av stor betydelse. Vissa anser att det nuvarande systemet inte räcker till utan vill införa ett nytt rättsområde, s.k. digitalrätt. Upphovsmannen har enligt den traditionella upphovsrätten ett starkt skydd för sitt verk. I upphovsrättslagen finns dock flera undan- tagsbestämmelser, inskränkningar i ensamrätten, som har sin grund i det samhälliga intresset av information av allmän vikt till medborgarna. Förutom inskränkningar i förfoganderätten (framställning av exemplar för enskilt bruk m.m.) kan nämnas bestämmelsen i upphovsrättslagen om att allmänna handlingar skall tillhandahållas enligt tryckfrihetsför- ordningen oavsett upphovsrätten. Varje gång ny teknik kräver nya regler bör man sträva efter en rimlig balans mellan ensamrätten och olika slags inskränkningar eller t.ex. avtalslicenser.