sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Matlagningen har i viss mån övergått från att vara oavlönat arbete i hushållen till att bli avlönat arbete på marknaden. Hushållen ägnar mindre tid till att laga mat och diska, eftersom föräldrar ofta äter i samband med sitt yrkesarbete och barnen i skolan och på dagis. Det har skett en förskjutning från oavlönad matlagning till avlönad. När det gäller tvätt har den tid vi ägnar detta inte förändrats särskilt mycket . Beräkningar av hemtvätt baserade på tidsanvändningsstudier skulle således inte uppvisa några förskjut- ningar mellan olika sektorer. Baserar man istället beräkningarna på antalet kilo tvätt skulle resultatet sannolikt bli en kraftig ekonomisk tillväxt (i hushållssektorn) men små förskjutningar mellan olika sektorer. Vad som hänt på de av män dominerade områdena – underhåll och reparationer – är oklart. Å ena sidan är det möjligt att hantverkare anlitas i mindre utsträckning än tidigare, åtminstone vitt och därmed registrerat. Å andra sidan har vi mer att reparera . Fler bor i eget hus, har sommarstuga, bil och båt, vilket ökar behovet av reparationer och underhåll. När det gäller vård av barn så hävdas att den offentliga sektorn tagit över vården av barn. Detta hindrar emellertid inte att föräldrar ägnar mer aktiv tid till sina barn än man gjorde . Beräkningar inkluderande den oavlönade och avlönade vården av barn skulle sannolikt visa att vi haft en kraftig ekonomisk tillväxt i såväl den avlönade som den oavlönade sektorn (, 1995). Utgår man ifrån tidsanvändningsstudier är det tveksamt om det totalt sett skett en omfördelning från oavlönat arbete till avlönat. Visserligen har den tid kvinnor ägnar hemarbete långsiktigt minskat i takt med att kvinnors lönearbete har ökat, men männens deltagande har ökat som deras lönearbetstid minskat. Den sammanlag- da hemarbetstiden förefaller relativt i flertalet länder (1993). Viktigast för hur mycket tid som ägnas oavlönat hemarbete är sannolikt inte substitutionsmöjligheterna mellan avlönad och oavlönad produktion utan utvecklingen av sysselsättningen och Ökad sysselsättning för kvinnor har minskat den tid de ägnar oavlönat hemarbete och minskad sysselsättning för män har ökat deras insatser. Minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet har stor betydelse, eftersom arbetslösa ägnar mer tid åt hemarbete än sysselsatta, dvs. den avlönade produktionen minskar och den oav- lönade ökar. Ironmonger (1996b) beräknar att av det avlönade arbetet ersätts med oavlönat. Minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet motverkas således av en ökning av hemproduktio- nen och den totala produktionen faller inte i motsvarande mån. Detta gäller särskilt om kvinnornas arbetslöshet ökar. Hur skulle inkomstfördelningen påverkas? Av citatet ovan från framgår att man med hjälp av beräkningar av det oavlönade hemarbetets värde också skulle kunna utföra alternativa beräkningar av inkomstfördelningen. Sådana har också gjorts bland annat av (1996), som ställer frågan i vilken utsträckning låga inkomster kompenseras genom hemproduk- tion. Om hemarbetets värde inkluderas i inkomsten minskar inkomst- skillnaderna mellan olika hushåll och mellan kvinnor och män (se även Bonke, 1992; , 1995). Att så blir fallet är knappast förvånande. I hushåll med en hemarbetande ägnas åt hemarbete och kvinnor ägnar mer tid åt hemarbete än män. Mest oavlönat hemarbete utförs i hushåll med låga penning- inkomster (Gardiner, 1997). Hemarbete på heltid, som var en symbol för rikedom och social status, har blivit ett tecken på fattigdom. Det är vanligast med hemarbete på heltid bland ensamstå- ende mödrar med socialbidrag och hustrur till arbetslösa män, vilket innebär att om dessa kvinnors hemarbete åsättes ett värde så skulle inkomstskillnaderna mellan ensamstående mödrar och samboende kvinnor och mellan arbetslösa och sysselsatta familjer minska. Även beräkningar av värdet av hemproduktionen som en del av den privata konsumtionen har gjorts för tre