sou · GMB3106 · 1998-08-01 00:00:00 — Detta förutsätter en tydligare och i vissa fall mer generös reglering avseende aktivitet under tid med ersättning för att därigenom undvika den osäkerhet och oklarhet som råder . Gruppen yngre funktionshindrade och sjuka är heterogen i väsent- liga delar, bl.a. med avseende på behovet av habilitering och rehabilite- ring. I vissa fall kan behoven tillgodoses inom ramen för de i SOU 1997:166 föreslagna reglerna om långtidssjukpenning. Behoven är dock i många fall så omfattande att de är svåra att tillgodose i denna ersättningsform. Således bör en ny ersättningsform skapas för dessa fall. Vid utformningen av denna ersättningsform bör det tas hänsyn till att den tid som kan behövas för att tillgodose behoven av rehabilitering eller habilitering i dessa fall kan vara mycket lång. Även det faktum att dessa individer generellt sett har mycket långt till att uppnå en arbets- förmåga bör föranleda att särskild hänsyn tas till individens egna val och att kraven på individen inte kan ställas lika högt som i andra fall. 4 Antalet unga funktionshindrade 4.1Det finns ingen entydig officiell statistik Mot bakgrund av utredningens uppdrag är det angeläget att få en unge- färlig uppfattning om hur många yngre personer med funktionshinder som finns i . Det finns ett stort antal personer som har någon form av funktions- hinder eller funktionsnedsättning. Det är dock inte möjligt att få fram entydiga officiella uppgifter om hur många personer i befolkningen som det handlar om. Enligt om delaktighet och jämlikhet för männi- skor med funktionsnedsättning innefattar begreppet funktionsnedsätt- ning ett stort antal funktionshinder på grund av fysiska eller intellektu- ella skador eller sjukdomar. Exempel på funktionshinder är nedsatt syn eller hörsel-, tal- eller röstproblem, rörelsehinder, allergi/astma och olika former av psykiska funktionshinder. Det kan även vara dyslexi, epilepsi, psoriasis, diabetes, hjärt-/lungsjukdom, mag-/tarmsjukdom eller liknande som påverkar det dagliga livet. Eftersom det dock saknas en entydig definition, finns inte någon officiell statistik över förekomsten av funktionshinder som gör anspråk på att vara heltäckande. Däremot finns det olika antalsuppskattningar gjorda, som syftar till att ge en uppfattning om storleksordningen på gruppen funktionshindrade i den svenska totalbefolkningen. Självfallet är resultaten av sådana uppskattningar beroende av hur pass grav en funktionsnedsättning eller gravt ett funktionshinder anses behöva vara för att föranleda att en person klassificeras som funktionshindrad. Genom att sätta fokus på de olika samhällsstöd som är riktade till personer med funktionshinder kan gruppen beräknas indirekt. Av- görande i dessa fall är givetvis hur de kriterier ser ut som styr tilldel- ningen av samhällets stöd. Det är belagt att många funktionshinder förekommer i större utsträckning bland pojkar och yngre män än bland flickor och yngre kvinnor. Den troligen viktigaste förklaringen är att det helt enkelt föds fler pojkar med funktionshinder. Dessutom är det överlag fler pojkar och män som skadar sig; exempelvis i samband med lek, idrott, bilolyckor och värnplikten. Det är också fler unga män som blir miss- 52 Antalet unga funktionshindrade Ytterligare en skillnad sägs vara att pojkar i högre grad än flickor lever ut frustrationer och oro, exempelvis vid koncentrations- svårigheter i skolan. Detta skulle medföra att pojkar får mer uppmärk- samhet, att de därmed oftare får en diagnos och att de av den anled- ningen också får mer hjälp och insatser av olika slag. 4.2Uppskattningar av antalet funktionshindrade i totalbefolkningen Av en undersökning som genomfördes av på initiativ av och med stöd av framgår att av befolk- ningen , eller knappt 1,1 miljoner personer, upp- lever sig ha någon form av funktionshinder. Andelen kvinnor är lika stor som andelen män. Förekomsten av funktionshinder ökar med stigande ålder. Med funktionshinder avses i undersökningen en fysisk, medicinsk eller psykisk nedsättning som kan medföra begränsningar i det dagliga livet, exempelvis nedsatt syn eller hörsel, tal- eller röstproblem, rörel- sehinder, allergi, dyslexi, epilepsi, diabetes eller någon form av psy- kiskt funktionshinder. Funktionshindret kan vara medfött eller ha upp- stått senare genom sjukdom, olycksfall eller annan skada. Dominerande funktionshinder är enligt undersökningen rörelsehinder (), astma-allergi () samt syn- och hörselskada (var- dera). Uppgifterna bygger på intervjuer där man har frågat människor om de själva uppfattar att de har ett funktionshinder. 