sou · GLB3192d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Tämä merkittee ette suurin osa määräyk- sistä, niin konvensuunin osassa II ko III, oon tarkotettu käytettä- väksi jeukraaffisissa aluheissa missä maanosa- eli minuriteettikielet oon käytössä vanhaasthaan ja vieläki oon käytössä riittävässä laajuuessa. Mikhään ei kuitenkhaan estä ette maa joka liittyy kon- vensuuhniin mennee pitemä lle ko konvensuuni vaatii ja kä yttä ä määräyksiä semmositten aluheitten ulkopuolelaki. Tä hhä ä n kytkeä histuurialisheen jeukraaffisheen pohjaan kä sittä nheet koko maata. tuksen sää nö t oon tuesta eri kylttyyrisatsninkille kansa. Ko met olema hunteeranheet mitä uusia sä ä ntöj ä tarvithaan ette Ruotti saattas liittyä saamen- ja suomenkielen minuriteettikielikonvensuuhniin niin met olema aatelheet ette net suurin piirthein pitä sit koskea koko maata niin ette net tuleva saamen- ja suomenkielen puhujitten hyöyks i koko pitemälle meän esityksissä ko mitä konvensuuni vaatii. Ko oon kysymys vissistä ehotuksista uushiin sää nthöin s aamen- ja suomenkielen suojaksi met kuitenki ehotamma nä nsä pittä ä rajottaa niihin vielä kä ytethä ä n Tä mä alue oon saamenkielen puolesta neljä kuntaa, , , ja ja suomenkielen osalta viis kuntaa Tornionlaaksossa, Haaparanta, Matarinki, , ja Jellivaara. Nä issä kunnissa met annama ehotuksia uuele lainsä ä tä miselle mikä merkittee sitä ette yksityiset saava oikeuen kä yttää ommaa kieltä , saamen- ja suomenkieltä , viranomhaisten ja oikeuen kansa vä littä - mättä saattavakko net ruottia. Viranomhaisille ja oikeuelle panhaan kans velvolisuuen vastata suulisesti saamen- eli suomenkielelä yhtheyenpion jommala kummala näistä kielistä. Yks syy siihen ette met ehotamma ette tä tä lainsää tä mistä kä yttä ä aluheelisesti mukhaan oon se ette lain- sä ä tä minen ko ruottia yhtheyessä viranomhaisten saattas praktilisesti ja ekonoomisesti viä ehotamma konvensuunin vaatimusten mukhaan ette sä ä nö t suomenkielelä oon pitkä histuurialinen tratisuuni ark ipä ivä sessä e lä mä ssä. tarpheen kä yttä ä Sää nöt oik euesta kä yttä ä ommaa kieltä ofentlisissa yhtheyksissä Norrbottenin läänin osissa näyttää kans ette tämä alue histuurialisesti oon ollu ja vieläki oon moni- kielinen ja monikylttyrellinen. Tarkotuksena seurata aluheelisen lainsäätämisen tuloksia ja vah- vistaa kielitten asemaa näilä aluheila met ehotamma ette työryhmä Norrbottenin Lääninhallituksen johola saapi vastuuen ette joka vuosi värteerata lainsäätämistä ja muita aluheelisia toimenpitheitä ja ehottaa uusia toimenpitheitä kielitten ja saamelaisen ja tornion- laaksolaisen kylttyyrin aseman vahvistamiseksi aluheila. Meän ehotukset aluheelisesti sopihvaan lainsäätämisheen sisältää kansa oikeuen vississä määrässä tulla vasthaanotetuksi saamen- eli suomenkielelä esikoulutoiminassa ja vanhoittenhoijossa. Ennen meän ehotuksia näissä osissa met tehimä intervjyytutkimuksen ja kävimä näissä kunnissa tarkotuksena ottaa selvile missä määrässä kunnat nyt saattava vastata laissa vahvistethuun velvolisuutheen tarjota esikoulutoimintaa ja vanhoittenhoitoa saamea- eli suomea- puhuvan persunaalin kansa. Lisätoimenpitheitä saamen- ja suomenkielen tueksi ja suojaksi koko maassa Meän mielestä oon tärkeätä ette saamen- ja suomenkielenpuhujat koko maassa saava oikeuen tulla vasthaanotetuksi omala kielelä esikoulutoiminassa ja vanhoittenhoijossa. lapset joila oon saamen- eli suomenkieli äitinkielenä saatta- va tulla