länder, , och . Man fann att hemproduktionen stod för av den totala privata konsumtionen (UNDP, 1995). Trots att kvinnor står för merparten av det oavlönade hemarbetet fann Bonke (1992) att gifta män i , genom att de stod för en större andel av marknadsinkomsterna till familjens konsumtion, bidrog mer än hustrurna till familjens konsumtion. Makt, kön och BNP att det oavlönade hemarbetet åsätts ett värde? Det är många som förespråkar att det oavlönade hemarbetet skall åtsättas ett värde. Grovt kan två kategorier av förespråkare identifie- ras. Några personer och organisationer tillhör båda. Den första består av statistiker och ekonomer, kanske framför allt från och . Till denna kategori hör också INSTRAW (and ), , United Nations' Economic Commission for Europe, United Nations' Statistical Office och . För statistiker och ekonomer skulle ett enormt stort, nytt verksam- hetsområde öppna sig om det oavlönade hemarbetets omfattning kontinuerligt mättes och värderades på samma sätt som det avlönade arbetet. De är emellertid i allmänhet inte i första hand intresserade av det oavlönade och avlönade arbetets fördelning mellan kvinnor och män, utan av förhållandet mellan den informella och formella ekonomin och produktivitetsutvecklingen. De förespråkar outputme- toden och att beräkningarna skall genomföras i överensstämmelse med de ordinarie nationalräkenskaperna. Det innebär att hushålls- sektorns oavlönade produktion synliggörs, men inte kvinnors respektive mäns arbetsinsatser i hushållen. Den andra kategorin förespråkare består av olika kvinnoorganisa- tioner. Mest aktiva tycks sådana kvinnoorganisationer vara, som bevakar hemarbetande kvinnors intressen. Sålunda har Wages for Housework Campaign pläderat för att hemarbetet skall mätas och värderas (WFH broschyr). Mariarosa Dalla och gjorde då gällande i Women and the Subversion of the Community (1972) att kvinnors hemarbete är produktivt, inte i den vardagliga meningen att det är värdefullt, utan att det skapar ett överskott. Kvinnor behöver inte gå in i arbetskraften, eftersom de redan är i arbetskraften, även om ingen inser detta. Kvinnors arbete är en nödvändig förutsättning för allt annat arbete. Genom att förse dagens och framtidens arbetskraft med mat och kläder hålls det kapitalistiska systemet igång. De krävde därför lön för hemarbete. representerar Housewives in Dialogue, en icke- statlig organisation med konsultativ status vid FN:s ekonomiska och sociala råd (, 1994). Inför i var the International Wages for Housework Campaign och Internatio- nal for Wages for Housework mycket aktiva inom ramen för en organisation benämnd . Trots de framgångar förespråkarna för att det oavlönade hemar- betet skall åsättas ett värde har haft vid FN:s kvinnokonferenser råder inte konsensus om att det är en önskvärd strategi. Vid FN:s kvinno- konferens i var detta en av de mest kontroversiella frågorna. Några oroade sig för att detta skall leda till lön för hemar- bete. U-landskvinnor menade att det var viktigare att förbättra metoderna för insamlande av data, än att förändra definitionen av vad som betraktas som produktiv verksamhet. Oavlönat jordbruksarbete skall ju inkluderas i nationalräkenskaperna (Vanek, 1996). Påpekas kan att tycks förespråka tidsanvänd- ningsstudier, snarare än att hemarbetet åsätts ett värde (Pujol, 1996). 4.7Vad är det man önskar uppnå? Att mäta, värdera och inkludera det oavlönade hemarbetet i satelliträ- kenskaper, menar kvinnoorganisationerna, skulle innebära ett synliggörande av och en uppvärdering av kvinnors oavlönade hemarbete. Detta skulle i sin tur leda till att politiska beslut fattas som innebär att kvinnor tillförs ekonomiska resurser. Finns det då ett samband mellan ett högt värde i BNP och en hög samhällelig värdering? Mot detta talar det faktum att många uppfattar den offentliga sektorns stora andel av BNP som ett bekymmer, snarare än som ett värdefullt tillskott till ekonomin. Det är således inte automatiskt så, att ju större andel av BNP en verksamhet utgör, desto