4.3Samhällsstöd som är riktade till unga personer med funktionshinder Det finns en rad samhällsstöd som är riktade till personer med funk- tionshinder. Stöden finns inom flera samhällssektorer; exempelvis skolan, socialförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken. Vissa av stö- den är per definition riktade till barn och ungdomar. Det finns också stöd och insatser som kan utges oberoende av ålder. Antalet unga funktionshindrade 53 En förälder kan få vårdbidrag för vård av sitt barn om barnet är och på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller något annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn och vård . Vårdbidrag kan också betalas ut om barnets sjukdom eller funktionshinder förorsakar merkostnader. Enligt statistik betalades det ut omkring 26 000 vårdbidrag (troligen tillkommer ytterligare 2 000–3 000 genom retroaktiva utbetalningar). Utslaget på samtliga barn i åldrarna 0–innebär det att vårdbidrag förekommer hos av barnen. Vårdbidrag är vanligare bland pojkar än bland flickor. Statistiken över nybeviljade vårdbidrag visar på en tydlig övervikt för pojkar. Särskilt bland pojkar är psykiska störningar den vanligaste diagno- sen. Funktionshinder i förhållande till skolsituationen Man kan också få en bild av förekomsten av funktionshinder bland barn genom att se på antalet elever på grundskolenivå, vanligtvis 7– , som går på special- eller särskola eller som på grund av sitt funktionshinder får särskilt stöd i studiesituationen inom den ordinarie . En bearbetning av statistik visar att det /97 var nära 17 000 av barnen och ungdomarna i , motsvarande av samtliga elever i , som hade ett funktions- hinder i förhållande till skolsituationen. Av dessa vad det som fick sin utbildning på special- eller särskola, dvs. utanför den ordinarie skolmiljön. Funktionshinder i förhållande till skolsituationen är genomgående vanligare bland pojkar än bland flickor. Över hälften av samtliga de 17 000 barnen och ungdomarna går i särskola, dvs. hör till gruppen utvecklingsstörda . kan en person få förtidspension eller sjukbidrag. Dessa ersättningar tar sikte på huruvida arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom eller av motsvarade orsak. För att en person ska få förtidspen- sion krävs att hans eller hennes arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsför- 54 Antalet unga funktionshindrade mågan är nedsatt med minst en fjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. Om nedsättningen av arbetsförmågan inte kan anses vara var- aktig men kan antas bli bestående för avsevärd tid har personen rätt till ett tidsbegränsat sjukbidrag. Vanligtvis beviljas unga personer förtids- pension och sjukbidrag endast vid förhållandevis grava funktionshin- der. I åldersgruppen 16–var det drygt 3 000 personer, motsvarande , som hade förtidspension eller sjuk- bidrag. I åldersgruppen 20–var antalet drygt 12 000 och andelen , alltså något högre. Av de 12 000 personerna var det nära 11 000 som hade hel förmån (arbetsförmågan bedömdes vara helt ned- satt), motsvarande av samtliga i åldersgruppen 20–. Vad gäller hel förtidspension eller helt sjukbidrag är dessa vanligare bland män än bland kvinnor i de aktuella åldersgrupperna, medan par- tiella förmåner är vanligare bland kvinnor. Diagnosgruppen psykiska störningar inklusive utvecklingsstörning dominerar bland de personer som är unga då de beviljas förtidspensio- ner