sou · GLB3147 · 1998-01-01 00:00:00 — Farmor och farfar bor på landet, utanför stan. De har en gård med kossor. Det är kul att vara där, att hålla på med djuren och sjunga för dem i lagården. &LICKA ¥R. När barnen ska berätta hur de tror att det är att vara gammal, säger många att det är lugnt och stilla, kanske lite ensamt. De vet att ålderdom kan innebära krämpor. Någon gör klar skillnad mellan generationerna, mellan mormor och hennes mamma. De riktigt gamla är lite av en annan sort. En åttaåring vet att gammelmorfar är demenssjuk och att han måste använda rullator för att ta sig fram: Min gammelmormor och gammelmorfar bor i ett . Gammelmorfar orkar inte gå utan sin rullator. Han sitter mest i sin fåtölj och tittar på tv. är han jättepigg, andra gånger sover han. Gammelmormor går också med rullator. Hon sköter sig och grannen. Det är roligt att hälsa på dem. När han ligger ner på sängen, tänker jag på att han kommer att dö. Då tänker jag att det är skönt för honom, men ledsamt för oss när han dör. Han är demenssjuk, han tror att han klyver ved på bondgården. Också tolvåringen har erfarenhet av demens: Morfar bor på ett pensionärshem. Han är demenssjuk och springer omkring . Pappas morfar är och lite konstig. Han har bort saker och gömmer pengar på olika ställen, de kan ligga i en kaffeburk och så tror han att någon har tagit dem. Han blir sur om han inte får som han vill. Jag blir lite rädd för honom, jag vågar inte gå dit själv, precis. och jag pratar mycket om det, om att vissa gamla blir sura och lite konstiga och glömmer saker. SLIMMINGE BY SKOLA, -ORMOR BOR I ETT H¶GHUS I -ALM¶ (ON HAR ONT I KN¤T OCH HAR OPERERAT DET *AG ¤R INTE D¤R S¥ OFTA (ON BRUKAR -ORMOR HAR BALKONG 6I BRUKAR F¥ G¥ UPP P¥ HENNES VIND OCH TITTA I GAMLA SERIETIDNINGAR N¤R VI ¤R D¤R &LICKA ¥R 3KURUPS KOMMUN LIGGER DELVIS S¶DER OM LANDSV¤GEN D¤R 3¶DERSL¤TTS B¶RDIGA LERJORDAR BREDER UT SIG NER MOT –STERSJ¶N $ET ¤R GAMMAL JORDBRUKSBYGD D¤R BETFOROR OCH TRAKTORER OFTA SES P¥ V¤GARNA 3KURUP ¤R EN UTPR¤GLAD PENDLARKOMMUN -¥NGA V¤LJER ATT BO I KOMMUNEN F¶R DESS L¤GE OCH HANTERLIGA STORLEK OCH G¤RNA I N¥GON AV DE MINDRE ORTERNA SOM 3LIMMINGE BY VID 2OMELE¥SENS SYDSLUTTNING ELLER !BBEK¥S VID HAVET -ER ¤N PERSONER ARBETAR I -ALM¶ ,UND 9STAD ELLER 4RELLEBORG #ENTRALORTEN 3KURUP ¤R ETT STATIONSSAMH¤LLE UTMED 0¥GAT¥GS BANAN TILL 9STAD (¤R FINNS EN FOLKH¶GSKOLA OCH EN LANTBRUKSSKOLA 3TRAX NORR OM % %UROPAV¤GEN SOM F¶RBINDER -ALM¶ MED 9STAD LIGGER 3LIMMINGE EN KYRKBY MED SKOLA OCH KOOPERATIVA DAGHEM 4ILL DEN GAMLA KYRKSOCKNEN HAR M¥NGA S¤RSKILT BARNFAMILJER S¶KT SIG DE SENASTE ¥REN 0¥ SEX ¥R HAR SKOLANS ELEVANTAL ¶KAT FR¥N TILL BARN ) BYN FINNS EN FAST K¤RNA AV BYBOR SOM K¤NNER VARANDRA SEDAN GENERATIONER RESTEN ¤R INFLYTTADE DE FLESTA FR¥N ANDRA H¥LL I 3K¥NE "YN ¤R OMGIVEN AV ¥KRAR OCH EN LEVANDE LANDSBYGD MED G¥RDAR OCH SM¥ BYAR UTSPRIDDA SOM SOCKERBITAR I LANDSKAPET $RYGT VAR FEMTE KOMMUNINV¥NARE ¤R BARN VAR SJ¤TTE ¤R PENSION¤R (¤R BOR PERSONER NIV¥N HAR VARIT ND¥ FLYTTAS DET GANSKA MYCKET FLYTTADE PERSONER TILL KOMMUNEN OCH D¤RIFR¥N +NAPPT TRE AV HUNDRA 3KURUPSBOR ¤R UTL¤NDSKA MEDBORGARE +OMMUNEN F¶RS¶KER SKAKA AV SIG DEN LITE S¶MNIGA K¤NSLAN SOM OMGER TRAKTEN &¶RETAGENS HUS SATSAR P¥ INFORMATIONSTEKNIK 3KOLAN ¤R K¤ND ¶VER HELA LANDET H¤R BEDRIVS UNDERVISNING I SP¥R INDIVIDUELL UNDERVISNING UTAN TRADITIONELL INDELNING I ¥RSKURSER F¶R MORGONDAGENS Vid Slimminges enda övergångsställe ligger