sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I 4 kap. 4 § första stycket 6 ABL talas om emissionskurs medan kommittén föreslår det belopp som skall betalas för varje konvertibel. Det innebär ingen ändring i sak. Punkten 4 handlar om företrädesrätten och motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 2 ABL. I ABL talas om att deltaga i emissionen medan kommittén föreslår teckna konvertibler. Det innebär ingen ändring i sak. Av skäl som har redovisats i kommentaren till 6 § första stycket 4 och 5 har kommittén utmönstrat föreskriften om en särskild tid för utnyttjande av företrädesrätt, jfr 5 kap. 4 § första stycket 4 ABL. Punkten 5 behandlar teckningstiden och motsvarar närmast 5 kap. 4 § första stycket 3. Beträffande skälen för den nya regleringen hän- visas till kommentaren under 6 § första stycket 5. Punkten skall läsas tillsammans med tredje stycket. Punkten 6 handlar om vad som skall ske vid överteckning. Bestäm- melsen motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 6 andra ledet ABL. I ABL anges att föreskrift kan meddelas om att styrelsen skall bestämma fördelningen. Kommittén föreslår att den fördelningsgrund som styrel- sen vid överteckning skall tillämpa beträffande konvertibler som inte tecknas med företrädesrätt skall anges i emissionsbeslutet. Det går alltså inte längre att överlämna fördelningen till styrelsen för att av- göras efter vad den finner bäst, jfr kommentaren till 6 § första stycket 6. Punkten 7 om betalningstiden motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 6 första ledet ABL. Bestämmelsen om att teckning av konvertibler skall kunna ske genom betalning är ny. Punkterna 1–7 är obligatoriska medan 8 och följande punkter inne- bär uppgiftsskyldighet endast i den mån de angivna omständigheterna är för handen. I 6 § första stycket 9 föreskrivs i fråga om nyemission uppgift om att emissionsbeslutet förutsätter ändring av bolagsordningen. Mot- svarande bestämmelse har i fråga om konvertibler upptagits i 8 § 7 eftersom saken hänger samman med aktiekapitalets storlek efter kon- vertering. Punkten 8 om kuponger som emissionsbevis vid konvertibelemis- sion har ingen motsvarighet i ABL. I 6 § första stycket 12 föreskrivs emellertid en sådan uppgift i förslag till beslut om nyemission. Även punkten 9 om försäljning av överskjutande teckningsrätter saknar motsvarighet i ABL men överensstämmer med vad som skall gälla vid fondemission och nyemission enligt 7 kap. 3 § första stycket 10 respektive 8 kap. 6 § första stycket 13. Punkten 10 om apport motsvarar 5 kap. 5 § jämförd med 4 kap. 6 § ABL. Att förslaget i förekommande fall skall innehålla uppgift om att konvertibel skall betalas med apportegendom eller i annat fall på villkor som avses i 2 kap. 3 § första stycket 1–3 och 5 eller att kon- vertibel skall tecknas med kvittningsrätt är naturligt, jfr 6 § första stycket 14. Punkten 11 om avstämningsdagen motsvarar 5 kap. 4 § tredje stycket ABL. Bestämmelser om hur avstämningsdagen skall bestämmas har upptagits i fjärde stycket av förevarande paragraf. Punkten 12 om bemyndigande för styrelsen eller den styrelsen inom sig utser att bestämma vissa emissionsvillkor motsvarar 5 kap. 4 § fjärde stycket ABL. Punkten skall läsas tillsammans med fjärde stycket av förevarande paragraf. Bestämmelserna innebär att bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen eller den styrelseledamot som styrelsen utser att innan teckning påbörjas besluta om lånebelopp, det belopp som skall betalas för varje konvertibel samt konverteringskursen. I konsekvens med vad som anförts ovan om räntefoten har några bestämmelser om ränta inte upptagits i denna punkt. I och med att räntan utmönstrats från paragrafen får det anses stå bolagsstämman fritt att överlämna åt styrelsen att bestämma denna i samband med att konvertiblerna emitteras. Bemyndigande enligt denna punkt får meddelas bara om konvertiblerna skall bli föremål för handel vid en svensk eller utländsk börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad. Enligt