sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — ·Att i samarbete med , får i uppdrag att ordna konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse. ·Att får i uppdrag att se över kursplaner med hänsyn till barns och ungas behov av kunskap i föräldraförberedande te- man som barns utveckling och frågor som gäller föräldraskap. Att bli förälder är en positiv, berikande och ansvarskrävande uppgift. Föräldraskapet har förändrats på många sätt . Ansvaret har förändrats i förhållande till tidigare bl.a. genom att sam- hället präglas av högre komplexitet, snabbare förändringstakt och nya förutsättningar för föräldraskapet. Föräldrarna är viktiga förebilder för sina barn, som vi kan se att föräldrar har mindre tid för sina barn. Barn har rätt till goda uppväxtvillkor. Barnens uppväxtför- hållanden påverkas av föräldrarnas kompetens och förmåga att skapa en harmonisk och trygg miljö för barnen och av samhällets möjligheter att på olika sätt ge föräldrarna stöd i detta. Kontakten mellan olika generationer var tidigare ett viktigt stöd i föräldraskapet. Dagens barn har dock i allmänhet färre kontakter med mor- och farföräldrar och andra anhöriga än tidigare generationer. Mor- och farföräldrar är mer aktiva i yrkeslivet och föreningslivet, vilket påverkar deras möjligheter att ta hand om och umgås med sina barn- barn. Ett annat hinder kan vara att den unga generationen har flyttat från sin hemort där de har släkt och andra anhöriga. Utredningen om föräldrautbildning har haft i uppdrag att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla och förbättra stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning eller andra verksamheter som är avsedda att stärka och stödja föräldrarna. har föräldraut- bildningen vanligtvis omfattat tiden när föräldrar väntar barn och under barnets första levnadsår. Det nya för utredningen är att det handlar om att lägga förslag som innebär att alla föräldrar med barn skall erbjuda möjligheter till föräldrautbildning eller hitta olika former av föräldrastödjande verksamheter. Det handlar inte längre bara om att orientera föräldrarna om frågor som graviditet, förlossning, amning och liknande, utan även om att skapa förutsättningar för föräldrar att utvecklas och bli stärkta i sin föräldraroll, deras kompetens och förmåga att ta ansvar. Utredningen har av den anledningen ansett att begreppet föräldrautbildning är alltför snävt i detta sammanhang och att det kan ge felaktiga associationer. Med stöd i föräldraskapet avser utredningen den kunskap och det stöd som föräldrar behöver för att utveckla sin kompetens och bli trygga i sin föräldraroll alltifrån det de väntar barn och under barnets hela Syftet är att ge ökade möjligheter för föräldrarna att finna och utvecklas i föräldrarollen. Utredningen har efter överväganden valt att använda det bredare be- greppet ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET i stället för det som i utredningens direktiv benämnes föräldrautbildning. Utredningen anser att stödet i föräldraskapet är något som borde ge- nomsyra all verksamhet som berör barn och föräldrar i stat, landsting och kommun. Stödet i föräldraskapet innebär en viktig föreb yggande verksamhet som betyder mycket för föräldrarna, barnet och samhället. I ett längre perspektiv har samhället ekonomiska och andra vinster att hämta i att arbeta förebyggande med föräldrar och barn. Kostnaderna blir betydligt lägre om insatser görs i ett tidigt skede innan problem uppstår och innan akuta ingripande måste göras. Det finns också ett humant och socialt värde i att föräldrar och barn skall få bästa möjliga villkor för att undvika onödigt lidande. De förslag som utredningen lägger handlar om att precisera ansvaret för verksamheten med stöd i föräldraskapet, hitta nya arbetsmetoder, annan organisation, utvidga samarbetet mellan olika kompetenser, ut- veckla innehållet i grundutbildning av olika yrkesgrupper och utveckla fortbildningen av yrkesverksamma. Utredningen har tillsatts i när det sker många