kakskielisiksi niin oon kauhean tärkeätä ette niilä jo esi- koulutoiminassa oon maholisuus tulla vasthaanotetuksi omala kie- lelä. ehotamma sen takia ette tarkastus tehhään missä määrässä näitä lapsia kohehlaan niitten omala kielelä kunnalisessa lapsitten- huolossa. Meän mielestä pittää toimenpitheitä tehhä niin ette saapi niitä kuntia missä oon kylläksi monia vanheempia jokka toivova ette niitten lapset saava esikoulutoimintaa saamen- eli suomenkieli- sen persunaalin kans, järjestä tämmöstä toimintaa. Ko oon kysy- mys esikoulutoiminasta met näytämä kans maholisuutta laittaa semmosta toimintaa yksityisenä esikoulutoimintana. Tärkeä syy laittaa oikeuen tulla koheluksi omala kielelä van- hoittenhoijossa oon se suuri määrä vanhoja ihmisiä, varsinki suo- menkielisitten keskuuessa, mitä lähivuosina saattaa räknätä ette net oon vanhoittenhoijon tarpheessa ja net kokemukset mikkä näyttävä ette vanhoila saattaa viimiseksi opittu kieli unehtua. ehotamma siksi ette tarkastethaan missä kunnissa oon riittä vä n monta vanhaa ihmistä jokka kä yttä vä saamen- eli suomenkieltä ja joila oon van- hoittenhoijon tarvetta. Semmonen tarkastus pohjana met olema sitä mieltä ette lailinen oikeus tulla koheluksi omala kielelä vahoitten- hoijossa laitethaan niihin kunthiin missä oon riittä vä n paljon van- hoja joila oon tämä tarve. Ruotti pittää ratifiseerata minuriteettikielikonvensuunin hä ä n meä nkieli tä hhä ä n ette histuurialiset maanosa- eli teettikielet oon arvokas osa Ruottin ja Euroopan kylttyyrihistuuria- lisesta perinöst ä ja semmosinna niilä oon oikeus ja tarve saaja tukea ja ette net saattava jatkaa elä mistä . jokka kä yttä vä Nyt tuohaan monessa yhtheyessä framile Saamenkieli, suomenkieli ja chib ja net tyyrit mikkä kuuluva yhtheen kielitten kansa oon olheet Ruottissa monta sattaa vuotta ja oon vaikuttanheet histuurialisheen, kyltty- rellisheen ja kielelisheen moninaisuutheen. rä knä thää n meä nkieli tukea ja suojaa niin ette net saattava ellää tä rkeä nnä osana kylttyyriperinöstä ja tämän päivän yhtheiskunnasta . Amenge sine dindi i buti te dikha (rodkera) trebelali i Švedska te phanel pes thaj sar šaj te phanel pes ki Evropakiri godidejbaskiri konvencia bašo regionalikane ili minoriteti(kane) hibengiri konvencia. I Minoriteti(kane) hibengiri konvenciakri idea i te arakhel thaj te pomoñinel (jutinel) e regionalikane ili minoriteti(kane) hiben sar jek but ku deli kotar e Evropakiri butkulturikano thaj buthibengoro barvalipe (mangini). Save hiba ki jek phuv (drñava) i regionalikane ili minoriteti (kane) odluinela pes (agorlel pes) ko jekhipe e definicijaja ko artikli 1 ki konvencia. Specialno zoralo dumodel pes okole hibenge kas so isi istorikani thaj geografikani baza ki phuv (drñava), okola hiba kas so nae geografikani baza - so tane teritorialikane naphandle hiba olenge na dela pes specialno zoralo dumodejbe (podrška). Odoleske šaj phenela pes kaj i (kani) konvencia i jek regionalikani kulturikani konvencia. Dji akana pandj phuvja (drñave) ratificirindje e konvencia: Norveška, Finska, Madjarska, Nizozemska thaj i . E Minoriteti(kane) hibengiri konvencia lela te vañinel kotar o 1 marti 1998. Istorikane regionalikane ili minoriteti(kane) hiba ki Švedska Amen dikhljam kaj i samisko (sa o variante samisko: sydsamisko, luleosamisko thaj nordsamisko), finsko ( sa o variante finsko: tornedals- finsko/meän kieli thaj standardikani finsko) thaj i hib (sa o variante), sa akala