skolan. Den som kommer söderifrån har då passerat bygatans skånelängor, där stockrosor klänger mot taknockarna och lamm bräker i hagen som gränsar till skolgården. Det gamla skolhuset är , rundar man huset och kommer in på skolgården ser man tillbyggnaden. Från fotbollsplanen hörs barns röster och klätterställningen mitt på gården är fylld av sexåringar. Av de slumpvis valda barnen som intervjuas har sex sin närmaste äldre släkting i kommunen, fyra av dem har mormor i regionen (inom ), en har farfar i och en har släkten på längre håll. När Slimmingebarnen talar om gamla, växer det ofta först fram en schablonbild av en lugn och trygg mormorsfigur som sitter hemma i soffan och bläddrar i sina gamla fotoalbum. Där finns en katt och en kaffekanna på spisen. går hon ut och pysslar i trädgården. Då och då får hon besök, men ganska ofta är hon ensam. Men man har så mycket minnen när man är gammal. Påpekar en nioårig pojke. Farmor och farfar bor i , de har en stuga på landet utanför. är jag där mest . Jag är mest med farmor, vi spelar memory, gör i ordning i trädgårdslandet, jag hjälper henne, jag tycker om att göra det. Farfar har haft två hjärtattacker, han har tennisarm, ja det är mycket med farfar... 0OJKE ¥R. Jag vet inte hur det är att vara gammal. Jag vill ha det bra. Bo i ett fint Vill att många kommer och hälsar på mig så jag inte är så ensam. Farmor har en som bor bredvid henne som hon går in och pratar med. &LICKA ¥R. Det verkar ganska roligt att vara gammal. Man kan behöva vara lite ensam. Jag kommer att läsa tidning, gå och handla, äta våfflor. Det är bra att vara gammal. Man kan sitta inne och vila hur mycket man vill. Jag vill ta det lugnt när jag blir gammal. Jag tänker inte så mycket på det. Jag vill inte bli gammal, det är så kul . &LICKA ¥R. En elvaårig flicka ser inte heller fram emot att bli gammal, det skulle vara för minnena i så fall. Hon radar upp ålderdomens nackdelar; man kan inte gå ut så mycket, inte spela fotboll, inte åka rullskridskor. Och så kan man ju dö snart. Hon vill ha liv och rörelse kring sig när hon blir gammal, gärna barn som leker. Jag förstår inte gamla som inte tycker om barn, de har själva varit barn. Det finns gamla som tittar surt på barn så fort de säger något. En tant i byn som går med käpp, tycker jag synd om för hon snart ska dö, hon kan inte göra så mycket längre. Om man har ont om pengar är det inte så kul att vara gammal. När man är gammal har vissa dåligt med pengar. Morfar har lagom med pengar. &LICKA ¥R. äldre ska han försöka njuta av tillvaron. Han är uppvuxen med djur och djur vill han ha hela livet. Jag ska försöka dra ut , så att jag alltid har något jag behöver göra. Elvaåringens farmor är busig. Hon är jättekaxig mot alla, till och med mot punkare! Elvaåringen tror att han kommer att bli som farmor. Han tycker att det verkar vara rätt skönt att vara gammal. Man får vila sig. så dör man och det kvittar av vad. Det behöver man inte bekymra sig om innan. En annan elvaåring har upptäckt vilken källa till kunskap gamla människor kan vara. Hans mormor berättar gärna om hur det var . De hade det mycket svårare då, ändå var de lyckligare än vi är. De brydde sig mer om vänskap än om pengar, som man gör . Barn tänker på äldre och åldrande Vem är egentligen gammal? I vimlet på trottoaren blandas alla slags människor. En grupp dagisbarn trängs med en dam med hund, några ungdomar på rullskridskor susar förbi