och sjukbidrag. En utförligare redovising av förtidspension och sjukbidrag bland de yngre åldersgrupperna lämnas i kapitel 5. Beslut om insats enligt LSS Insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan beviljas dels personer med vissa specifika funktionshinder (utvecklingsstörning, autism, autsimliknade tillstånd samt betydande och bestående begåvningsmässiga funktionshinder efter hjärnskada i vuxen ålder föranledd av yttre våld eller kropplig sjukdom), dels per- soner som till följd av andra fysiska eller psykiska stora och varaktiga funktionshinder har betydande svårigheter i sin dagliga livsföring. Av- görande för rätt till insats enligt LSS är att personen har ett behov av stöd och service. När lagen infördes gjordes medvetet en snäv avgränsning av den målgrupp som skulle komma ifråga för insatser. Avsikten var att behövliga riktade åtgärder skulle komma till stånd och häva de ojäm- lika villkoren för personer med omfattande funktionshinder. Enligt statistik fanns när- mare 2 000 personer i åldrarna 16–som hade insats enligt LSS, motsvarande av samtliga i denna åldersgrupp. I ålders- gruppen 19–fanns det knappt 8 000 personer som hade beviljats Antalet unga funktionshindrade 55 Uttryckt som andel av alla personer i denna åldersgrupp var det . LSS-insatser är överlag vanligare bland pojkar och yngre män än bland flickor och yngre kvinnor. Det helt övervägande antalet barn och ungdomar med LSS-insatser hör till gruppen med utvecklingsstörning, autism och autismliknande tillstånd . Samma person kan ha flera olika samhällsstöd Sannolikt får ofta en och samma funktionshindrade individ olika sam- hällsstöd antingen eller i olika skeden av livet. Troligen förekommer exempelvis att det före skolåldern beviljas vårdbidrag för ett funktionshindrat barn och att samma barn en anpassad utbildning eller särskilt stöd i skol- miljön och därefter beviljas förtidspension eller sjuk- bidrag och kanske också handikappersättning. Därtill kan personen oavsett ålder få insatser enligt LSS. 4.4Unga personer med funktionshinder är en begränsad grupp Bland barn, ungdomar och yngre vuxna tycks grovt sett 0,5–i befolkningen få de former av samhällsstöd som finns tillgängliga vid funktionshinder. Omkring en procent i åldergruppen 16–, cirka 15 000 personer, har förtidspension eller sjukbidrag. Till detta kommer cirka 2 500 per- soner i denna ålder som har varit sjukskrivna . Sammantaget finns det därför skäl att tro att den grupp personer i åldern 16–som detta betänkande berör består av färre än 20 000 personer. 5Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 5.1Skillnader vid förtidspensioneringar mellan yngre och äldre På många punkter finns det skillnader vid förtidspensioneringar och beviljanden av sjukbidrag mellan å ena sidan den grupp som beviljas en förmån och å andra sidan dem som har kvar till ålderspensionering. Det kanske mest påtagliga är att antalet be- viljade förmåner bland yngre är mycket få i förhållande till antalet i högre åldrar. Generellt sett skiljer sig också orsaken till pensione- ringen, dvs. vilket funktionshinder eller vilken sjukdom som sätter ned arbetsförmågan, beroende på åldern vid beviljandet. Psykiska sjuk- domar och utvecklingsstörning är den vanligaste orsaken till pensione- ringar av unga personer, medan sjukdomar i det muskuloskeletala systemet dominerar bland de äldre. Ett beslut om förtidspension för en ung person är naturligtvis också i regel ett avsevärt mer avgörande beslut, såväl för individen som för samhället, jämfört med en pensione- ring av en person som närmar sig den allmänna pensionsåldern. Antalet förtidspensionärer och sjukbidragstagare i åldersgruppen 16–och motsvarande andel av befolkningen har varit i stort sett oförändrad under åtminstone . Detta utgör en kontrast till den mer eller mindre ihållande ökningen bland de medel- ålders och de något äldre (tabellerna 5.1 och 5.2) 58 Unga personer med förtidspension och sjukbidrag Tabell 5.1 Förtidspensioner och sjukbidrag från