sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Direktivet innehåller också regler om ömsesidigt godkännande mellan medlemsstater av emissionsprospekt och om godtagande av emissionsprospekt som börsprospekt. Av ingressen till såväl det andra börsdirektivet som prospekt- direktivet framgår, att de är avsedda att bereda ett likformigt minimi- skydd åt investerare i medlemsstaterna. I finns två bolagsformer utan personligt ägar- ansvar. Vid sidan av det traditionella aktiebolaget, Aktiengesellschaft (AG), som används huvudsakligen av mycket stora företag, finns bolagsformen Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH), vilken typiskt sett används av små och medelstora företag med en begränsad ägarkrets. Karakteristiskt för den tyska aktiebolagslagen, Aktiengesetz vom 6. , är att den i stor utsträckning upptar tvingande EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 167 och detaljerade bestämmelser. GmbH-lagen, GmbH-Gesetz vom 20. , erbjuder delägarna en större frihet att i bolagsavtalet reglera framför allt de interna förhållandena i bolaget. Totalt finns det i omkring 3.000 AG och 500.000 GmbH. Ett Aktiengesellschaft är en juridisk person, vars ägare inte bär något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Till skydd för bolagets borgenärer upptas därför i lagen utförliga kapitalskyddsregler, som skall garantera att tillgångar svarande mot ett i bolagsordningen angivet aktiekapital tillförs och stannar kvar i bolaget. Aktiekapitalet skall uppgå till minst 100.000 . Ett Aktiengesellschaft kan bildas endast genom simultanbildning. Successivbildning är inte längre tillåten i tysk rätt. Det är också möjligt att omvandla ett företag, som drivs i annan associationsform till ett Aktiengesellschaft. Bestämmelser därom finns i särskild lag (Umwandlungsgesetz). Simultanbildning tillgår i princip så att en eller flera stiftare, upprättar en stiftelseurkund och en bolagsordning, förvärvar samtliga aktier i bolaget och anmäler bolaget för registrering i bolagsregistret. Konstituerande stämma behöver inte hållas. Stiftarna utser bolagets första styrelse (Aufsichtsrat), som i sin tur utser bolagets verkställande ledning (Vorstand). Stiftarna utser också bolagets första revisor (). Registrering av bolaget kan ske under förutsättning att ett belopp motsvarande en fjärdedel av det nominella beloppet och i före- kommande fall hela överkursen erlagts för varje aktie i bolaget, som emitterats mot kontant betalning. Har aktier emitterats mot apport- egendom skall som huvudregel all sådan egendom vara tillförd bolaget vid registreringstillfället. Genom registreringen vinner bolag rätts- subjektivitet. 3.3.1.2Aktier, aktieslag m.m. Alla aktier i ett Aktiengesellschaft har lika rätt i bolaget, om inte i bolagsordningen tagits in en föreskrift om aktier av olika slag med 168 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar olika rätt i bolaget. Skillnader mellan aktieslag kan i princip föreligga beträffande såväl ekonomiska rättigheter (stam- och preferensaktier) som förvaltningsrättigheter. I praktiken lämnar emellertid lagen ett mycket begränsat utrymme för aktier som skiljer sig åt i fråga om förvaltningsrättigheter, exempelvis rösträtt på bolagsstämman. Alla aktier i ett Aktiengesellschaft har som huvudregel samma röstvärde. Från denna regel finns två undantag. För det första kan i bolagsordningen föreskrivas att det i bolaget skall finnas stam- och preferensaktier. Preferensaktierna kan ha samma röstvärde som stam- aktierna, men kan också helt sakna röstvärde. Rösträttslösa preferens- aktier får inte representera mer än hälften av bolagets nominella aktiekapital. För det andra kan ett Aktiengesellschaft efter tillstånd från behörig delstatsmyndighet ge ut stamaktier med olika röstvärden. Sådant tillstånd kan ges för att värna om viktigare samhällsekonomiska intressen. I praktiken förekommer stamaktier med olika röstvärden i mycket begränsad utsträckning. En aktie i ett Aktiengesellschaft kan vara namnaktie