ett par samtalande män i blåställ, några skolflickor med Spice Girls-tröjor och högklackade skor sveper förbi en gråhårig man med rullator. En karl i kostym talar ivrigt i mobiltelefon medan en kvinna i sarong är på väg mot busshållplatsen. Hur skiljer barnen unga från gamla? Vilka sorterar de in i kategorin äldre i sin begreppsvärld? räcker det med att ha fyllt för att betraktas som stenålders av tioåringen ... När barnen verkligen tänker efter, är det tre tecken de utgår ifrån: Äldre är gråhåriga, de är rynkiga och går långsamt, ibland med hjälp av käpp eller rullator. Gamla är såna som levt . De är små och långsamma. &LICKA ¥R. En gammal person är en som inte orkar så mycket. Han kisar lite med ögonen. vara stränga och säger till barn som leker. Många har käpp. De har ont i ryggen och har käppen för att inte ramla. Man ser lite skrumpen ut när man är gammal. &LICKA ¥R. Gamla ser olika ut. Håret kan vara grått eller vitt. Många har glasögon, de är rynkiga, en del är lite hopsjunkna. &LICKA ¥R. Gamla har grått hår. De är små och krymper. Gamla är ganska roliga och så är de ofta sjuka. Deras munnar ser sura ut fast de är glada. Riktigt gammal är man vid . &LICKA ¥R. Barnens beskrivningar av äldre liknar varandras, oavsett var barnen bor. sig barnens erfarenheter åt. De allra flesta träffar äldre som de är släkt med, ganska många har en nära och innerlig kontakt. Några av barnen har äldre som sina förtrogna. Det ger bilderna flera dimensioner. Äldre personer har inte bara en utsida. De kan också vara förstående kompisar som man litar på. De kan bevara hemligheter och ge råd och tröst. Barnen som anförtror sig till morfar eller farmor, gör det av olika skäl. Ett är att morfar har tid att lyssna. Och tycker någon att mamma eller pappa känns hopplös just , kan man vara ganska säker på att den äldre varit med om någon liknande situation. Morfar kan trösta utifrån sina egna erfarenheter. Gamla personer är snälla. Om det skulle hända mig något skulle jag gärna fråga en gammal person, som varit med om många saker. Min gammelmorfar kunde jag alltid tala Han hade egna barn och om jag berättade att jag var ledsen för något som hände i skolan kunde han känna igen det och berätta att mamma varit med om samma sak. Mormor upptäcker direkt om jag är ledsen och så pratar vi om det. Jag kan inte dölja något för henne. Hon är min kompis. Morfar träffar jag nästan . Han är en kompis som man kan prata med om allting. Jag går till mormor efter skolan. Hon har slutat röka och jag får inte härja så mycket. Jag får spela på orgeln när hon sover. Hon tycker om att höra Flickan i . När hon mår dåligt berättar hon det och frågar hur jag mår. Hon förstår hur jag känner mig och ger råd om vad jag kan göra. Jag berättar för henne när jag är ledsen. Hon sprider inga rykten. Jag kan lita på henne. Hon är min kompis. *ULIA ¥R. Vad gör äldre? Vad gör barn och gamla tillsammans? är mormor en städande tant. En farmor lagar alltid älsklingsrätter. En farfar spelar gärna fotboll med barnbarnen. säger med stolthet i rösten att hennes farmor är lite galen, de brukar spela bandy tillsammans. Hon har blick för att äldre är olika. Mormor är mer av en fin dam, som bor i en välstädad etagevåning med bibliotek... De flesta barnen berättar om sina äldre släktingar på ett sätt som visar att vissa uppgifter ses som typiskt kvinnliga eller typiskt manliga. Det är mormor och farmor som lagar mat, diskar