hiba i isorikane regionalikane ili minoritetika- ne hiba ki Švedska thaj u harena pes tari definicia ko artikli 1 ki konvencia. Ko jekhipe e minoriteti(kane) definicijaja, i samisko thaj i finsko hib isi len historikani thaj geografikani baza ki Švedska, i hib i teritorialikane naphadli hib. Ki avdisutni Švedska i samisko hib vakerela pes but iljada berša, i finska komaj 1 iljada berša, i hib vakerela pes kotar o 1500 berš. O Komiteti našti arakhla dokaz kaj i jidiš hib vakerdja pes but vreme thaj našti arakhlja dokaz kaj vakerela pes kotar o but manuša sar jek tradicionalikani hib ki Švedska kaj te šaj te dikhel pes upri akaja hib sar regionalno ili minoriteti(kani) hib. Avdive i jidiš hib na vakerela pes taro but manuša ki Švedska, odoleske i jidiš našti te u harel pes e minoriteti(kane) hibengere konvencijaja ki Švedska. O Kamip e so isi ko javudie te arakhel pes i jidiš hib thaj i jidiš kultura sar jek deli kotar i javudikani kultura, bašo odova dumodela pes ko jekhipe e ramkonvencia jaja bašo arakhibe e nacionalikane minoriteti, odolea kerela buti i sekcia II. Pherela i Švedska avdive o uslovia bašo minoriteti(kane) hibengiri konvencia kana i ko puibe i samisko, finsko thaj i hib? te šaj i Švedska te ratificirinel e minoriteti(kane) hibengiri konvencia, kana i ko puibe i samisko, finsko thaj i hib, i Švedska trebela te pherel o propisia taro II deli kotar i konvencia. Baši hib sar jek teritorialikane napandli hib, vañinena disave propisia, na sa. O Propisia ko III deli kotar i konvencia vañinena e hibenge so isi len grografikani baza. I Švedska šaj te birinel thaj t e ratificirinel sar II deli,adjahar vi o III deli ki konvencia okole hibenge so isi len geografikani baza. Te ratificirindja i Švedska o III deli, tigani i Švedska mora te birine l minimum 35 toke ili kotora kotar o propisia ko IIIdeli thaj so ka koristinen pes ko sa akala iba. Avdive ki Švedska isi but propisia so dena e regionalikane il i minoriteti(kane) hibenge arakhibe thaj dumodejbe e zakoneskere propisencar thaj naredbencar thaj javere keribencar. amen analiziridjam i konvencia, amen dikhlam kaj i Švedska pherela bu t uslovia ko II deli ki konvencia baši samisko, finsko thaj hib, amen dikhlam odovada kaj pherela pes 34 toke ili kotora ko III deli ki konvencija kana si ko puibe i samisko thaj 30 toke ili kotora baši finsko hib. Sa akala propisia so isi avdive olengoro karakteri nae buvlo. E Minoriteti(kani) hibengiri konvencia rodela te ovel jek buvli minoriteti(kani) hibengiri politika kori sa so kerela pes ka ovel kordinirimo kaj te šaj te del pes e regionalikane ili minoriteti(kane) hibenge arakhibe thaj dumodejbe. Avdive asavki politika ki Švedsk a nae. So trebela te kerel pes kaj te šaj i Švedska te ratificirinel e minoriteti(kane) hibengiri konvencia? Bua so ka keren pes ki sa i phuv te šaj i Švedska te ratificirinel e minoriteti(kane) hibengiri konvencia, amen mislinaja (gindinaja) kaj sa odola bua so kerena pes avdive ki Švedska, trebela te kordirinen pes thaj te keren pes disave neve bua kaj te šaj te kerel pes telipe (osnova) baši jek buvli minoriteti(kani) hibakiri politika. Jek kotar o najvañno bua ki jek asavki politika i te priznajnel pes i samiska, finsko - meän kieli thaj i hib sar istorikane minoriteti(kane) hiba. Jek aver vañno buti i ki sa i Švedska te vazden pes akala hiba thaj o kulture ko sa o pole sar jek but kualo deli kotar e švedskakoro kulturikano barvalipe. But