eller inne- havaraktie. I praktiken förekommer i stort sett uteslutande inne- havaraktier, vilka till skillnad från namnaktier kan överlåtas utan påskrift (indossament). En grundläggande aktiebolagsrättslig princip är att aktier fritt kan överlåtas och förvärvas. Från denna princip görs i den tyska aktie- bolagslagen bara två, i praktiken mindre betydelsefulla, undantag. För det första följer vissa begränsningar i rätten att fritt förvärva aktier av reglerna rörande aktiebolags förvärv av egna aktier. För det andra kan namnaktier – men inte innehavaraktier – underkastas överlåtelse- begränsningar genom en samtyckesklausul i bolagsordningen. Aktiekapitalet i ett Aktiengesellschaft kan ökas genom ny- och fond- emission. Nyemission kan vara kontant- eller apportemission. Beslut om nyemission fattas av bolagsstämman. Beslutet kräver ändring av bolagsordningen och är giltigt om det biträtts av hälften av de avgivna rösterna och tre fjärdedelar av det på stämman företrädda aktiekapitalet. Finns det i bolaget aktier av olika slag, skall omröstning ske inom varje aktieslag för sig. Stämman kan för högst i taget bemyndiga Vorstand att besluta om nyemission. Bemyndigandet får avse aktier med ett sammanlagt nominellt belopp motsvarande högst av EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 169 bolagets aktiekapital för bemyndigandet och får utnyttjas endast med samtycke av Aufsichtsrat. Aktieägarna har vid nyemission företrädesrätt att teckna de nya aktierna i förhållande till sin andel av aktiekapitalet, om inte annat be- slutas i samband med emissionen. I likhet med vad som gäller vid bolagsbildning förutsätter registrering av kapitalökningen, att ett belopp motsvarande en fjärdedel av det nominella beloppet och i förekommande fall hela överkursen erlagts för varje ny aktie som emitterats mot kontant betalning. Har aktier emitterats mot apportegendom skall som huvudregel all sådan egendom vara tillförd bolaget vid registreringstillfället. Beslut om fondemission fattas av bolagsstämman med iakttagande av samma majoritetskrav som vid nyemission. Omröstning inom olika aktieslag behöver dock inte ske, eftersom fondemissionen ger samma antal nya aktier till samtliga (stam-) aktieägare. Beslut om fondemission får fattas endast under förutsättning att föregående års bokslut fastställts. Därutöver skall som underlag för stämmans beslut upprättas en särskild s.k. kapitalökningsbalans (Erhöhungsbilanz). Ett Aktiengesellschaft kan också genomföra kapitalökningar genom att ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med options- rätt till nyteckning av aktier i bolaget. Eftersom den tyska lagen förut- sätter att aktiekapitalet är bestämt till ett visst belopp, måste i dessa fall stämman besluta om en s.k. villkorad kapitalökning (bedingte Kapitalerhöhung), inom vilken aktiekapitalet senare successivt kan ökas genom konvertering respektive teckning. Utan en sådan ordning, skulle det i bolagsordningen angivna aktiekapitalet komma att över- skridas vid konvertering eller utnyttjande av optionsrätten. En nedsättning av aktiekapitalet i ett Aktiengesellschaft kan genom- föras enligt tre principiellt olika modeller, nämligen som reguljär nedsättning (ordentliche Kapitalherabsetzung), förenklad nedsättning (vereinfachte Kapitalherabsetzung) eller nedsättning genom inlösen (Kapitalherabsetzung durch Einziehung). En reguljär nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras för vilket ändamål som helst, exempelvis återbetalning till aktieägarna. Beslut därom fattas av bolagsstämman och är giltigt om det biträtts av hälften av de avgivna rösterna och tre fjärdedelar av det företrädda aktie- kapitalet. Finns det i bolaget aktier av olika slag skall omröstning ske inom varje aktieslag för sig. 170 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Nedsättningen får som huvudregel genomföras endast genom en minskning av aktiernas nominella belopp. Skulle detta med hänsyn till lagens krav på ett visst minsta nominellt belopp på aktierna (5 ) inte vara möjligt, får nedsättningen genomföras genom sammanläggning av aktier. Beslutet får verkställas utan särskilt tillstånd, men bolagets borge- närer har rätt till säkerhet för sina fordringar, om de anmäler detta till bolaget från registrering av nedsättningsbeslutet. Förenklad nedsättning kan ske för täckande av förlust eller avsätt- ning till reservfond. Beslut därom fattas på väsentligen samma sätt som beslut om reguljär nedsättning. Borgenärerna har vid förenklad ned- sättning inte någon rätt till säkerhet för sina fordringar. Till deras skydd gäller dock att bolaget från nedsättningsbeslutet inte får besluta om högre vinstutdelning än vad som motsvarar på det nominella aktiekapitalet. Nedsättning genom inlösen av aktier baseras vanligtvis på en in- lösenklausul i bolagsordningen. Förfarandet liknar i stor utsträckning vad som gäller för reguljär nedsättning. 3.3.1.5Förvärv av egna aktier Ett Aktiengesellschaft får i princip inte förvärva egna aktier. Från denna huvudregel görs dock flera undantag. För det första får förvärv av egna aktier ske för att avvärja vad som i lagen kallas en svår och förestående skada för bolaget. Vad som därmed åsyftas har överlämnats till rättstillämpningen att fastställa. Förvärv av egna aktier tillåts också i syfte att erbjuda aktierna till bolagets anställda, för att lösa ut en minoritet i samband med en företagssammanslagning samt för vissa andra särskilt angivna ändamål. Beslut om förvärv av egna aktier fattas av bolagets ledningsorgan, Vorstand. Förvärv får ske endast under förutsättning att det inte inkräktar på bolagets bundna kapital och det sammanlagda innehavet av egna aktier efter förvärvet inte motsvarar av bolagets aktiekapital. Ett bolag som inom de tillåtna ramarna förvärvat egna aktier kan inneha aktierna , men får inte rösta eller utöva andra rättigheter för dem. Aktierna kan efter beslut av Vorstand avyttras. Om så sker, får rösträtt och övriga rättigheter knutna till aktien utövas av förvärvaren. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 171 Den tyska aktiebolagslagen upptar bestämmelser om inlösen av minori- tetsaktier i bl.a. vissa koncernrättsliga förhållanden och för vissa situa- tioner där ett bolag genom avtal underordnat sig ett annat företag. Inlösen kan äga rum i samband att två bolag träffar avtal om att det ena bolaget skall överföra sin vinst till det andra (Gewinnab- führungsvertrag) eller om att det ena bolaget skall underställa sig det andra (Beherrschungsvertrag). Det regelkomplex i den tyska lagen som närmast erinrar om de svenska reglerna om tvångsinlösen av minori- tetsaktier torde emellertid vara bestämmelserna om s.k. Eingliederung. Reglerna om Eingliederung har som utgångspunkt att de särskilda skyddsregler för minoritetsaktieägare som skall iakttas vid Beherrschungs- och Gewinnabführungsverträge inte är erforderliga, om det inte finns några sådana utomstående aktieägare. Skyddsregler be- hövs då endast för borgenärerna och deras intressen tillgodoses genom att det överordnade bolaget blir medgäldenär (Gesamtschuldner) för det underordnade bolagets förpliktelser. När Eingliederung ägt rum, är det underordnade bolaget ekonomiskt sett en del av det överordnade bolaget men bibehåller sin rättssubjektivitet. Eingliederung kan för det första beslutas, när ett aktiebolag äger samtliga aktier i ett annat aktiebolag, men också när ett aktiebolag (moderbolaget) äger av aktierna i ett annat aktiebolag (dotterbolaget). Det är denna form som behandlas i det följande. Eingliederung kan endast äga rum mellan två tyska aktiebolag med säte i . Beslutet om Eingliederung fattas av bolagsstämman i dotterbolaget. Beslutet blir emellertid giltigt först när det biträtts med kvalificerad majoritet av bolagsstämman i moderbolaget. När bolagsstämmorna fattat beslut om Eingliederung, skall Vorstand i moderbolaget anmäla detta för införing i handelsregistret. Sedan införing skett, är moderbolaget ägare till samtliga aktier i dotterbolaget. Aktiebrev, som