och städar; morfar och farfar ägnar sig åt sina jobb utanför hemmet, åt sport och andra fritidssysselsättningar. Umgänge med äldre kan ibland ställa särskilda krav på barnen. Det är något som kan kännas både bra och lite ansträngande. En Stockholmsflicka berättar att hon verkligen försöker vara snäll och trevlig när hon är hos farföräldrarna. Hon brukar skjutsa farfar i rullstolen. En annan flicka säger: På bussen reser man sig om de har käpp. En del gamla säger till att man ska resa sig, då är det inte lika roligt. Mormor bor i . Jag träffar henne ofta. är det jobbigt när hon inte hör vad jag Hon blir glad när jag kommer. Jag bor i samma hus som farmor och farfar. känns det bra att ha dem nära. -AGDALENA ¥R. Mormor bor i . Hon jobbar i en kiosk fast hon är pensionär. Hon tycker om att titta på barnfilmer med mig. Hon gör alltid god mat och goda efterrätter. Mormor städar mycket. Vi får ta godis när som helst när vi är där. Mormor gör plättar. Jag får vara lite lugnare hos mormor. Farmor bor utanför stan, men ganska nära. Vi brukar åka dit nästan . Pappa är orolig för att hon ska dö, han vill träffa henne så mycket som möjligt. Hon har varit på sjukhuset och fått byta hjärtat, hon är rätt dålig. Vi pratar med henne och ibland hjälper vi henne med maten. Det är ingen annan som kommer och hjälper henne. Hon går till doktorn mycket, jag blir orolig när hon pratar om det. Men mormor brukar bjuda på middag och gå på bio med min bror och mig. Vi är mycket ute i skogen och skärgården. Hon berättar vad blommorna heter. Jag är hos mormor nästan . Jag brukar sova över där. går ut med deras hund. Det är kul att vara med mormor. Man får godis. Hon har berättat om hur det var när hon var liten. Hon har ont i ryggen. #HRISTOFFER ¥R. Min låtsasmormor är morfars andra fru. Hon är snäll, alltid glad, jag brukar träffa henne nästan . åker vi dit och hälsar på. sover jag över. Vi bygger snölyktor. Morfar fiskar mest. !NNA -¥R. behöver mamma och pappa hjälp ... Relationerna mellan barnbarn och äldre hänger ibland samman med mellangenerationens behov. Många barn berättar om hur de äldre ställer upp som barnvakter. När mamma är borta och pluggar är mormor och morfar hos mig. De hjälper mig med läxorna, vi tittar på Skilda världar . De är jättesnälla. De har ont när de går. Jag bor hos farmor udda veckor. Då arbetar pappa. Farfar och farmor bor i och båda jobbar, men farfar ska bli pensionär. Det finns ett rum där barnbarnen sover över. Det är lugnare i än hemma i Holma. *ENS ¥R. är jag hos mormor och en hos farmor och farfar. är jag ledig. När jag är hos farmor och farfar åker jag rollerblades i parken, tittar på tv. hjälper jag dem att städa. Farfar är döv på ett öra och nästan blind på ett öga. Hon går ut med hunden, försöker vara aktiv. Hon har brutit armbågen. Jag spelar basket med mormor. åker till farmor och farfar som bor : De har en dator som jag brukar spela på. Farmor är polsk och svensk och omgift. Min farfar dog och farmor gifte om sig så nu har jag en ny farfar. De arbetar alltid i trädgården och jag hjälper dem, jag planterar blommor och vattnar. Farmor står och säljer i cafeterian när jag tränar fotboll . sover jag över hos henne. Men ibland blir det grus i maskineriet ... Flera av barnen har dålig kontakt med någon viss äldre anhörig. Det brukar inte handla om att barnen är osams med mormor eller morfar, utan snarare är det barnens föräldrar som har krångliga