högre är den samhälleliga värderingen av denna verksamhet. Å andra sidan skulle sannlokt införandet av en ny näringsgren benämnd sexuella tjänster, dvs. prostitution, i nationalräkenskaperna uppfattas som en en legitimering av och höjd status för denna verksamhet. Detta är bakgrunden till att International Prostitutes Collective, en fristående organisation inom ramen för The Internatio- nal Wages for Housework Campaign kräver att: Governments must acknowledge the work of prostitute women and men, on which millions of families, entire communities, and even co- untries, depend for survival, by including its value in economic sta- tistics (broschyr från Wages for Housework Cam- paign). På den punkten är International Prostitutes Collective och författarna till SNA överens. tog emellertid bort prostitution som yrkesbeteckning 1987 (, 1994). Vilka ekonomisk krav tänker man sig att man skulle kunna föra fram? I (UNDP, 1995) menar man att ett synliggörande av det oavlönade arbetet till att börja med skulle påverka attityderna så att när män delar sin inkomst med sina hustrur så kommer det att uppfattas som en rättighet snarare än som välgö- renhet. I förlängningen tänker man sig också att det juridiska systemet Makt, kön och BNP skulle kunna förändras och ses över. Rätten till egendom och arv skulle kunna förändras, liksom tillgången till kredit. Hemarbetets värde skulle kunna ligga till grund för att ställa krav på socialförsäk- ringssystemet, pensioner, vid arbetsskador som uppstår i hemmet och underhåll vid skilsmässa (, 1994; Ironmonger 1994, 1996a). Wages for Housework, som länge argumenterat för att det oavlö- nade hemarbetet skall mätas, värderas och inkluderas i nationalräken- skaperna, går, som redan nämnts, längre och kräver lön för hemarbe- te. Andra menar dock att det oavlönade hemarbetet i sig självt skapar värde för hushållen och att någon lön därför inte skall utbetalas för detta (, 1995). Det sistnämnda exemplet visar också att det inte är självklart, vilka politiska slutsatser som skall dras av att det oavlönade hemarbetet åsätts ett ekonomiskt värde. En slutsats man skulle kunna dra är att det oavlönade hemarbetet borde beskattas. Utifrån ett välfärdsperspektiv är det rimligt att allt arbete och all inkomst beskattas lika. beskattas marknadsarbete, men inte oavlönat hemarbete. Detta leder till unequal treatment of people in essentially equal positions (Musgrave, 1959 i Leuthold, 1981). Praktiska problem förklarar varför hushållsproduktion inte beskattas. Den registreras inte och det är svårt att skilja arbete från fritid. Hushållsproduktion är naturainkomster och man kan därför inte betala skatt i pengar (Bonke, 1992). , (1996) konstaterar att omfördelningseffekten av att inkludera det oavlönade hemarbetet i inkomsten är större än omfördelningseffekten av skattesystemet. Beräkningar visar att inkomstskillnaderna mellan hushåll minskar när det oavlönade hemarbetet åsätts ett värde och att kvinnors oavlönade hemarbete i detta sammanhang har större betydelse än välfärdsstatens omfördelningspolitik (Bonke, 1992). Utifrån detta kan man hävda att begränsningar i välfärdsstaten kompenseras av ökade insatser i hemproduktionen. Så argumenterar ett australiensiskt forskningsföretag. De menar att nedskärningar i den offentliga sektorns utgifter för välfärdsanordningar inte skulle medföra någon minskning i välfärden, eftersom det skulle uppmuntra till högre effektivitet i hemproduktionen. Detta framförs som man pläderar för vikten av att synliggöra det oavlönade hemarbetet (, 1996). Dagens ökade intresse för att åsätta det oavlönade hushålls- och vårdarbetet ett monetärt värde kan ses som ett svar på kvinnors krav, men kan också förstås utifrån dagens ekonomiska och politiska utveckling, där önskan är att det skall ske en omfördelning av verksamheter från den offentliga sektorn till familjen, den ideella sektorn och marknaden. Åsätts det oavlönade hemarbetet ett värde skulle det visa att det oavlönade arbetet och den oavlönade produk- tionen är av stor omfattning, att minskad arbetslöshet och minskad produktion motverkas av ökat oavlönat arbete och oavlönad produk- tion, att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män minskar och att nedskärningar i den offentliga sektorn ersätts av oavlönad produktion i hushållen. Det är inte självklart att dessa resultat skulle stärka kvinnors ekonomiska ställning. 