efter denna tidpunkt alltjämt innehas av minoritetsaktieägare, utgör därefter endast bevis om dennes anspråk på inlösen. Minoritetsaktieägarna i dotterbolaget har rätt till skälig ersättning för sina aktier. Sådan ersättning utgörs som huvudregel av aktier i moderbolaget. Är detta bolag i sin tur underordnat ett annat bolag, har dock minoritetsaktieägarna rätt att välja mellan att få ersättningen i form av aktier i moderbolaget eller kontant. Enligt lagtexten anses en ersättning i form av aktier i moderbolaget vara skälig, om utbytesför- hållandet mellan dessa aktier och minoritetsaktieägarnas aktier mot- svarar vad som skulle gällt vid en fusion mellan bolagen. 172 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar ersättning skall bestämmas med beaktande av förhållanden i dotterbolaget, när dess bolagsstämma fattade beslut om Eingliederung. Sistnämnda beslut kan inte klandras på den grund, att den av moder- bolaget erbjudna ersättningen inte var skälig. På talan av minoritets- aktieägare kan emellertid allmän domstol pröva den erbjudna ersätt- ningens skälighet och fastställa denna till annat värde än det erbjudna. Vad gäller bestämmandet av ersättningen åt minoritetsaktieägare, skall minoritetsaktierna ersättas till sitt fulla värde, och detta oavsett i vilken form ersättningen för dem lämnas. Dessa allmänna värderings- principer har konkretiserats genom en omfattande rättspraxis. Av denna praxis följer, att dotterbolaget skall värderas som företag, varvid i första hand förräntningsmetoden kommer till användning. Även substansvärdemetod och kombinationer av denna och förräntningsmetoden kan ifrågakomma. Att värdera aktierna med hänsyn till deras bokförda värde eller med ledning av börskurs eller annat noterat värde anses inte tillåtet. Vid värderingen skall hänsyn inte tas till att aktierna är minoritetsaktier och inte heller till samordningseffekter. Sedan dotterbolaget värderats, skall det sålunda framräknade värdet fördelas på aktierna i bolaget. Utgörs ersättningen åt minoritetsaktieägarna av aktier i moderbolaget, måste en företagsvärdering göras även av det bolaget. En minoritetsaktieägare i ett dotterbolag synes inte kunna påkalla inlösen av sina aktier under hänvisning till att ett moderbolag uppnått det för Eingliederung erforderliga aktieinnehavet. Sluter bolag eller Beherrschungsvertrag, måste dock dessa avtal ge rätt för minoritetsaktieägare att på begäran få sina aktier inlösta. Aktierna värderas därvid enligt ovan angivna grunder. 3.3.2Gesellschaft mit beschränkter Haftung I likhet med ett Aktiengesellschaft är ett Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH) en juridisk person, vars ägare inte bär något person- ligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Till skydd för fordrings- ägarna skall ett GmbH ha ett andelskapital (jfr aktiekapital) på minst 50.000 . På motsvarande sätt som i aktiebolagslagen har i GmbH- lagen upptagits en rad tvingande bestämmelser som skall garantera att tillgångar svarande mot detta belopp tillförs och stannar kvar i bolaget. Den viktigaste skillnaden mellan Aktiengesellschaft och GmbH rör ägarnas rätt att besluta om bolagets organisation och andra interna förhållanden. Medan aktiebolagslagen även i den delen i allt väsentligt är tvingande, lämnar GmbH-lagen bolagets ägare en betydande frihet EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 173 att i bolagsordningen själva lägga fast bl.a. den organisation och de beslutsregler som skall gälla i bolaget. Denna frihet att utforma den interna strukturen utifrån ägarnas egna önskemål anses göra bolags- formen GmbH särskilt lämplig för bolag med ett fåtal ägare. kan bildas av en eller flera stiftare. Förfarandet är snarlikt vad som gäller för bildandet av ett Aktiengesellschaft. Stiftarna upprättar en bolagsordning, tecknar sig för samtliga andelar i bolaget och anmäler bolaget för registrering i bolagsregistret. En förutsättning för att registrering skall kunna ske är att varje stiftare erlagt minst en fjärdedel av betalningen för sin tecknade andel i bolaget och att minst hälften av betalningen för samtliga andelar erlagts. Genom registreringen vinner bolag rättssubjektivitet. 