relationer till sina föräldrar. Ofta vet barnen inte riktigt varför kontakten är så dålig. De anar svårigheter i vuxenvärlden och vill helst inte tala om det. De känner på sig att de bör vara lojala med familjens vuxna när dessa har problem. har barnen köpt den vuxnes förklaring, det barnet säger, känns som ett eko av föräldrarnas förklaringar. Mormor bor i , men vi träffas inte. Hon kom och lämnade julklappar. att mamma och pappa är osams med henne. Jag har aldrig träffat farfar och farmor. Men ska pappa åka och hälsa på dem, för farmor ska snart dö. ,OUIS ¥R. Mamma och mormor umgås inte. Mormor är lite konstig. Hon ljuger och är orättvis. !NNA -¥R. Mormor bor härifrån, men vi ses nästan aldrig. Jag vet egentligen inte varför. Åttaåriga tycker att hennes farfars nya fru struntar i henne. Fast på sätt och vis förstår hon henne. har egna barnbarn. När jag kommer brukar hon mest sitta och läsa tidningen. Riktigt gamla kan verka lite knepiga Riktigt gamla personer kan vara svåra att förstå sig på. Där uppstår ett avstånd som barnen har känt men som det inte är så lätt att berätta om. Det är som om riktigt gamla människor är av en särskild sort. träffar jag hos farmor. Hon kan inte prata riktigt. Någon får översätta. Hon sitter i rullstol. Hon tycker mycket om barn. *ULIA ¥R. Mormors föräldrar lever fortfarande. Mormors mamma har dåligt minne. inte vad de säger, inte för att de talar danska, jag kan danska, utan för att de mumlar. 3UE %LLEN ¥R. Min morfars mormor har jag träffat en gång. Morfars mamma och pappa Dem har jag bara träffat en gång. De började gråta när jag kom, de hade inte träffat mig tidigare. Mormors mamma är . Hon bor i ett hus där tre av hennes barn bor. Man tar mest hand om henne. Man fikar och tar det lugnt. Det är ganska tråkigt. Hon har grön starr. *OZEF ¥R. De små barnen jag pratade med hade sällan några kritiska kommentarer om sina äldre. Men ju äldre barnen blir, desto oftare reflekterar de över varför en del äldre kan bli gnälliga och trista. Också här går det att höra ekon av föräldrarnas uppfattningar. Mormor är ganska långtråkig. Hon har varit hos oss i och frågar mamma om idiotiska saker. Hon vill att det ska vara städat på hennes sätt. Mormor bor i huset mitt emot oss. Hon är inte så himla rolig, jag går inte dit så ofta. Hon tror att ingen bryr sig om henne. Hon klagar på att vi kommer så sällan. Hon kanske vill att vi ska vara där oftare. Mamma äter lunch med henne . Mormor är lite senil, men inte så glömsk. Jag cyklar till mormor. Hon börjar få ont i höfterna. Hon klagar , är gnällig. Det är jobbigt. Vi går ner till kiosken och köper godis. Hon vill ha sällskap. Därför har hon en jättesnäll katt. Hon är gnällig om sin katt. ska den ha särskilt fin mat. vill bara laga mat, men säger jag att jag vill rita så gör hon det med mig. sover jag ofta över hos mormor för hon har en pool. Andra har lite dåligt samvete för att de inte ses så mycket: Farmor bor i en handi- kapplägenhet. Egentligen träffar jag henne jätteofta, men var det ett tag sedan. åkte farmor ut till oss, nu orkar hon inte längre. Hennes döttrar handlar till henne. Vi är där och hälsar på för hon är så ensam annars. Mamma hjälper också till när det behövs. Vi dricker saft och äter kakor. Vi talar om intressanta saker. När jag har varit hos tandläkaren brukar jag gå dit. Hur umgås man på distans? Långa avstånd till de äldre ger färre möten och i många fall en ytlig