4.8Tid, värde och produktion Som framgått ovan kan det oavlönade hemarbetet/produktionen mätas på olika sätt: med hjälp av tidsanvändningsstudier, genom att åsätta hemarbetstiden ett ekonomiskt värde och genom att mäta den oavlönade produktionens värde. Den bild av verkligheten som tidsanvändningsstudier förmedlar skiljer sig markant från nationalräkenskapernas. Mäts ekonomin i avlönade och oavlönade arbetstimmar och i kvinno- och manstimmar så är den största sektorn i ekonomin kvinnors oavlönade hemarbete. På andra plats kommer mäns avlönade arbete, på tredje kvinnors avlönade arbete och sist mäns oavlönade arbete (, 1993). Mätt på detta sätt ingår således inte ekonomins största sektor i nationalrä- kenskaperna. Tidsanvändningsstudier visar kvinnors stora produktiva insatser och arbetsinsatser och är mest effektiva när det gäller att visa på den ojämställda fördelningen arbetet mellan kvinnor och män. Beräkningar av det oavlönade uppgår till mellan av BNP. Den stora skillnaden beror i huvudsak på olika beräkningsmetoder. Av detta förstås, att vilken metod som används har oerhört stor betydelse för vilken bild av verkligheten som produceras. Vill man ha ett högt värde väljer man en viss metod, vill man ha ett lägre värde väljer man en annan. Med ett högt värde visar man hur värdefullt hemarbetet är, men också att det knappast är lönsamt för kvinnor att lönearbeta. Ett lågt värde skulle å andra sidan ge ett intryck av att hemarbetet inte är värdefullt, men visa att det lönar sig för kvinnor att lönearbeta. Beräknar man det oavlönade hemarbetets värde kan man också utföra alternativa beräkningar av inkomsten och konsumtionen. Metoder där man söker mäta hushålls produktionens värde snarare än arbetets värde, överensstämmer med nationalräkenskapernas principer och anses överlägsna tidsanvändningsstudier eller beräkningar av hemarbetets värde baserade på dessa (Chadeau, 1992; Goldschmidt-Clermont, 1994; Ironmonger, 1996a). De anses bättre dels därför att de är bättre lämpade för ekonomisk analys, dels därför Makt, kön och BNP att det då är möjligt att beräkna produktivitetsutvecklingen i hushållen. Ur ekonomers synvinkel är sådana data av intresse för att studera förskjutningar mellan avlönad och oavlönad produktion. Ur kvinnosynpunkt är de av mindre intresse i den mån de endast redovisar hushållens produktion och inte b ygger på tidsanvä ndnings- studier med vars hjälp kvinnors och mäns arbete och produktion kan särredovisas. Syftet med det beslut som fattades vid i är att synliggöra kvinnors ekonomiska bidrag och den ojämställda fördelningen av det oavlönade och avlönade arbetet mellan kvinnor och män. Den metod som anvisas är att upprätta satelliträkenskaper i överensstämmelse med ordinarie nationalräken- skaper. Det finns dock en motsättning mellan syfte och metod. Vill man synliggöra den ojämställda fördelningen av oavlönat och avlönat arbete mellan kvinnor och män och kvinnors stora bidrag till ekonomin så är tidsanvändningsstudier överlägsna. I satelliträkenska- per som upprättas med hjälp av outputmetoden och i enlighet med ordinarie nationalräkenskaper är det inte möjligt att urskilja kvinnors bidrag till ekonomin eller fördelningen mellan kvinnor och män. Ordinarie nationalräkenskaper redovisar inte kvinnors och mäns bidrag till produktionen. 