gällande rätt skall i fråga om avstämningsbolag iakttas att nämnda villkor skall bestämmas senast på avstämningsdagen, om aktieägare skall ha företrädesrätt att delta i emissionen. Kommittén har formulerat detta på ett något annorlunda sätt. Någon saklig ändring är inte avsedd. Paragrafen behandlar i första hand vad emissionsbeslutet skall inne- hålla i fråga om tid och villkor för konvertering, konvertibelinnehavar- nas rättigheter vid vissa händelser i bolaget innan konvertering sker samt de aktier till vilka konvertering skall kunna ske. Punkten 1 om aktiekapitalets ökning motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 9 ABL. Kommitténs förslag innebär ökad flexibilitet på så sätt att ökningsbeloppet kan anges inte endast till visst belopp utan också till ett högsta belopp. Det beror på att om ett konvertibellån skall kunna tas upp inom en viss ram, det högsta antal aktier som kan komma att tecknas på grund av samma lån kan komma att variera beroende på hur många konvertibler som tecknas. Punkten 2 om aktiernas nominella belopp har ingen motsvarighet i gällande rätt, jfr 4 kap. 5 § första stycket ABL. Den tar sikte på aktier- nas nominella belopp konvertiblerna ges ut. Den avser inte att lägga hinder i vägen för att det nominella beloppet sedermera ändras genom exempelvis en nedsättning av aktiekapitalet. Punkten 3 om konverteringskursen motsvarar närmast 5 kap. 4 § första stycket 7 ABL. Konverteringskursen kan enligt gällande rätt bestämmas genom en föreskrift om att en eller flera konvertibler får bytas mot en eller flera aktier. Det är emellertid en opraktisk bestäm- ning av utbytesförhållandet eftersom åtgärder av bolaget av det slag som nämns nedan i kommentaren till punkten 6 framtvingar omräk- ningar av utbytesförhållandet, varvid resultatet ofta måste uttryckas i en konverteringskurs i kronor och ören. Kommittén har därför i lagtexten använt ordet konverteringskurs för att antyda att en konverte- ringskurs i pengar är det lämpligaste. Punkten 4 om konverteringstiden motsvarar närmast betalningstiden vid nyemission. Av skäl som anförts i kommentaren till 1 § har kom- mittén inte ansett det påkallat med några begränsningar av den tid inom vilken konvertering kan ske. Konverteringsrätten kan sålunda, be- roende på vad som har bestämts i emissionsbeslutet, inträda och gälla till dess bolaget upphör. Men bolaget kan också reglera saken t.ex. så att konvertering får påkallas först efter ett visst antal år eller senast . Punkten 5 om när utdelningsrätten för de nya aktierna inträder motsvarar 6 § första stycket 8. Punkten 6 behandlar åtgärder som vidtas av bolaget och vissa händelser som inträffar sedan konvertiblerna emitterats men innan konvertering skett. Punkten motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 8 ABL och föreskriver skyldighet för bolaget att på förhand reglera den rätt som då skall tillkomma innehavare av konvertibel. Det har i den allmänna debatten ifrågasatts om inte lagen borde reglera konvertibelinnehavarnas ställning för det fall aktieägarna be- slutar om en försäljning av samtliga eller merparten av bolagets till- gångar (inkråmsförsäljning) och därigenom avsevärt minskar in- tresset för att utnyttja konverteringssrätten. En likartad problematik gäller extraordinära utdelningar till aktieägarna. En annan ofta debatte- rad fråga är konvertibelhavares ställning när bolagets aktier blir före- mål för tvångsinlösen. Det är inte ovanligt att dessa och liknande situationer tas upp i konvertibelvillkor, särskilt i stora börs- noterade bolag. Kommittén anser det emellertid inte vara möjligt att här helt förlita sig på en ännu inte helt utvecklad praxis, utan har i listan på de åtgärder av bolaget och övriga omständigheter som måste behandlas i konvertibelvillkoren inkluderat bl.a. extraordinära utdelningar (littera e). Ny lagstiftning t.ex. om fissioner kan komma att aktualisera tillägg till villkorslistan, utvecklingen på kapitalmarknaden likaså. Kommittén vill med