förändringar i samhället som påverkar familjernas och föräldrarnas och barnens situa- tion. Vissa förändringar beror på besparingar och rationaliseringar inom verksamheter som barn besöker eller vistas i, som barnhälsovård, barnomsorg, skola, skolbarnsomsorg och fritidsverksamheter. Andra förändringar beror på ändrade bidragssystem, ekonomiska och sociala förhållanden och förändringar på arbetsmarknaden. Utredningen har, som andra statliga utredningar, inte mandat att föreslå förändringar som innebär nya kostnader, om det inte går att redovisa hur dessa förslag skall finansieras. Detta har givetvis påverkat de förslag som utred- ningen lägger. Utredningen har i sitt arbete utgått från den kartläggning som utar- betades av en arbetsgrupp inom . Denna visade att det pågår många föräldrastödjande verksamheter för föräldrar till barn i olika åldrar och med olika bakgrund. Dessa verk- samheter ger i sig ett stöd till föräldrarna i deras föräldraskap. Det finns en god utbyggnad när det gäller barnens första levnadsår. Därefter är det mer avgränsade insatser som görs och insatserna avtar i omfattning alltefter barnen blir äldre. Utredningen har i sitt uppdrag fler frågor att bedöma än vad som in- gick i arbetsgruppens uppdrag. Detta har inneburit att utredningen har sett det nödvändigt att i en del frågor fortsätta det kartläggningsarbete som påbörjades av arbetsgruppen, särskilt vad gäller det riktade stödet SOU 1997:161 )NLEDNING 33 till olika grupper av föräldrar, samt vad gäller olika modeller och metoder för stöd i föräldraskapet. Läsaren kan fråga sig vad som är nytt i detta betänkande i förhål- lande till vad Barnomsorgsgruppen förde fram –talet. Det nya som utredningen om föräldrautbildning lyfter fram är att stödet i föräldraskapet måste omfatta föräldrar med barn . Det måste vara ett stöd som utgår från föräldrarna själva. Om detta stöd skall kunna förverkligas måste alla tänkbara kanaler i samhället mobiliseras. Utredningen förordar ett förtydligat ansvar hos kommuner och landsting för stödet i föräldraskapet. Detta betänkande handlar om föräldraskapet i dagens samhället, vil- ket stöd i föräldraskapet som finns och om hur detta stöd kan utvecklas. Utredningen redogör bl.a. för hur ansvaret för stödet till föräldrarna kan byggas upp och utformas, hur olika aktörer kan medverka och vad som behövs för att stödet skall kunna utvecklas där föräldrarna finns. Målet är ett stöd som bygger på föräldrarnas behov och intr essen och som bidrar till ett allt bättre stöd för barnen. Utredningen förordar ett tydligare ansvar hos kommuner och landsting för stödet i föräldra- skapet. Utredningen har inte haft ambitionen att ta fram särskilda kursplaner eller exakta modeller för hur föräldrastödet skall läggas upp och genomföras. Den som letar efter en enda lösning för hela landet, ett landsting eller en kommun kommer således att bli besviken. Utred- ningen anser i stället att det måste finnas många olika modeller och va- rierande lösningar. De lösningar som väljs måste utgå från föräldrarnas behov och intressen samt från samhällets behov av att föra ut kunskap och information i vissa frågor. Utredningen har dessutom genom olika exempel på verksamheter sökt belysa hur stödet i föräldraskapet kan utvecklas och utformas på olika nivåer och inom olika verksamheter i samhället. Det är också enligt utredningens uppfattning angeläget att följa upp, utvärdera och bedriva forskning kring den föräldrastödjande verksam- heten i samhället. Frågan om uppföljning av verksamheten diskuteras inom respektive kapitel. Sammantaget finns ett stort behov av att upp- följning och utvärdering av olika former av föräldrastödjande verksamheter kommer till stånd. Det finns också ett behov av forskning inom specifika områden för att få bättre kunskap om vad föräldrastödet betyder för föräldrarna och barnen inom olika verksamhetsområden, som mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, individ- och familjeomsorgen, olika fritidsverksamheter och föreningslivet. Det