i vañno te buvljarel pes djanipe (informacia) maškar o majoriteti bašo akala hiba thaj akale kulturengiri istoria. te šaj te ovel sa akava, amen predloñinaja te ovel obavezno djanipe bašo akala istorikane minoritetikane hiba, olengiri kultura thaj istoria ko sikljovibaskoro plani (ki škola) e havenge so sikljona ki teluni škola (osnovno škola) thaj ki maškarutni škola (gimnazia). Ko akava hani (nain) šaj te buvljarel pes djanipe (informacia) ko buvlo fronti baši Švedska thaj te dikhel pes upri late istorikane sar jek bu t hibengiri thaj but kulturengiri phuv. Amen predloñinaja te ovel najhari (minimum) jek manušengiri uiškola (narodno univerziteti) bašo sako jek hib thaj olenge te del pes dugovremeno drñavno dumodejbe kaj te šaj te funkcionirinen sar hibakoro thaj kulturakoro centri. te šaj i kultura, so i ko jekhipe e hibaja, te ovel la but than thaj dumodejbe thaj kaj te šaj odoja kultura te resel e majoriteti manušen, amen predloñinaja te keren pes neve drñavno propisia bašo dumodejbe e kulturane buake ko sa o forme kaj te šaj te del pes e samisko, finsko- tornedalsko thaj e kulturake jek dovolno deli kotar o drñavno dumodejbe. Amen predloñinaja odovada o Drñavno kulturakoro godidejbe (), sar vlasti so isi le buvlo (generalno) kordiniribaskoro karakteri ki kulturakiri politika, te kerel sa so šaj te ovel than e samisko, finsko-tornedalsko thaj e kulturake ko kulturakoro djivdipe. Trebela panda diso te kerel pes akale hibenge kaj te šaj akala hiba te zorakeren pes thaj te oven odoreder (ponodori) djivde thaj te djan angle ko jekhipe e minoriteti(kane) hibengere konvenciakere propisencar. te šaj te avel pes ki jek asavki faza, o have thaj o terne mora te sikljon ki pli hib. Odoleske amen predloñinaja o Drñavno školakoro butikeripe (), kana i ko puibe akala istorikane minoriteti(kane) hiba, te del pes oleske i buti redovno te pratinel (dumodel) o sikavibe ki dajakirihib thaj o sikavibe ko dujhiba. Amen prdeloñinaja panda te del pes buti najahri (minimum) jekhe univeristetiske ili ue školake te organizirinel sa akale hibenge sikljoviba, rodkeriba (istrañivibe). Amen predloñinaja thaj avera bua kaj te šaj te zorakeren pes e švedskakere regionalikane ili minoriteti(kane) hibengiri pozicia: ki masmedia, radio, TV thaj novine (ñurnalia). Amen predloñinaja te del pes jek baro deli dumodejbe baši literatura ko akala hiba thaj dumodejbe bašo avera bua sar so i: khedipe matriali, arkiviribe, djanikano butikeripe e hibakere matrialea. Ki minoriteti(kani) hibengiri konvencia isi propis kote so terdjola kaj sa okola so vakerena odola hiba, isi olen durust (pravo) te djanen so kerel pes olengere hibaja thaj te den pli idea. Amen gindinaja (mislinaja) kaj i but vañno,angleder te kerel pes diso olengere hibaja okola so vakerena akala hiba te del pes olenge šaipe te vakeren so ola gindinena (mislinena) bašo o bua so kerel pes olengere hibake. Odoleske amen predloñinaja sa ola so vakerena amare istorikane minoriteti(kane) hiba te del pes olenge asavko šaipe. Ki minoriteti(kani) hibengiri konvencia, kaj te zorakeren pes o regionalikane ili minoritetikane hiba thaj o kulture so i ko jekhipa e hibencar ko nacionalikano thaj regionalikano nivo, isi propisia save so dena šaipa te kerel pes buti maškar o grupe avri kotar o nacionalikane granice. Odoleske so amare minoriteti(kane) hiba vakerena pes ko amare nordikane komšie, amen predloñinaja i Švedska te kerel sa so šaj kaj te šaj te