sitt förslag säkra en minimistandard och menar att detta inte kommer att hindra utvecklingen av nya eller ändrade villkor som bättre än dagens tillgodoser långivarnas och låntagarnas intressen när förhållandena ändras. Punkten 8 om ändring av bolagsordningen saknar direkt motsvarig- het i gällande rätt men framgår indirekt av 5 kap. 1 § tredje stycket ABL. Bestämmelsen tar framför allt sikte på den situationen att bolaget har ett fast aktiekapital eller ett maximikapital som ligger så nära det registrerade aktiekapitalet att konvertering kan leda till att maximikapi- talet överskrids. I så fall måste bolagsordningen ändras innan konverti- blerna emitteras, jfr 2 § tredje meningen och 6 § första stycket 9. Punkten 9 om aktieslag motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 10 ABL och överensstämmer med vad som gäller vid nyemission, se 6 § första stycket 10. Punkten 10 beträffande förbehåll om omvandling, förköp, hembud, inlösen och, i privat bolag, samtycke har viss motsvarighet i 5 kap. 4 § andra stycket ABL. Kommittén anser det vara självklart att om ett sådant förbehåll skall gälla för de aktier som skall lämnas i utbyte mot konvertibler, så skall det i likhet med vad som gäller framgå redan av förslaget till emissionsbeslut. Som anförts i kommentaren till 1 § kan teckningsoptioner ges ut med eller utan koppling till någon skuldförbindelse. Kommittén har i kommentaren till 7 § uttryckt uppfattningen att i aktiebolagslagen bör regleras förhållanden av aktiebolagsrättslig natur medan allmänna lånevillkor får behandlas i annan lagstiftning. I linje med denna uppfattning ser kommittén inte någon anledning att meddela föreskrifter om lån till vilka kopplas teckningsoptioner. Lånevillkoren saknar betydelse för den teckning av aktier som sker med utnyttjande av optionsrätten eftersom aktierna skall betalas kontant. Det finns därför inte skäl att föreskriva att bestämmelserna i 7 § om vissa uppgifter beträffande konvertibellån skall ha motsvarande tillämpning på optionslån. Vissa av bestämmelserna i 7 § är emellertid av betydelse också vid emission av teckningsoptioner. Det gäller företrädesrätten till de nya teckningsoptionerna, tiden för utnyttjande av företrädesrätten genom teckning och fördelningsgrunden vid överteckning. Vissa emissions- tekniska regler är också av intresse, nämligen i kupongbolag emissions- bevisens utformning och i avstämningsbolag avstämningsdagen. En försäljning av udda företrädesrätter kan också bli aktuell vid en emission av teckningsoptioner. Slutligen kan det när teckningsoptioner emitteras tillsammans med ett lån finnas behov av ett bemyndigande för styrelsen eller den styrelsen inom sig förordnar att innan teckning påbörjas bestämma teckningskursen för de aktier som skall kunna tecknas med utnyttjande av teckningsoptionerna. På grund av det anförda har bestämmelser motsvarande 7 § första stycket 4–6, 8, 9, 11 och 12 samt andra–femte styckena upptagits i förevarande paragraf. För en kommentar hänvisas till vad som anförts i anslutning till 7 §. Här skall endast påpekas att i punkten 4 öppnats möjlighet att ge ut teckningsoptioner utan vederlag liksom mot annat vederlag än pengar. Oavsett om teckningsoptioner emitteras fristående eller kopplade till en skuldförbindelse måste det i förslaget till emissionsbeslut finnas upp- gifter om de aktier som skall kunna tecknas med utnyttjande av teck- Därvid kan föreskrifterna i 8 § om de aktier som skall kunna erhållas i utbyte mot konvertibler tjäna som förebild. Förevaran- de paragraf är nära nog identisk med 8 §. Den enda skillnaden är att vad där sägs om konvertibler, konverteringkurs, konverteringsrätt och konvertering, i förevarande paragraf har bytts mot teckningsoptioner och termer med anknytning till teckningsoptioner. För en kommentar hänvisas till 8 §. En tillskottsemission företas för att öka bolagets eget kapital. Det är naturligt att bolagets ekonomiska ställning belyses på bolagsstämma som har att pröva fråga om en sådan emission. Behandlas emissionen på ordinarie bolagsstämma som skall fastställa årsredovis- ningen, har aktieägarna ett fullgott informationsunderlag. Är det åter- igen fråga om en extra bolagsstämma eller en ordinarie bolagsstämma som inte skall behandla årsredovisningen, krävs kompletterande infor- mation. Bestämmelser om detta har upptagits i förevarande paragraf. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 4 § första stycket sista me- ningen och 5 kap. 3 § andra meningen ABL. Paragrafen anknyter till 6 § första stycket 14 och 7 § första stycket 10. Första stycket första och tredje meningen har sin motsvarighet i 4 kap. 6 § andra stycket ABL medan andra meningen hämtats från 14 kap. 6 § ABL och ytterst går tillbaka på EG:s bolagsdirektiv. Beträf- fande hänvisningen till 2 kap. 3 och 4 §§ hänvisas till kommentaren till dessa paragrafer. Andra stycket har sin förebild i 2 kap. 2 § första stycket ABL. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 6 § tredje stycket och 5 kap. 3 andra meningen ABL. Beträffande hänvisningen till 2 kap. 8 § hänvisas till kommentaren till den paragrafen. Tillhandahållande av förslag till beslut m.m. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 4 § första stycket och 5 kap. 3 § första stycket andra meningen ABL. Den överensstämmer nära med 7 kap. 5 §. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 4 § andra och tredje styckena samt 5 kap. 3 § andra meningen ABL. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 7 § och 5 kap. 6 § ABL. Författ- ningstexten har kunnat förenklas genom beteckningen kupongbolag. Vidare har bestämmelserna om befrielse från kungörandeplikten brutits ut till ett särskilt fjärde stycke, som också utvidgats till att gälla även avstämningsbolag. Paragrafen syftar till att ge aktieägarna information som skall göra det möjligt för dem att avgöra om de vill utnyttja sin företrädesrätt att delta i emissionen. Det är således fråga om information innan teckning sker. Beträffande information som skall lämnas senare hänvisas till 34 §. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 8 § första och andra styckena ABL. Tillämpningsområdet har emellertid utvidgats till att också omfatta teckning av konvertibler och teckningsoptioner. Den gäller också sådan teckning som sker med utnyttjande av teckningsoption. Det förekommer på aktiemarknaden att den som vill teckna exem- pelvis aktier lämnar en funktionär på det värdepappersinstitut som för bolagets räkning administrerar emissionen fullmakt att för hans räkning verkställa teckningen. På teckningslistan kommer då bara att återfinnas funktionärens namnteckning. Lagens föreskrifter om att viss informa- tion skall vara fogad till teckningslistan framstår då som nära nog meningslös. Kommittén har emellertid inte funnit det möjligt att lätta på formkraven beträffande teckningslistorna utan att föreskriva någon form av förhandsgranskning av den information som i stället skall lämnas till tecknarna. Kommittén avstår därför från att lagfästa den nu beskrivna praktiken. Första stycket motsvarar 4 kap. 8 § tredje stycket jämfört med 2 kap. 5 § första stycket andra meningen ABL. Andra och tredje styckena motsvarar 4 kap. 8 § fjärde stycket jämfört med 2 kap. 5 § andra och tredje styckena ABL. Paragrafens tillämpningsområde har utvidgats till att även avse teckning av konvertibler och teckningsoptioner. Paragrafen motsvarar 4 kap. 9 § ABL. Tillämpningsområdet har ut- vidgats till att även avse konvertibler och teckningsoptioner. Paragrafen motsvarar 4 kap. 10 § och 5 kap. 7 § ABL. Första stycket motsvarar närmast 4 kap. 12 § andra stycket ABL. gäller att bolag med ett bundet eget kapital på 1 milj. kr eller mer inte behöver slussa betalningen för tecknade aktier över ett särskilt bank- konto utan kan ta emot betalningen i någon annan ordning. Kommittén föreslår att denna frihet i stället skall knytas till de publika bolagen. Andra stycket är nytt. Det har sin motsvarighet i bestämmelserna om bolagsbildning (2 kap. 8 § första stycket 