finns vidare ett behov av bättre statistik inom vissa av de områden som utredningen har behandlat. Det gäller data som behövs för att veta hur många föräldrar som anlitar, deltar i eller har behov av olika insatser för att kunna planera för föräldrastöd för t.ex. kvinnor som blivit misshandlade, kvinnor och män som är intagna på anstalt och har barn. Utredningen har haft i uppdrag att pröva om det är möjligt att er- bjuda alla föräldrar föräldrautbildning. Med den inriktning som utred- ningen föreslår i detta betänkande anser vi att detta är möjligt. Viktiga förutsättningar är dock att ansvaret för stödet i föräldraskapet precise- ras, att den personal som möter föräldrar och barn har god kompetens att ta vara på dessa möten liksom att leda föräldragrupper, att utbildning och fortbildning för olika yrkesgrupper ses över samt att föräldrar uppmuntras att ta ett ökat ansvar och engagera sig i föräldraverksamheter. Vidare är det angeläget att det finns ett generellt utbud av verksamheter som ger stöd i föräldraskapet och att det vid behov finns mer specialinriktade insatser att tillgå. Det är också av betydelse att verksamheten följs upp och utvärderas för att man skall kunna bedöma i vilken mån föräldrar får ett bättre stöd i föräldraskapet. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING har i uppdrag att föreslå hur stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning och andra verksamheter för föräldrar med barn kan utvecklas och stimu- leras. Utredningen skall undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla och förbättra stödet till föräldrar i form av föräldraut- bildning och andra verksamheter som är avsedda att stödja och stärka föräldrarna i deras föräldraroll. I utredningens direktiv (bilaga 1) anges att den föräldrautbildning som ges genom mödra- och barnhälsovården för flertalet föräldrar är det viktigaste momentet i föräldrautbildningen och föräldrastödet. Ut- redningen skall därför pröva om det är möjligt att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning, framför allt inom mödra- och barnhälsovården, men även inom barnomsorgen och skolan. Utredningen skall pröva förut- sättningarna för försöksverksamhet med föräldrautbildning under hela förskoleperioden och på vilket sätt barnomsorgens föräldrastödjande roll kan utvecklas. Dessutom skall utredningen se över möjligheterna att förbättra den del av den öppna förskolans verksamhet som innehål- ler stöd till föräldrar och till barn som inte har plats inom den reguljära barnomsorgen. I utredningens direktiv anges att vissa medicinska kunskaper före- faller allt viktigare att förmedla till föräldrarna, eftersom astma, allergi och överkänslighet mot vissa ämnen blir allt vanligare och håller på att utvecklas till folksjukdomar. Rätt avvägda och föreb yggande insatser kan förhindra uppkomsten av framtida behov av behandlingsinsatser. Utredningens uppdrag är därför att undersöka vilka metoder som är användbara när det gäller att förbättra föräldrarnas kunskaper vad gäl- ler astma, allergi, överkänslighet, barnolycksfall, plötslig spädbarns- död. Vidare skall utredningen ta fram modeller för information till för- äldrarna om det skadliga för barnets hälsomässiga utveckling i att bruka alkohol, droger och tobak under graviditeten. Det framhålls vidare i direktiven att föräldrar som sviktar i sin för- äldraroll kan behöva erbjudande om stöd och föräldrautbildning. Inte minst kan de behöva hjälp att lösa sina eventuella konflikter i parrela- tionen. Modeller för sådant stöd bör därför tas fram. Utredningen skall också belysa vilka grupper som inte nås av erbju- dande av den organiserade föräldrautbildningen och föräldrastödet och vad som kan göras för att nå dessa föräldrar. Som exempel på sådana grupper nämns vissa invandrar- och flyktingföräldrar och föräldrar till barn med vissa funktionshinder. Många föräldrar med skolbarn känner oro för barnens miljö både inom och utom skolans värld. De är oroliga för att barnen skall råka illa ut. Det kan