folkpensioneringen. Antal i respektive åldersgrupp. Totalt 16–64 303 Tabell 5.2 Förtidspensioner och sjukbidrag från folkpensioneringen. Andel bland befolkningen i respektive åldersgrupp. Totalt 16–64 Antalet förtidspensionärer och sjukbidragstagare i åldrarna 16–har varit i stort sett oförändrat 15 000 per- soner, fördelat på cirka 3 000 i åldrarna 16–och ungefär 12 000 i åldersgruppen 20–. Sammantaget utgör unga förtidspensionärer och sjukbidragstagare cirka en procent av befolkningen i motsvarande ålder något som också hållit sig nästan oförändrat . Helt naturligt är antalet förmånstagare fler och andelen av befolkningen större i högre åldrar. Sammantaget utgör 16–29-åringar med förtidspension eller sjuk- bidrag av samtliga dryga 400 000 personer med er- sättning. Det framgår av de beräkningar som presenterades i SOU 1997:166 att den genomsnittliga ersättningen i denna åldersgrupp är avsevärt lägre än bland äldre förmånstagare. Även detta får sägas vara naturligt Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 59 eftersom ersättningen relateras till inkomstbortfallets storlek och inkomstnivåerna bland yrkesaktiva är generellt sett betydligt lägre hos yngre personer, framför allt beroende på att många inte har hunnit komma in i förvärvslivet innan de pensioneras. Grundskyddet i syste- met omfattar i mycket hög grad personer i de yngre åldrarna och däm- par den betydligt större skillnad i den genomsnittliga ersättningens storlek som annars skulle finnas mellan yngre och äldre. Utgifterna för ersättning till förmånstagare 16–är uppskatt- ningsvis , vilket skall ställas mot systemets samlade utgifter på . Utgiftsnivån för denna åldersgrupp förefaller vara relativt svårpåverkad eftersom det tycks handla om en antalsmässigt stabil grupp. Få beslut i de offenliga trygghetssystemen har genere llt sett så stor ekonomisk och annan inverkan på en individs liv som att bli beviljad en förtidspension . En person som blir pensionerad vid säg kan räkna med att ha sin ersättning . För försäkringens vidkommande representerar detta ett pensionsåtagande motsvarande åtminstone uttryckt penningvärde. 5.2Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag bland unga 5.2.1Diagnos, ålder och kön De som får förtidspension eller sjukbidrag domineras kraftigt av diagnosgrupperna utvecklingsstörning samt psykiska sjukdomar (tabell 5.3). Den dominerande medicinska orsaken till förtidspensione- ring i högre åldrar är sjukdomar i det muskuloskeletala systemet. Av samtliga 40 000 förtidspensioner och sjukbidrag som beviljades avsåg cirka 2 000 personer som var . Ålders- gruppen svarade således för av samtliga nya förmåner detta år. De 2 000 personerna fördelade sig i åldrarna 16–, i åldrarna 20–och i åldrarna 25–. Bland dem som pensionerades i åldrarna var det fler män än kvinnor, vilket är en kontrast till den övervikt av pensioneringar av kvinnor som gäller i högre åldrar. I åldrarna 16–är män i övervikt, . I åldrarna 20–är fördelningen mellan kvinnor och män helt jämn, medan andelen kvinnor i åldrarna 25–är . Totalt för hela åldersgruppen 16–är fördelningen mellan kvinnor och män i stort sett jämn. 60 Unga personer med förtidspension och sjukbidrag Tabell 5.3 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag . Diagnos, ålder och kön. Totalt Kvinnor Män Totalt Urin och könsorg. I tabell 5.4 redovisas i princip motsvarande uppgifter som i tabell 5.3, men respektive diagnosgrupp anges här som andel av det totala antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag i åldrarna 16–. Till skillnad mot föregående tabell finns ingen särredovisning av kvinnor respektive män. Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 61 Tabell 5.4 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag . Andel med viss diagnos inom respektive åldersgrupp och totalt. Totalt 16–29 Urin- och könsorganen. Psykiska sjukdomar och utvecklingsstörning orsakar sammantaget nära sex av tio förtidspensioneringar och beviljanden av sjukbidrag för per- soner i åldrarna 16–. Av samtliga nybeviljanden av personer i denna åldersgrupp orsakas av psykiska sjukdomar exklusive utvecklingsstörning. Näst största diagnosgrupp är utvecklingsstörning . De där- efter största diagnosgrupperna är sjukdomar i muskuloskeletala syste- met, skador samt övriga sjukdomar i nervsystemet med 7 -vardera. Diagnosgruppen övriga psykiska sjukdomar är vanligast vid nybe- viljanden i åldrarna . Utvecklingsstörning är vanligast vid be- slut om förtidspension eller sjukbidrag till personer i åldrarna 16–. Diagnosgrupperna sjukdomar i muskuloskeletala systemet och ska- dor förekommer i störst utsträckning vid beslut om ersättning för per- soner i åldrarna 25–. Sjukdomar i det muskuloskeletala systemet 62 Unga personer med förtidspension och sjukbidrag är vanligare bland kvinnor än bland män oavsett ålder vid beviljandet, men skillnaden är som störst i åldrarna 25–. Diagnosgruppen ska- dor är i stället vanligare bland män oavsett ålder vid beviljandet. Diagnosgruppen övriga sjukdomar i nervsystemet är vanligast bland dem som pensioneras som riktigt unga och minskar i förekomst med ökad ålder. 5.2.2Fördelning mellan förtidspensioner och sjukbidrag Nybeviljandet av förtidspensioner och sjukbidrag är som ovan redo- visats inte jämnt fördelat över olika åldrar bland personer i åldrarna 16–. Eftersom det ofta rör sig om personer med svåra medfödda eller tidigt förvärvade funktionshinder är det vanligt att förmånen be- viljas redan . I åldrarna strax är det inte lika vanligt att personer beviljas en förmån. ökar dock antalet med stigande ålder (figur 5.1). Detta mönster håller i sig ända upp . Figur 5.1 Nybeviljade förtidspensioner respektive sjukbidrag . Anm.: I figuren har det tagits hänsyn till förmånens nivå. Exempelvis räknas två halva förtidspensioner som en hel förmån. Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 63 I avsnitt 5.2.1 visades att diagnosmönstret skiljer sig mellan dem allra yngsta och dem som beviljas förtidspension eller sjukbidrag vid när- mare . För att en förtidspension skall kunna beviljas krävs att arbetsför- mågan kan bedömas vara varaktigt nedsatt, i praktiken . Det förefaller klart att en sådan bedömning är svår att göra för en mycket ung person och i praktiken bara kan bli aktuell i ytterst svåra fall. Detta innebär att det är vanligt att framför allt unga personer i stället beviljas ett tidsbegränsat sjukbidrag, antingen eftersom arbets- förmåga bedöms kunna uppnås inom något eller eller för att arbetsförmågans nedsättning under alla omständigheter inte kan be- dömas vara varaktig (figur 5.1). I själva verket nybeviljas det fler sjuk- bidrag än förtidspensioner ända . Sjukbidrag som övergår i förtidspension finns inte med i denna statistik. Figuren visar att nybeviljandet är som störst , för att sedan fram till sjunka kraftigt. Därefter påbörjas en suc- cessiv ökning. På motsvarande sätt är andelen förtidspensioner störst, mer än en tredjedel, för att därefter genomgående ligga på en lägre nivå, drygt en tiondel. I åldrarna strax under stiger dock andelen igen, till nära en femtedel. Totalt i åldersgruppen var av alla nybeviljade förmåner förtids- pensioner medan övriga var sjukbidrag. En vanlig och troligen adekvat föreställning om skillnaden i nybe- viljande av förtidspensioner och sjukbidrag mellan å ena sidan de unga som behandlas i detta betänkande och å andra sidan äldre personer är att förändringar i regelsystemet och i tillämpningen inte har lika stor påverkan på de unga. De regeländringar som har genomförts har sannolikt påverkat framför allt beslut där det har förelegat större ut- rymme för bedömningar och avvägningar. Bland dem som pensioneras som unga är det ofta frågan om relativt odiskutabla sjukdomstillstånd och funktionshinder som uppenbart sätter ned arbetsförmågan. Beslut om förtidspension eller sjukbidrag för de äldre kan oftare innehålla ett större mått av bedömning där andra 64 Unga personer med förtidspension och sjukbidrag faktorer också spelar in, även om det också bland äldre