2). Paragrafen motsvarar 4 kap. 13 a § ABL. Kvittning av skuld på grund av aktieteckning Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 11 § ABL. Den ändring som har gjorts är rent redaktionell. Den restriktiva inställningen till kvittning motiveras med att bolags- borgenärer som tecknat aktier inte skall gynnas framför andra ford- ringsägare, om bolaget visar sig vara insolvent. Kommittén har valt att behandla konvertibler som skuldförbindelser och inte som aktier innan konvertering skett. Paragrafen har därför inte gjorts tillämplig på konvertibler. Kommittén har inte heller funnit skäl att göra den tillämplig på teckningsoptioner. Överlåtelse av fordran på grund av aktieteckning Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 11 § jämförd med 2 kap. 10 § andra och tredje styckena ABL. Enligt gällande rätt är det förbjudet för bolaget att överlåta eller pantsätta fordran på betalning för aktie. Bestämmelsen finns i 2 kap. 10 § ABL, som enligt 4 kap. 11 § ABL skall tillämpas också vid nyemission. Bestämmelsen har på grund av hänvisningen i 5 kap. 7 § andra stycket tillämpning också vid emission av konvertibler och skuldebrev förenade med optionsrätt till teckning. Förbudet vid bolagsbildning och nyemission mot överlåtelse och pantsättning moti- veras med att en annan ordning skulle innebära möjligheter för bolagets borgenärer att få bolagets fordran på grund av aktieteckning utmätt. Kommittén anser inte att detta argument har någon bärkraft när det gäller bolagets fordran på grund av teckning av konvertibler och har därför inte upptagit motsvarande bestämmelse i förevarande paragraf. ABL behandlar i nuvarande lydelse också den situationen att en aktietecknare överlåtit aktie för vilken han inte har erlagt full betalning. Bestämmelsen innebär att förvärvaren, sedan han anmält sig för införing i aktieboken, är ansvarig för betalningen tillsammans med överlåtaren. Även denna bestämmelse har på grund av hänvisningen i 5 kap. 7 § andra stycket tillämpning vid emission av konvertibler. Med hänsyn bl.a. till att någon införing i aktiebok av konvertiblerna inte föreslås, har kommittén inte funnit skäl att ta upp motsvarande bestäm- melse i förevarande paragraf. Kommittén har inte funnit skäl att låta paragrafen gälla tecknings- optioner. Paragrafen har sin motsvarighet i 4 kap. 11 § jämförd med 2 kap. 11 § ABL. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 12 § första och andra stycket och 5 kap. 7 § tredje stycket ABL. I 5 kap. 7 § tredje stycket ABL föreskrivs att när teckningen av skuldebreven avslutats, skall bolaget genast för registrering anmäla beslutet om emission och det nominella belopp av lånet som tecknats, om beslutet inte förfallit på grund av underteckning. Registrering kan ske endast om full betalning enligt registret erlagts för alla de i det förut registrerade aktiekapitalet ingående aktierna. Kommittén anser det vara påkallat med en föreskrift om registrering som skall räknas för emissionsbeslutet. Teck- ningstiden får bestämmas med hänsyn till registreringstiden. I enlighet härmed föreskrivs i första stycket en sexmånadersfrist. Det över- ensstämmer med vad som gäller för nyemission. I 4 kap. 12 § första stycket 2 ABL finns en definition av öknings- beloppet. Ökningen av aktiekapitalet anges motsvara det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och ej övertagits av någon annan. Motsvarande definition finns i 27 §. Såsom förutsättning för registrering kräver ABL att bolagets regist- rerade aktiekapital är till fullo betalt. Det hindrar större bolag som kan registrera en kapitalökning innan aktierna till fullo har betalats att registrera ytterligare en nyemission innan den första är slutligt registre- rad. Det är emellertid svårt att motivera kravet på att alla aktier skall vara till fullo betalda för att registrering skall få ske när bolagen, oavsett om alla tidigare aktier är till fullo betalda, kan ha skyldighet att fortlöpande ge ut nya aktier till innehavare av konvertibler och teck- ningsoptioner