ovel jek bareder (pobaro) maškarbutikeripe (sorabotka) ko nordi kaj te šaj te dumodel pes akale regionalikane ili minoriteti(kane) hiben thaj olengere kulturen. Bua so keren pes regionalikane Jek but baro deli kotar e minoriteti(kane) hibengiri konvencia i regionalikano. Mangel te phenel pes kaj bareder (pobaro) deli kotar o propisia ko II thaj ko III deli ki konvencia i kerde bašo geografikane thana kori so o regionalikane ili minoriteti(kane) hiba vakerena pes tradicialikane thaj kori so vakerena pes panda kotar but manuša. Jek phuv so phanela pes ki konvencia, te manglja odoja phuv oj šaj e konvenciakere propisia te upotrebinel avri kotar o regionalikane thana. Dji akana sa okola bua so i kerde baši samisko thaj finsko hib ( akala hiba šaj te klasificirinen pes sar hiba so isi olen istorikani thaj geografikani baza ki Švedksa) jek bareder (pobaro) deli o lendar vañinena ki sa i Švedska. O Zakoni bašo sikljovibe ki dajakiri hib thaj o zakoni bašo drñavakoro dumodejbe e kulturikane buake ko sa o forme vañinela ki sa i Š vedska. amen gindindjam (mislindjam) save neve zakonia trebela te keren pes kaj te šaj i Švedska te phanel pes ki minoriteti(kane) hibengiri konvencia baši samisko thaj finsko ib, amen dikhljam kaj odola zakonia trebena te vañinen ki sa i Švedska. Jekhe asavk e predloñibaja amen šaj djaja dureder (podur) kotar odova so rodela i konvencia. i ko puibe disave predloziaja bašo neve zakonia so ka arakhen thaj dumoden e samisko thaj e finsko hiben, amen predloñinaja disave kotar akala neve zakonia te graniinen pes thaj te vañinen ko okola geografikane thana kori so akale hiben isi geografikano tar (koreni) thaj kori so vakerena pes panda kotar o but manuša. Asavke thana, kana i ko puibe i samisko hib i o štar severna komune: , , Jokkomokk thaj thaj kana i ko puibe i finsko, odola i o pandj komune: , , , , tha j . Amen predloñinaja ko akala komune te kerel pes nevo kanuni (zakoni) kori so sako jek djeno šaj te vakerel pli hib ko vlastengere khera thaj ko krisi (sudo) thaj kori so na mora te vakerel pes švedikani hib. O Manuša so birinena te vakeren ki pli hib ko akala vlastengere khera thaj ko krisia ( sudo), e vlastengere manuša thaj o krisi (sudo) mora te vakeren olencar ki jek kotar olengiri hib, samisko ili finsko. Amen predloñinaja akala neve zakonia te oven regionalikane ko jekhipe e konvenciakere propisencar, kori so sako jek djeno isi le apsolutikano durustipe (pravo) te vakerel pli hib ko sa o institucie thaj krisi (sudo), odoleske so odova rodela but resursia. Te kerdje pes odola zakonia te vañinen ki sa i Švedska, odova nae te ovel praktikane tha j ekonomikane. Odoleske amen predloñinaja ko jekhipe e konvenciakere propisencar, akala neve zakonia te vañinen ko okola thana kori so e samisko thaj e finsko hiba isi jek bari istorikani tradicia thaj kori so akala hiba panda i djivde thaj vakerena pes sako dive. Ko akala thana kori so šaj te vakeren pes akala ahiba ko vlastengere khera thaj ko kriso (sudo), o vlastia mora te djanen te komunicirinen ki samisko thaj ki finsko hib. Akala zakonia bašo phravdo vakeribe ki pli hib ko disave thana kotar o , sikavela kaj akala thana istorikane sine thaj panda i but hibengere thaj but kulturengere thana. te šaj te dikhel pes sar ka ovel o rezultati kotar akava regionalikano zakoni thaj kaj te šaj te zorakeren pes odole hibengiri situacia ko odola thana, amen predloñinaja te kerel pes jek butikeribaskiri grupa