gälla droger, kriminalitet, mobbning och risker för tidig so- cial utslagning. Många föräldrar är särskilt oroliga för sina tonåringars situation. Utredningen skall därför pröva vad som kan göras inom barnomsorgen, skolan och på annat sätt för att hjälpa föräldrarna i deras arbete med att ge sina barn en positiv inriktning på sina liv. I direktiven framhålls dessutom att barnen har behov av och rätt till kontakt med båda sina föräldrar och att det är viktigt att stödja föräld- rarna i att ta gemensamt ansvar för sina barn. Pappornas medverkan i föräldrautbildningen behöver öka. I uppdraget ingår därför att föreslå åtgärder som syftar till att verksamheten med pappautbildning får en fast och generell form över hela landet samt att finna former för hur mammor och pappor som inte bor tillsammans med sina barn kan få stöd i sitt föräldraskap. Utredningen har också i uppdrag att överväga hur barnets rätt, med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, till skydd, integ- ritet och delaktighet i beslut som berör dem kan behandlas i föräldraut- bildningen. Frågan om behovet av föräldrautbildning diskuterades –talet inom landsting, kommuner och folkrörelser. Frågan be- handlades i olika riksdagsmotioner. Från början sågs föräldrautbild- ningen som en möjlighet att förebygga barnmisshandel. upp av olika utredningar som (SOU 1972:26 och 27), (SOU 1981:25) och Barnomsorgsgruppen (SOU 1978:5 och 1980:27). socialutskott har –talet tagit upp frågan i flera sammanhang, 1990/91:SoU 2, 1993/94:SoU 1, 1993/94:SoU 29 och i betänkandet 1995/96:SoU 4 Barn och ungdom - påtalat vikten av att föräldrautbildning kommer till stånd. ansåg i detta senare betänkande att det bör skapas förutsättningar för en föräldraut- bildning för föräldrar till barn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildning borde vara frivillig för föräldrarna, men genomföras så att alla föräldrar kunde få praktiska möjligheter att delta. Utskottet ansåg vidare att utbildningen borde bedrivas inom ramen för barnhäl- sovården, barnomsorgen och skolan samt kompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsom barn- och ungdomsorganisationer och studieförbund. Vidare borde föräldrautbildningens syfte vara dels att ge ökade kunskaper om barns utveckling, dels att skapa möjlighet till kontakt och gemenskap med andra föräldrar samt med barnom- sorgs- och skolpersonal. Utskottet ansåg att regeringen borde lägga fram förslag till hur en föräldrautbildning under förskole- och skolår kunde utvecklas och stimuleras, med utgångspunkt dels i vad utskottet hade framfört i frågan, dels i resultaten från det pågående förnyelsear- betet med föräldrautbildning. I utskottsbetänkandet /96:SoU 4 behandlades tre motioner an- gående föräldrautbildning. I motion 1994/95:SoU 18 (v) framhölls att det saknades föräldrautbildning i tillräcklig omfattning och att landets studieorganisationer borde ges extra statligt stöd för att få möjlighet att prioritera sådan verksamhet. Behovet av ökad utbildning för yrkeskategorier som arbetar med barn i skilsmässosituationer underströks likaså. Motion 1994/95:SoU 623 (kd) pekade på behovet av tidiga förebyggande insatser för att stärka och utveckla föräldrars och barns roll i familjen och familjens roll i samhället. I motion 1994/95:A 807 (s) betonades behovet av åtgärder för att stärka papparollen och föräldrautbildningens betydelse i detta sammanhang. Motionären ansåg att föräldrautbildning kunde leda till att papporna tar ännu större del av ansvaret för barnen. Utskottet avstyrkte dessa motioner med hänvisning till pågående beredning av frågan om föräldrautbildning inom ramen för mödra- och barnhälsovården. Även /97 behandlade ett antal motioner om föräldrautbildning. I motion 1996/97:636 (kd) framhålls att olika former av föräldrautbildning har utvecklats med gott resultat på många platser i landet och att dessa goda exempel bör spridas aktivt genom exempelvis seminarieverksamhet. I motion 1996/97:637 (v) framhålls att föräldrautbildning och