bekantskap. Relationen handlar då ofta om presenter. Mormor blir en avsändare av paket. Så är det för en del av barnen på men också i och i Slimminge. Bland barnen i Holma finns barn med mycket olika erfarenheter. Några har sina släktingar långt borta, men ändå nära. En flicka med släkten i träffar släkten varje lov. För dem är det viktigt att hålla ihop, trots avståndet. Samma flicka vill flytta till , eller åtminstone studera i , när hon blir vuxen. Den omvända situationen råder för en pojke, som kom med sin mamma från . Han har inte ens sett sina farföräldrar på bild. Han drömmer om , som är framtidslandet för honom. Farfar och farmor är skilda och bor i . Farfar har jag träffat 4–5 gånger. Farmor har mycket leksaker. Vi brukar gå ut och handla saker. Vi pratar inte så mycket. Mormor och morfar bor i . Vi skriver till varandra. De skickar presenter. Jag har lite problem med att förstå vad de säger. Farmor bor på . Hon är pigg. Hon springer runt och tar långa promenader, hon går så snabbt så jag har svårt att hinna med. Jag pratar med farmor och farfar i telefon och är hos dem ganska ofta på loven. Farfar brukar vara med ute och spela boll. Han är sportintresserad, rolig, skämtar mycket. Farmor lagar mest mat. Jag vill bli som farfar, som klipper gräset fast han egentligen inte orkar, han ger sig inte. De blir glada om jag kommer. Det är skönt att vara hos dem och bara koppla av. Farmor och farfar bor i . Jag träffade dem . Jag vill att de bor närmare mig. Vi skickar brev och julkort. Jag får presenter av dem. -ARKUS ¥R. Hela min släkt bor i . Det är en annorlunda atmosfär där, som jag gillar. Vi åker dit varje lov och brukar bo hos mormor och morfar, de bor utanför en stad. Farmor bor bort, i stan. Jag vet inte riktigt vad vi ska göra hos farmor. Där finns inte lika mycket att göra som i stan här i . Hos mormor och morfar händer det alltid något. Här är det inte lika Där är det mera fattigt, men bra. I vissa städer är det rikt. På landet är det mer gammaldags. -ISCHA ¥R. Några känner andra äldre som inte är släkt Släktingar är de äldre som barnen främst känner. Då har man någon sorts relation, nästan oavsett avstånd. Men handlar det om andra äldre, bygger relationen på närhet, man är bekant med grannar. De kan vara grannarna tvärsöver gatan, de som bor i granngården eller de som bor i samma trappuppgång. Ett par Stockholmsflickor träffade en mycket gammal man på gården, senare började de hälsa på honom regelbundet på servicehuset. Många av grannkontakterna är ytliga. Barnen vet inte namnen så noga. Barnen säger: Vi hälsar på varandra eller vi ses inte så ofta. Men i några fall har det utvecklats till vänskap. Tant har blivit änka. Jag brukar springa över och hjälpa henne. går jag dit när jag inte har något särskilt för mig. Då brukar bjuda på glass. !NNA -¥R. och är våra grannar. bor de i . När vi kommer med våra hästar brukar de ge hästarna äpple, morot eller bröd och vi får oss också en godisbit. Vi tittar på hennes leksaksdjur och så fikar vi. är en granne som fiskar. Vi brukar köpa fisk av honom. Sen tittar vi på fiskarna tillsammans. Han är en kompis. Jag är hos min granne . Hon är och bor själv. Vi skulle sälja bär till henne och så köpte hon alla bären för en krona. Det var inte vad vi hade tänkt oss. Hon bakar mycket. Hur hade folk det förr? var det mycket som var annorlunda. Det vet de barn som velat fråga och har någon att fråga. De som är