4.9Skulle kvinnors ekonomiska ställning stärkas? Ett syfte med att mäta, värdera och inkludera det oavlönade hemar- betet i satelliträkenskaper är att synliggöra kvinnors bidrag till ekonomin. Såsom dagens nationalräkenskaper upprättas, faller merparten av kvinnors arbete utanför produktionsgränsen, medan merparten av mäns faller innanför. Detta är fallet trots att kvinnor ägnar lika mycket eller mer tid till arbete än män. Män framstår därigenom som ekonomiskt aktiva, försörjare, arbetande, sysselsatta och närande och kvinnor som ekonomiskt inaktiva, försörjda, hemmafruar, icke sysselsatta och tärande. Att förändra denna bild av verkligheten är väsentligt. Men om det oavlönade arbetet och den oavlönade produktionen åsätts ett värde innebär det också att kvinnors inkomster ökar och att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och mellan olika hushållskategorier, t.ex. mellan ensamstående och samboende mödrar och mellan arbetslösa och sysselsatta, minskar. Uppmärksamheten riktas bort från det faktum att kvinnors inkomster är lägre än mäns och döljer kvinnors ekonomiska beroende av män. Det är en väsentlig skillnad mellan att ha ett avlönat arbete och egna pengar och att utföra ett arbete som åsätts ett värde. Ett andra syfte med att åsätta hemarbetet ett värde är att kvinnors oavlönade hemarbete skall uppvärderas. Detta arbete är av stor samhällelig betydelse och av stor omfattning. En uppvärdering kan dock även legitimera och därigenom förstärka den rådande könsar- betsdelningen. Den hierarkiska ordningen mellan könen ifrågasätts inte. Kvinnor kan även fortsättningsvis stå för merparten av det oavlönade, men uppvärderade, hemarbetet, och männen för merparten av det avlönade arbetet. En mer jämställd fördelning av det oavlönade och avlönade arbetet mellan kvinnor och män kräver att den rådande könsarbetsdelningen ifrågasätts och kräver en politik som uppmuntrar till att arbetsdelningen mellan kvinnor och män förändras. Tanken bakom denna inriktning är att oavlönat hemarbete är ett ansvar som skall delas lika mellan alla medlemmar i samhället oavsett kön. Ett tredje syfte med att åsätta hemarbetet ett värde är att kvinnor skall tillföras ekonomiska resurser. Det är dock oklart vilka politiska slutsatser som skall dras av att ett värde åsätts det oavlönade arbetet. Å ena sidan kan man dra slutsatsen att kvinnor på olika sätt bör kompenseras för det oavlönade hemarbete de utför genom rättigheter i förhållande till socialförsäkringssystemen, pensioner, vid arbetsska- da osv.. Å andra sidan kan man också dra slutsatsen att det oavlönade hemarbetet innebär inkomster och att kvinnor därigenom får kompensation för sitt arbete och att ökad arbetslöshet och nedskär- ningar i välfärdsstaten kompenseras genom ökad oavlönad produk- tion. påpekade att det är en avgörande skillnad mellan att vara ekonomiskt produktiv och att vara ekonomiskt oberoende. For a certain percentage of persons to serve other persons in order that the ones so served may produce more, is a contribution not to be overlooked. The labor of women in the house, certainly, enables men to produce more wealth than they otherwise could; and in this way women are economic factors in society. But so are horses. The labour of horses enables men to produce more wealth than they otherwise could. The horse is an economic factor in society. But the horse is not economically independent, nor is the woman. (1898). & Koren, C. (1995) Det ubetalte husholdsarbeidet – omfang og fordeling, for samfunnsforskning, Årgång 36, nr 1. Asklaksen, I. & Koren, C. (1996) Unpaid Household Work and the Distribution of Extended Income: The Norwegian Experience, Feminist , Vol. 2, No. 3, Fall, s. 65–80. Makt, kön och BNP & Luckmann, T. (1979) Kunskapssociologi. Hur individen uppfattar och formar sin sociala verklighet. Bonke, J. (1992) Distribution of : Implications of , Review of Income and Wealth, Series 38, No. 3, Sep- tember. (1982) , och nationalinkomsten. Om National Income of –1930 . nr 27, . Chadeau, A. (1992) What is households' non-market production worth, Economic Studies, No. 18, Spring. Chadeau, A. (1994) information network on non-market household production i International Conference on the Measurement and Valuation of Unpaid Work: Proceedings. Ottowa: Statistics . , W. (1994) The Value of Household