stöd är något som kan behövas under barns hela uppväxttid. I motionen föreslås att får i uppdrag att avsätta för projektmedel till bedriva föräldrautbildning. I motion 1996/97:638 (c) framhålls att föräldrautbildning bör vara en rättighet för alla vuxna och att den bör starta tidigt och pågå under barnens hela uppväxt. Verksamheten bör vidgas till att omfatta alla barnavårdscentraler. Den bör breddas till att också omfatta psykologi. Vidare bör de särskilda pappagrupperna fortsätta och utvidgas. I motion 1996/97:639 (m) framförs att familjens och föräldrarnas ställning måste stärkas och att det goda familjeansvaret ger hållbara och positiva förebilder under hela livet. hänvisade i utskottsbehandlingen (SoU 1996/97:08) till departementspromemorian (Ds 1997:6) Stöd i föräldraskapet och till att regeringen hade för avsikt att ge en utredningsman i uppdrag att lägga fram förslag i frågan om föräldrautbildning. Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla högst sex ledamöter i en arbetsgrupp jämte sekreterare och experter med uppdrag att närmare utreda formerna för den uppsökande verksamheten för förskolebarn samt frågan om ansvaret för de handi- kappade barnens förskoleverksamhet m.m. Utredningen antog namnet Barnomsorgsgruppen. I skrivelse 1973:372 hemställde därefter om en utredning rörande föräldrautbildning. I tilläggsdirektiv uppdrog regeringen åt Barnomsorgsgruppen att i anslutning till sitt tidi- gare uppdrag göra en övergripande utredning rörande föräldrautbild- ningen. Utredningen skulle pröva hur en föräldrautbildning skulle kunna utformas i fråga om innehåll och organisation, för att kunna vara tillgänglig för alla föräldrar med barn i förskoleåldern eller I Barnomsorgsgruppens betänkande (SOU 1978:5) &¶R¤LDRAUTBILD NING +RING BARNETS F¶DELSE, behandlade utredningen de övergripande målen för en allmän föräldrautbildning. Vidare lämnades förslag beträffande organisation och innehåll i föräldrautbildning inom mödra- och barnhälsovården samt förlossningsvården. Förslagen avsåg tiden kring barnets födelse (fas 1). Betänkandet remissbehandlades och på grundval av regeringens proposition 1978/79:168 beslutade att den första fasen i en allmän föräldrautbildning i huvudsak byggd på att Barnomsorgsgr uppens förslag skulle genomföras successivt med början . Barnomsorgsgruppen fortsatte sitt arbete och avlämnade sitt slutbe- tänkande (SOU 1980:27) ", . lades föräldrautbildning under barnens förskole- och skolålder samt frågan om en föräldrautbildning som når alla i samhället. Barnom- sorgsgruppen medverkade också till att olika försöksverksamheter med föräldrautbildning initierades och prövades, bl.a. i , , och . Även ABF, Vuxenskolan och TBV startade försöksverksamheter i olika kommuner efter samråd med Barnom- sorgsgruppen. beslut om en föräldrautbildning riktad till alla för- äldrar för tiden kring barnets födelse redovisade resultatet av en över- enskommelse mellan regeringen och om en ut- byggnad av föräldrautbildningen. Denna överenskommelse innebar att sjukvårdshuvudmännen utan särskild ekonomisk ersättning skulle genomföra en allmän föräldrautbildning i anslutning till barnets födelse. Detta var en viktiga milstolpar för utvecklingen av föräldraut- bildningen i . De innebar utökade satsningar kring föräldraut- bildningen för blivande och nyblivna föräldrar och att landstingen vid- tog åtgärder för en utbyggnad och utveckling av föräldrautbildningen för tiden kring barnets födelse. Det skedde också stora satsningar –talet och början av 1990–talet inom utbildning och fortbildning för att öka kompetensen och intresset för föräldrautbildning bland de anställda inom mödra- och barnhälsovården. Verksamheten byggdes ut su ccessivt och blev i de flesta fall mycket uppskattad bland de föräldrar som deltog i föräld- rastödjande gruppverksamheter eller som fick ett mer individuellt stöd. Föräldrautbildningen i landstingens regi har företrädesvis inriktats på blivande och nyblivna föräldrar. Det är endast i ett fåtal fall som