3.3.2.2Andelar av olika slag m.m. Alla andelar i ett GmbH har som utgångspunkt lika rätt i bolaget. Lagen lämnar emellertid ägarna obegränsad frihet att i bolagsordningen ta in en föreskrift om andelar med olika rätt i bolaget. Sådana skillnader mellan andelar kan avse såväl ekonomiska rättigheter som förvaltningsrättigheter. Det är exempelvis tillåtet att i ett GmbH ha ett slag av andelar som ger ägaren rätt att rösta vid bolagsstämma och ett annat slag som inte ger någon rösträtt. I likhet med vad som gäller för aktier är GmbH-andelar i princip fritt överlåtbara. Medan det i ett Aktiengesellschaft endast i mycket be- gränsad utsträckning är möjligt att genom föreskrifter i bolagsord- ningen inskränka denna princip, kan i bolagsordningen för ett GmbH uppställas i princip vilka överlåtelsebegränsningar som helst. En väsentlig skillnad mellan ett Aktiengesellschaft och ett GmbH är att GmbH-andelar kan överlåtas endast genom ett formbundet, notariellt förfarande. Det medför att sådana andelar inte kan göras till föremål för handel på en andrahandsmarknad och att ett GmbH i praktiken inte kan vända sig till allmänheten för att skaffa riskkapital. 174 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 3.3.2.3 Ökning av andelskapitalet Andelskapitalet i ett GmbH kan ökas genom ny- och fondemission. Be- stämmelser om nyemission finns i GmbH-lagen medan bestämmelser om fondemission finns i en särskild lag (Kapitalerhöhungsgesetz). Beslut om nyemission – som kan vara kontant- eller apportemission – fattas av bolagsstämman. Beslutet kräver ändring av bolagsordningen och är giltigt om det biträtts av tre fjärdedelar av de på stämman avgivna rösterna. GmbH-lagen garanterar inte andelsägarna någon företrädesrätt till nyemitterade andelar. En sådan företrädesrätt föreligger endast om detta särskilt föreskrivits i bolagsordningen eller beslutas av stämman i anslutning till nyemissionsbeslutet. Beslut om fondemission fattas av bolagsstämman med iakttagande av samma majoritetskrav som vid nyemission. I likhet med vad som är fallet i fråga om Aktiengesellschaft gäller för GmbH att beslut om fondemission får fattas endast under förutsättning att föregående års bokslut fastställts och att en särskild s.k. kapitalökningsbalans upprättats som underlag för stämmans beslut. En nedsättning av andelskapitalet i ett GmbH kan beslutas av stämman med samma kvalificerade majoritet som en kapitalökning, men får genomföras endast under förutsättning att bolagets fordringsägare beretts möjlighet att få säkerhet eller betalning för sina fordringar. 3.3.2.5Förvärv av egna andelar kan inom ramen för fritt eget kapital förvärva egna andelar utan någon begränsning i fråga om förvärvets syfte och utan någon högsta tillåtna gräns för innehavet av egna andelar. GmbH-lagen upptar inte några bestämmelser om inlösen av andelar i koncernliknande förhållanden. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 175 I finns huvudsakligen två former av bolag utan personligt ägaransvar. Det är dels anonyme (SA), som typiskt sett används av större företag med en stor och växlande ägarkrets, dels à responsabilité limitée, (SARL), som typiskt sett används av mindre företag. Båda bolagsformer regleras i 66-537 sur les commerciales. Lagen kompletteras av bestämmelser som meddelats genom dekret, bland vilka i förevarande sammanhang särskilt kan näm- nas Dècret No 67-236. Totalt finns det i omkring 160.000 SA och 580.000 SARL. Ett anonyme är en juridisk person, vars ägare inte bär något personligt betalningsansvar för bolagets förplikelser. Bolaget skall ha ett i bolagsordningen angivet aktiekapital, som skall uppgå till minst 250.000 FFr. I ett publikt anonyme, varmed avses ett bolag som vänder sig till allmänheten för kapitalanskaffning, skall aktiekapitalet uppgå till minst 1.500.000 FFr. Ett anonyme skall ha minst sju ägare. Bolaget kan bildas genom successiv- eller simultanbildning. Så gott som samtliga bolagsbild- ningar sker genom simultanbildning, vilket i korthet tillgår så att stiftarna upprättar en bolagsordning, tecknar och betalar samtliga aktier samt anmäler bolaget för registrering. Konstituerande stämma behöver inte hållas. Styrelse och revisorer utses genom föreskrift i bolags- ordningen. 