so ka kerel buti telo Norrbotteneskoro Länsstyrele, thaj odoja grupa ka dikhel sako berš savo i o rezultati kotar jek asavko zakoni thaj o rezultati kotar sa o javera regionalikane bua thaj te predloñinel save neve bua te keren pes ko odola thana kaj te šaj te zorakeren pes akale hibengiri kultura, samisko thaj tornedalsko. Amaro predlog bašo regionalikano zakoni uharela thaj jek ograniimo durust (pravo) te vakerel pes o havencar ki angloškolakiri buti (förskoleverksamheten) thaj ko phurengoro arakhipe (äldreomsorgen) ki samisko thaj ki finsko hib. Akava predologo bazirinel pes upri jek anketa thaj amen siam sine ko akala komune kaj te šaj te dikha kozom but šaj akala komune te pheren o zakoni thaj te keren buti ko angloškolakiri buti (förskoleverksamheten) thaj ko phurengoro arakhipe (äldreomsorgen) ki samisko thaj finsko manušencar so vakerena akala hiba. Panda disave bua so trebel te kerel pes kaj te šaj te dumoden thaj te arakhen i samisko thaj i finsko hib ki sa i Švedska. Amen gindinaja (mislinaja) kaj i but vañno, sako jek so vakerela samisko ili finsko hib te ovel olen durust (pravo) te vakerel pes olencar ki angloškolakiri buti (förskoleverksamheten) thaj ko phurengoro arakhiba (äldreomsorgen) ki olengiri hib. te šaj o have, kas so isi samisko ili finsko dajakiri hib te oven dujhibale ( te djanen duj hibja - tvåspråkiga), but i vañno te ovel olen šaipa te vakerel pes olencar panda ki angloškolakiri buti ki olengiri hib. Odoleske amen predloñinaja te dikhel pes kozom, ki savi doza, šaj te vakerel pes olencar ki olengiri hib maškar o komunalno havengoro arakhipe (barnomsorgen). Amen gindinaja (mislinaja) kaj ka ovel šukar te zorakeren pes akola komune kaj ola te šaj te organizirinen ko odola thana kori so isi but daja thaj dada (roditelia) so mangena olengere have te djan ki asavki angloškola kori so o personali ka vakerel olengere havencar samisko ili finsko hib. i ko puibe angloškolakiri buti, amen akcentirinaja te ovel šaipe te startinel pes koperaciaja kotar o daja thaj dada baši angloškolakiri buti. Amen predloñinaja te ovel e phure manušen durust (pravo) te vakerel pes olencar ki olengiri hib, specialno okola phure so vakerena finsko, odoleske so but djene olendar ko phure berša bistrena i hib so siklile ki švedska. Odoleske amen predloñinaja te dikhel pes ko save komune thaj kozom phure manuša ko odola komune vakerena samisko ili finsko thaj kaske so trebela phurengoro arakhipe (äldreomsorgen). Jekhe asavke rodkeribaja sar baza amen predloñinaja te kerel pes jek zakoni savo so ka del šaipe thaj durust (pravo) e phurenge ko akala komune kori so isi but phure thaj kori so vakerena but phure akala hiba, te vakerel pes olencar ko olengere hiba. I Švedska trebela te ratificirinel e minoriteti(kane) hibengiri konvencia Amen gindinaja (mislinaja) kaj i šukar i Švedska te ratificirinel e minoriteti(kani) ibengiri konvencia baši samisko, finsko-meän kieli thaj i hib. Odoleske so akala istorikane regionalikane ili minoriteti(kane) hiba i jek but kualo barvalo deli kotar e Švedskakoro thaj e Evropakor o kulturikano thaj istorikano barvalipe thaj sar asavke olen isi durust (pravo) thaj trebela te del pes olenge dumodejbe thaj arakhipe kaj te šaj te egzistirinen odoreder (ponodori). Okola so vakerena akala istorikane regionalikane ili minoriteti(kane) hiba, sikadje baro mangipe olengere hiba te oven oficialno priznajme sar istorikane regionalikane ili