naturligtvis förekommer att arbetsförmågan lika odiskutabelt är nedsatt. En faktor som torde ha betydelse för bedömningen av arbetsförmågan är före- komst av tidigare arbete. De som beviljas en förmån har sällan haft någon möjlighet att först etablera sig i arbetslivet, medan de som pensioneras som äldre i regel har ett långt yrkesliv bakom sig. –1997 har regelsystemet och hanteringen av systemet förändrats vid ett stort antal tillfällen och på några punkter sammantaget i stor utsträckning. Trots detta är nybeviljandet av för- tidspensioner och sjukbidrag totalt sett i åldrarna 16–ungefär på samma nivå som det var . däremellan har dock antalet nybeviljade förmåner under långa perioder varit betydligt större. har antalet nybeviljade förtidspensioner för hela åldersgruppen 16–hållit sig relativt kring drygt 2 000 , med undantag för en viss nedgång och en uppgång . Det har dock skett vissa förskjutningar i antalet nybeviljade förtidspensioner och sjuk- bidrag mellan åldrarna 16–, 20–respektive 25–(figur 5.2). Figur 5.2 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag i olika åldrar åren 1971–1997. Åldersgruppen 16–. Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 65 Utvecklingen visar på en nedgång bland 16– 19-åringar från cirka 1 000 till runt 600 . I åldersgruppen 20–har antalet legat omkring 300–400, dock något fler . Utvecklingen i åldersgruppen 25–antyder en successiv men långsam ökning, från 500–600 till 600–700 och . Därefter var nybeviljandet avsevärt högre för att sedan sjunka tillbaka igen till en nivå som ungefär motsvarar den som skulle förväntas om den lång- siktiga trenden hållit i sig. Det är nästan uteslutande i åldersgruppen 25–, dvs. bland de äldsta i hela gruppen 16–, som denna upp- gång kan skönjas. Den kraftiga uppgången som hade sin topp finns i ännu högre grad bland medelålders och dem som närmar sig den allmänna pensionsåldern. har det också skett en utveckling mot en allt större andel kvinnor bland dem som blir förtidspensionerade eller får sjuk- bidrag när de är i åldrarna 16–(tabell 5.5). Tabell 5.5 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag åren 1971, 1976, 1981, 1986, 1991, 1996 och 1997. Kvinnor och män i åldrarna . var nybeviljandena bland män ungefär 150 till 200 fler än bland kvinnor. Därefter har kvinnornas andel ökat så att nybeviljandet numera är i det närmaste helt lika mellan kvinnor och män, men med en mindre övervikt bland kvinnor. 66 Unga personer med förtidspension och sjukbidrag har det skett en viss förskjutning mellan diagnosgrupperna (tabell 5.6). Eftersom antalet nybeviljade förtidspen- sioner och sjukbidrag i åldersgruppen har hållit sig i stort sett oförändrat visar tabellen i huvudsak för- skjutningar mellan olika diagnosgrupper snarare än förändringar av det totala antal beviljade förmåner. Tabell 5.6 Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag åren 1971, 1976, 1981, 1986, 1991, 1996 och 1997 inom några diagnosgrupper. Anm.: I nervsystemets sjukdomar ingår bl.a. CP samt öron- och ögon- sjukdomar Utvecklingsstörning och övriga psykiska sjukdomar har under i stort sett hela perioden varit de två vanligaste diagnosgrupperna bland nybe- viljade förtidspensioner och sjukbidrag i åldersgruppen 16–. har dock utvecklingsstörning stadigt minskat från till numera . har övriga psykiska sjukdomar ökat från till . Utvecklingsstörning är vanligast bland de allra yngsta och då framför allt bland män. Skillnaden mellan män och kvinnor tycks dock ha minskat i samband med att diagnos- gruppen har minskat totalt sett. Förhållandet mellan kvinnor och män var t.o.m. med det omvända . Diagnosgruppen övriga psykiska sjukdomar är i stället vanligare bland dem som pensioneras vid närmare , men likaledes något vanligare bland män än bland kvinnor. Även i detta fall har dock könsskillnaden jämnats ut nå- got . Andelen unga personer som beviljas förtidspension eller sjukbidrag på grund av sjukdomar i nervsystemet har legat Unga personer med förtidspension och sjukbidrag 67