3.4.1.2Aktier, aktieslag m.m. Aktier i ett anonyme skall lyda på lika nominella belopp, om inte annat föreskrivits i bolagsordningen. Aktier med lika nominella belopp har lika rätt i bolaget, om inte i bolagsordningen föreskrivits att det i bolaget skall finnas aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. Den franska lagstiftningen har traditionellt lämnat ett mycket begränsat utrymme för att ge ut aktier av olika slag. Skillnader mellan olika aktie- 176 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar slag kan i princip föreligga endast i fråga om ekonomiska rättigheter (stam- och preferensaktier). Aktier med lika nominellt belopp har som huvudregel samma röst- värde. Från denna regel görs i fråga om stamaktier endast det undantaget att i bolagsordningen kan tas in en föreskrift att aktier som innehafts av samma ägare skall ha dubbelt röstvärde. Bolagsordningsbestämmelser av det slaget är mycket ovanliga. Preferensaktier kan ges ut med eller utan rösträtt. Rösträttslösa preferensaktier är i en rad hänseenden underkastade särskilda regler i lagen och får sammantaget inte representera mer än fjärdedel av bolagets nominella aktiekapital. I likhet med vad som är fallet i andra europeiska länder anses även i en aktie i princip vara odelbar i förhållande till bolaget. De ekonomiska rättigheter och förvaltningsrättigheter som följer med aktieinnehavet kan inte skiljas åt. Ett väsentligt avsteg från denna princip gjordes då lagstiftaren öppnade möjlighet att dela upp en aktie i två delar, en del som representerar de ekonomiska rättig- heterna i bolaget (certificat d´investissement) och en del som represen- terar förvaltningsrättigheterna, framför allt rösträtten (certificat de droit de vote). De ekonomiska rättigheterna kan fritt överlåtas, medan för- valtningsrättigheterna kan överlåtas endast i förening med motsvarande ekonomiska rättigheter, dvs. som en återskapad, odelad aktie. Högst en fjärdedel av bolagets aktier får bli föremål för en dylik uppdelning i ekonomiska rättigheter och förvaltningsrättigheter. Traditionellt har aktier i ett anonyme kunnat vara namnaktier eller innehavaraktier. Skillnaden mellan namn- och innehavaraktier har emellertid successivt minskat och är försumbara. Huvudregeln är att aktier i ett anonyme skall vara namnaktier. Endast aktiemarknadsbolag kan numera ge ut innehavaraktier, men även i dessa bolag har de i praktiken förlorat sin betydelse. I likhet med vad som är fallet i andra europeiska länder utgår den franska aktiebolagslagen från att aktie fritt kan överlåtas och förvärvas. Från denna huvudregel kan emellertid i de allra flesta bolag göras undantag genom en förköps- eller samtyckesklausul i bolagsordningen. Den fria överlåtbarheten är absolut endast för bolag med uteslutande innehavaraktier. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 177 Aktiekapitalet i ett anonyme kan ökas genom ny- och fondemission. Nyemission kan vara kontant- eller apportemission. Beslut att öka aktiekapitalet fattas av bolagsstämman. Den franska aktiebolagslagen skiljer mellan å ena sidan ordinarie bolagsstämma, som skall hållas minst en gång för att bl.a. ta ställning till bolagets årsredovisning och därmed sammanhängande frågor, och å den andra sidan extra bolagsstämma, som kan besluta i alla frågor som inte uttryckligen skall beslutas på ordinarie stämma. Endast extra bolagsstämma kan besluta om aktiekapitalökningar, antingen det handlar om ny- eller fondemission. Det innebär att beslut om kapitalökning måste biträdas av två tredjedelar av de på stämman avgivna rösterna för att vara giltiga.