Work in i Canadian Economic , Statistics . (1958) The economics of housework, Bulletin of , , s. 205–211. (1994) Completing the Picture: Accounting for Unpaid Work i International Conference on the Measurement and Valuation of Unpaid Work: Proceedings. Ottowa: Statistics . Dalla , M. & , S. (1972) The and the Subversion of the Community. : Falling Wall Press. Dr. (1944) The Definition of National Income i Studies in the National Income 1924–1938 , Bowley, A.L. (Red.). : University Press. Gardiner, J. (1997) Gender, Care and Economics. : . Goldschmidt-Clermont, L. (1982) Unpaid work in the household . Goldschmidt-Clermont, L. (1994) Monetary valuation of unpaid work i Internatio- nal Conference on the Measurement and Valuation of Unpaid Work: Proc e- edings. Ottowa: Statistics . Hawrylyshyn, O. (1977) Towards a definition of non-market activities, Review of Income and Wealth, Vol. 25, No. 1, , s. 31–39. (1939) Value and capital. An inquiry into some fundamental principles of economic theory. : The Clarendon Press. Ironmonger, D. (1994) Why measure and value unpaid work? i International Conference on the Measurement and Valuation of Unpaid Work: Proceedings . Ottowa: Statistics . Ironmonger, D. (1996a) Counting Outputs. Capital Inputs and Caring Labor: , Feminist , Vol. 2, No. 3, Fall, s. 37–64. Ironmonger, D. (1996b) Priorities for Research on Nonmarket Work, Feminist , Vol. 2, No 3, Fall, s. 149–151. (1994) Women's Unwaged Work – the Hearth of the Informal Sector i The Woman Question, second edition, , M. (Red.). : i- cations. Kuznets, S. (1941) National income and its composition, 1919–1938 . , Publication No. Leuthold, J.H. (1981) Taxations and the Value of Non-market Time, , No. 10, s. 267–281. , , , E. (1937) Wages, Cost of Living and National Income in –1930, Part one and two . : P.S King & Son, Ltd. (1920) Principles of Economics. An introductory volume , eighth edition. : and Co. Matolcsy, M. & , S. (1938) The national income of 1924/25–1936/37 . : P.S. King and Son, Ltd. , W. & King, W.I. & Macaulay, F.R. & Knauth, O.W. (1921) Income in the : Its amount and distribution, 1909–1919 . , publication No. 1, Vol. I., summary, Harcourt, , . Forward for the Advancement of Women (1987) : Home Office. (1996) Book Reviews, Women and Economics: A Feminist , Feminist , Vol. 2, No. 1, Spring. (1992) A General of Time – Use by Gender , opublicerad artikel. (1989) Tekniken – kvinnornas befriare? Hushållsteknik, köpevaror, gifta kvinnors hushållsarbete och förvärvsarbete – . : Tema Teknik och social förändring, . (1994) Volume and value of housework compared with labour market work i From Work in the Family and home to an Occupational Activity, 1992/93 Programme of co-ordinated research in the social field, (1995) Barnomsorgen – Ett kvinnligt nollsummespel eller? i Medmänsklighet att hyra? , Amnå, E. (Red.). (1996) In i självtjänstesamhället – eller på väg ut? i Från symaskin till cyborg, , E. & , B. (Red). : Nerenius & Santerus förlag. (1995) in Countries. Data Sources and Measurement Methods. (1958) Accounting. (1950) The Economics of Welfare, fourth edition. Pujol, M.A. (1996) Who is Counting? on Sex, and Global Economics, Feminist , Vol. 2, No. (1934) Economics of household production . : and Sons Stamp, J. (1934) Methods used in Different Countries for & , G. (1977) National Income and Expenditure, tenth edition. : Bowes & Bowes. Studenski, P. (1958) The Income of Nations. : Accounts (1993) prepared under the auspices of the Inter- on National Accounts; Commission of Communities – , , nomic Co-operation and Development, United Nations – nomic and Social Information and Policy Analysis – Statistical Division, . , , , , D.C. (1992) Informal Economic Activity. : LSE Handbooks in Economics. UN (1990) Methods of Measuring Womens Participation and Production in the Informal Sector. Studies in methods, Series F, No. UN (1995) Report of the United Nations' on Women, , 4–15 UNDP (United Nations Development Programme) (1995) 1994 . & Folbre, N.