som utnyttjar sina konverterings- eller optionsrätter. Kommittén föreslår därför att detta krav utmönstras ur lagen. Hinder mot registrering skall fortfarande föreligga om emissions- beslutet förfallit på grund av underteckning. Tredje stycket punkten 1 tar sikte på bl.a. den situationen att bolagsstämman beslutat att en nyemission skall genomföras under förutsättning att bolaget därigenom tillförs aktiekapital eller lånat kapital med visst belopp eller med ett visst lägsta belopp. Om denna förutsättning brister får emissionen inte registreras. Det i punkten använda uttrycket det sammanlagda be- loppet av de nya aktierna eller konvertiblerna innebär ingen skillnad i förhållande till gällande rätt. Till de nya aktierna skall inte räknas aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan eftersom de enligt 27 § andra stycket blir ogiltiga genom registreringen. I gällande rätt krävs att full och godtagbar betalning erlagts för de nya aktierna innan en nyemission registreras. Motsvarande krav ställs inte för att en emission av konvertibler eller skuldebrev med optionsrätt skall få registreras. Kommittén anser det vara självklart att betal- ningskravet vid vanlig nyemission behålls (punkten 2). Däremot är det tveksamt om kravet bör utsträckas till att gälla också konvertibler och teckningsoptioner. Det beror på att det inte föreligger någon skyldighet att utnyttja rätten att konvertera respektive teckna aktier och att det vid tiden för registreringen av en emission av konvertibler eller tecknings- optioner alltså är en öppen fråga i vad mån aktiekapitalet kommer att öka på grund av emissionen. För ett krav på betalning för tecknade konvertibler talar att ford- ringarna enligt konvertiblerna är avsedda att användas som betalning för nya aktier. I motiveringen till 2 § har kommittén utvecklat svårig- heterna att kontrollera att förbudet mot underkurs inte överträds vid emission av konvertibler. Problemen är särskilt tydliga i fråga om emission av konvertibler som skall betalas med apportegendom. skall en revisor i samband med att konverteringen registreras yttra sig om värdet av den apportegendom som lämnades såsom betalning för konvertiblerna. Det framstår som en omöjlig uppgift att kanske tiotals år efter emissionen kontrollera att apport- egendomens värde motsvarade konvertiblernas nominella värde. Och kommer han till uppfattningen att apportegendomen inte hade ett värde som motsvarade nominella beloppet av de ifrågavarande konvertiblerna har emissionen skett till underkurs och då skall konvertering vägras och registreringsansökan avslås, om inte konverteringskursen har bestämts så att bolaget ändå har tillförts vederlag motsvarande det nominella beloppet av de aktier som lämnas i utbyte. Vägras konvertering kan konvertibelinnehavarna tvingas lösa in fordringsbeloppet, något som kan vara ekonomiskt ofördelaktigt om aktiekursen överstiger kon- vertiblernas nominella belopp. I sammanhanget skall påpekas att konvertiblerna kan ha köpts på kapitalmarknaden till ett pris som har bestämts under förutsättning att konverteringsrätt förelåg. Kommittén har därför stannat för att kräva bevis om full och godtagbar betalning för konvertibler i samband med att emissionen registreras och inte när ökningen av aktiekapitalet på grund av konvertering anmäls för regist- rering. Med tanke på att det är tillåtet att emittera konvertibler till underkurs har i punkten 3 tagits in en erinran om bestämmelserna i 2 § andra stycket. Det ankommer på bolaget att i registreringsärendet visa att konverteringskursen satts så att konvertering kan komma att ske trots underkursen. Beträffande teckningsoptioner ställer sig saken annorlunda. Betal- ningen för teckningsoptioner, antingen de är fristående eller kopplade till en skuldförbindelse, påverkar inte alls vad som skall betalas för de aktier som tecknas med utnyttjande av optionsrätten. Det finns därför inte några skäl att kräva bevis om att teckningsoptionerna har betalats när emissionen registreras.