beredda att lyssna och reflektera får flera perspektiv på tillvaron. Det gäller inte minst barnen från andra länder. De kan jämföra situationer i och i hemlandet. Några av barnen talar lite nostalgiskt om hur det var förr, när folk brydde sig mer om varandra och naturen var renare. Andra har förstått att det var svårare att leva då. Och , som flytt från Bosnien, har farföräldrar för vilka det smärtar alltför mycket att tala om det som en gång var. I Bosnien brukade de vakta kor, det är inte så kul att prata om . *OZEF ¥R. när vi ligger och vilar berättar mormor hur det var förr i . De hade det fattigt, trots att morfar körde lastbil. Här i kan man köpa allt. Mormor berättar om hur det var . Hon kom från . De hade djur ibland på gården, det verkar som det var roligare då; allting var billigare, men ändå dyrare för dem. Morfar berättar många saker om hur det var . Det var mycket finare då, nu skräpar man ner så mycket. Mormor och hennes kompis kommer till oss när de är ute och går med hunden. De har berättat om , vad allting kostade och när de trodde att det skulle bli krig. En elvaåring har morföräldrar som gör resor i trakten med barnbarnen och visar hur det var . Galgbacken i Vemmenhög t. ex. – sånt gillar han. De är jättebra på att berätta historier. Mormor berättar om tomtar och nissar och sånt. Jag lär mig mycket av dom. Så tänker barnen på sjukdomar Barnen återkommer ofta till hur kroppen påverkas av ålderdomen, ibland också själen. Demenssjukdomar är skrämmande, när barnen märker att den äldres personlighet har påverkats. Barnen är väl insatta i de gamlas krämpor. Många av dem har erfarenhet av hur cancer och hjärt- och kärlsjukdomar drabbat deras äldre släktingar. Barnen funderar också över hur de vuxna, mamma och pappa, upplever och pratar om de äldres sjukdomar. Jag får intrycket att barnen vet och ser betydligt mera än vad föräldrarna tror. ... Pappas morfar är och ligger på ett hem. Han ser inte så bra. Jag träffar honom sällan och det är läskigt att se att han har blivit annorlunda, tunnhårig, och han sover mest. Jag var lite rädd att han skulle dö, men trodde att han skulle klara det. Han är stark. Mammas mamma får inte gå utomhus, hon snubblar lätt och måste vara försiktig. Hon berättar om hur det var när hon var liten, men hon har ganska svårt att prata, det går långsamt. Tant vet inte om det är varmt eller kallt. har hon mycket kläder på sig, fast det Det är roligt att träffa alla sorters människor, men de är lite svåra att förstå . Farmor ligger på ett sjukhem. Hon är gammal. Hon måste ha en rullator. Hon är gammal och gaggig och behöver mycket hjälp. Pappa träffar henne . jag och min med. Det är tråkigt där. Jag brukar tänka på att hon är gammal och att jag måste vara snäll mot henne. Morfar bor i , men jag träffar honom bara på kalas. Då brukar vi sitta och snacka Morfar glömmer rätt mycket. När jag ska fylla år ringer vi dagen innan och påminner honom. Förut brukade morfar hålla på att busa, men kan han inte det längre, han har ont i hjärtat. åker han in till sjukhuset . Farmor har cancer i halsen. har hon fått en apparat som gör att hon är bättre. Det är läskigt när gamla blir sjuka. Jag vet inte om jag får träffa henne igen. Min farfar fick cancer och jag var jätterädd att han skulle dö. Det var nästan som ett mirakel att han överlevde. är han frisk från det. Till livet hör döden ... Livets kretslopp finns med i barnens medvetande.