föräld- rautbildningen riktas till föräldrar med barn . De höga ambitionerna om en föräldrautbildning i samband med bar- nets födelse och under dess första levnadsår riktad till alla föräldrar har dock inte kunnat infrias i alla landsting. I skyddsnätet (1992) redovisades bl.a. att alla föräldrar inte nås av föräldrautbildningen i grupp och att den individuella verksamheten inte är tillräckligt omfattande för att nå alla de föräldrar som inte deltar i grupper. har, enligt rapporten, många av dem som inte deltar ett stort behov av stöd. Genom barnomsorgen och skolan erbjuds föräldrarna en viktig för- äldrastödjande verksamhet. Kvaliteten i detta stöd b ygger mycket på personalens kompetens att skapa och upprätthålla en öppen och förtro- Inom barnomsorgen har personalen ansvar för att kontakten fungerar med alla föräldrar. Alla barn omfattas emellertid inte av barnomsorgen, vilket innebär att många föräldrar står utanför ett stöd som de annars skulle kunna ha behov av. Inom skolan pågår ett arbete för att förbättra föräldrasamarbetet bl.a. genom förändring av kvartssamtalen till utvecklingssamtal. Satsningarna är i hög grad inriktade på att öka föräldrarnas kunskaper om skolan och att öka föräldrarnas kontakter med skolan. Ett av de bästa stöd, som kan ges till föräldrar generellt, är en väl fungerande barnomsorg och skola, där föräldrar känner att deras barn har det bra och blir sedda och bekräftade. 1.5Kartläggning av föräldrautbildning och föräldrastöd Regeringen beslutade att inom Socialdeparte- mentet tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga, beskriva och analysera verksamheter med föräldrautbildning och föräldrastöd. Bak- grunden var att (bet. 1990/91:SoU 2) återigen hade påtalat vikten av att föräldrautbildning kommer till stånd och behovet av att stärka föräldrarna i deras föräldraroll. Regeringen ansåg, enligt bilaga till regeringsprotokoll –02–22, att det var viktigt att återigen lyfta fram betydelsen av att ge föräldrarna kunskap och möjligheter till erfa- renhetsutbyte samt att människors engagemang i dessa frågor borde få ökade möjligheter att komma till uttryck. Ur samhällets synpunkt fram- hölls också en strävan att minska antalet fall där barn får problem av olika slag i livet, skolsvårigheter, missbruk och kriminalitet, etc. Arbetsgruppen överlämnade rapporten i för- äldraskapet (Ds 1997:6), till regeringen. Rapporten innehåller en kart- läggning och analys av föräldrautbildningen samt synpunkter på olika verksamheters betydelse, aktuella problem, tänkbara framtidsperspektiv och utvecklingsmöjligheter. I arbetsgruppens uppdrag ingick inte att lägga fram förslag. Utredningen om föräldrautbildning har byggt vidare på denna rapport. 1.6Behov av förebyggande verksamhet Utredningen om föräldrautbildning har – som utvecklas i nästa avsnitt – valt att i stället för begreppet föräldrautbildning använda begreppet ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET. Med detta menas den verksamhet som förmedlar stöd och kunskap som föräldrar kan behöva i sin roll som föräldrar. I föräldrastödet ingår också att medverka till att föräldrar får möjlighet till kontakt och gemenskap med andra föräldrar i liknande situation. Föräldrautbildning innebär ett stöd till föräldrarna med respekt för deras integritet, deras förmåga att ta ansvar och deras kompetens. Samhällets stöd i föräldraskapet vill möta föräldrarnas behov av kunskap om barns utveckling och behov i olika skeden, liksom behov av att veta hur vård och omsorg fungerar för barn. Stödet i föräldraska- pet ger dessutom en möjlighet för föräldrar att diskutera med varandra och med experter om normer och värderingar vad gäller barn och barn- uppfostran, barnsäkerhet och barns tr ygghet. Detta ger varje förälder möjlighet att skapa och utveckla sin egen föräldraroll. Utredningen om föräldrautbildning anser att det finns behov av olika former av stöd i föräldraskapet för föräldrar från det de väntar barn och kontinuerligt allt eftersom barnet växer och utvecklas.