minoriteti(kane) hiba. Avdive potencirinela pes ko but situacie e but kulturengoro kuipe ki Švedska so andje pea o manuša kana ale kotar o javera phuvja. I Samisko, finsko thaj i hib thaj sa odola kulture so i ko jekhipa akale hibencar, egzistirinena ki Švedska panda anglede r but šela berša thaj ple egzistencijaja kerdje e Švedska te ovel jek istorikani , butkulturikani thaj buthibengiri phuv. Odoleske i but vañno, akala istorikane hiba thaj kulture te priznajnen pes thaj te vazden pes sar jek deli kotar i but kulturani Švedska. Odoleske i Švedska trebela t e ratificirinel e minoriteti(kane) hibengiri konvencia baši samisko, finsko- meän kieli thaj baši hib thaj adjahar te del akale istorikane minoriteti(kane) hibenge jek moja vakerdo dumodejbe thaj arakhibe kaj te šaj ola te egzistirinen odoreder (ponodori) sar jek but baro deli kotar e švedskakoro kulturikano barvalipe thaj sar jek deli kotar e švedskakoro sakodivesutno jekhipe (opštestvo) avdive. So kamlamas te avel le sibange le minoriteturenbe ando Svedo Texten finns endast i den tryckta versionen 1 Förslag till lag om rätt att använda samiska språket hos förvaltningsmyndigheter och domstolar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller inom förvaltningsområdet för samiska språket. Med förvaltningsområdet för samiska språket avses , , och kommuner. 2 § Med myndighet i förvaltningsområdet för samiska språket avses fö rvaltningsmyndigheter och domstolar i förvaltningsärenden var s verksamhet är förlagd till förvaltningsområdet för samiska språket. Rätt att använda samiska vid kontakt med myndigheter 3 § Enskilda har rätt att använda samiska vid såväl muntliga so m skriftliga kontakter med myndigheter i ärenden som avser myndig- hetsutövning. Om en enskild använder samiska vid kontakt med en myndighet i ett sådant ärende är myndigheten skyldig att ge muntligt svar på samiska . Skriftliga beslut riktade till enskilda i ärenden där den enskilde använ t samiska under ett ärendes handläggning, skall innehålla en skriftlig upp- lysning på samiska om att beslutet kan översättas muntligen till samiska av myndigheten på begäran av den enskilde. Myndigheten skall även i övrigt sträva efter att bemöta samisktalande på samiska. 4 § Myndigheterna får bestämma särskilda tider och särskild plats fö r samisktalandes besök och telefonsamtal. 5 § Om tolk eller översättare anlitas skall kostnaderna för översättnin g eller tolkning betalas av myndigheten. 6 § Regeringen får om det finns särskilda skäl besluta att en vis s myndighet som lyder under regeringen skall undantas från tillämpningen av denna lag. Detsamma gäller för för mynd igheter som lyder under och för kommunfullmäktige fö r myndigheter som lyder under kommunfullmäktige. Samiska i förskoleverksamhet och äldreomsorg 7 § Kommun i förvaltningsområdet för samiska språket skall när de n erbjuder plats i förskoleverksamhet enligt 2a kap. 1 och 7 §§ skollage n (1985:1100) ge barn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats i för skoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på samiska. 8 § Kommun i förvaltningsområdet för samiska språket skall erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service oc h omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar samiska. Personalens kunskaper i samiska 9 § Vid anställning av personal vid en myndighet i förvaltningsområdet skall tvåspråkighet i samiska-svenska betraktas som en särskild merit.