sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter en serie uppmärksammade barnmisshandelsfall startade Rädda Barnens föräldratelefon Anonyma föräldrar. Rädda Barnens avsikt var att med en föräldratelefon erbjuda en "säkerhetsventil" för pressade föräldrar. har samtalen till ökat med . var telefonen be- mannad minst utom . uppgick antalet telefonpåringningar till 2 500, medan av samtalen kunde besvaras. Sedan första februari är telefonen öppen veckans och mellan har 1600 samtal som berörde föräldraskapet besvarats. Detta visar att behovet av denna typ av föräldrastöd är stort. Mammorna utgör 2/3 av dem som ringer till föräldratelefonen. Ma- joriteten av de pappor som ringer är separerade. Det är fler frånskilda föräldrar än gifta sammanboende som ringer till föräldratelefonen. De flesta samtal handlar om att föräldrar känner sig otillräckliga i sitt för- äldraskap. Det rör sig ofta om pressade och slutkörda föräldrar som inte orkar hantera de konflikter som uppstår i hemmet. Många upplever att de inte duger. Andra orsaker är skilsmässo- och relationsproblem, prob- lem som hör till barnens utveckling (mat, sömn, tonårskonflikter m.m.), problem med gränssättning, våld i familjen, sociala problem och miss- bruk. Föräldratelefoner drivs av ideella organisationer och bygger på insatser av ideella krafter. Verksamheten finns så länge organisationerna har möjlighet att avsätta resurser för den. Den hårda och ökande belast- ningen på föräldratelefoner visar dock att det finns ett behov hos många föräldrar av att anonymt kunna få råd och stöd i föräldraskapet. En del föräldrar saknar nätverk av vänner och anhöriga att rådgöra 113 Föräldrar emellan. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 255 med, andra vill eller kan inte avslöja sina problem för sina anhöriga. Föräldratelefoner/jourtelefoner kan ge råd och stöd i olika situationer. Föräldratelefoner kan för många vara en första kontakt med utomstående och kan fungera som säkerhetsventiler i pressade situationer. Telefonmätningar och utvärderingar visar att föräldratelefoner fyller ett stort behov för många föräldrar. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att föräldratelefoner utgör en värdefull del av de föräldrastödjande insatserna. Ideella organisatio- ner fyller en viktig funktion i ett sådant stöd. Genom stöd och stimulans till föreningar som önskar driva föräldratelefoner kan samhället ta ett ansvar för att föräldratelefoner finns att tillgå. 12.6Stöd till unga föräldrar 114 ·Ungdomsmottagningar kan vara en viktig resurs för att stödja unga föräldrar och för att uppmärksamma unga pappor på deras betydelse som fäder. Vid ungdomsmottagning arbetar man aktivt för att få kontakt med unga föräldrar – både mammor och pappor – som är . När paret väntar barn och har bestämt sig för att de skall behålla barnet inbjuds de till föräldragrupper, som sedan träffas under ledning av barnmorska och mödravårdspsykolog alternativt barnmorska/hemterapeut knuten till ungdomsmottagningen. För närva- rande drivs 4–5 sådana grupper vid ungdomsmottagningen. I gruppen diskuteras framför allt frågor om relationer och sexualitet. Man satsar medvetet på att få med papporna från början och de fortsätter ofta att delta i grupperna även om deras relation med mamman skulle upphöra. När barnet är fött deltar även en BVC–sjuksköterska i föräldragrup- Grupperna fortsätter att träffas fram till barnen i gruppen är . Därefter ersätts barnmorskan med BVC–sjuksköterska som i samarbete med en psykolog eller en hemterapeut fortsätter att leda gruppen till dess barnen är . När barnen är i åldrarna 1–träf- fas gruppen på eftermiddagstid med en hemterapeut som ledare. Vid ungdomsmottagningen har man också ordnat grupper för ungdomar som lever i destruktiva förhållanden och som har kunnat bryta sina re- lationer bl.a. tack vare att de haft en grupp som stöd. Dessa satsningar på särskilda grupper för unga föräldrar har haft betydelse för gemenskap och mognad hos föräldrarna och har bidragit 114 Uppgifter från ungdomsmottagning, Sjukhuset, . 256 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER till att papporna engagerat sig mer i att hålla kontakten med sina barn även om de är sammanboende med barnets mor. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att en intressant strategi för att motverka kommande svårigheter i parrelationer och i föräldra- skap är att inrikta föräldrastödjande insatser på den blivande generatio- nen föräldrar, dvs. elever i högstadium och gymnasiet. Utredningen anser att sådana insatser fyller en lucka i samhällets för- äldrastöd och därför bör uppmuntras. Ungdomsmottagningarna är en viktig resurs för att stötta och förbereda kommande generations föräldrar inför de förändringar som föräldraskapet medför och kan fånga upp unga föräldrar som väntar eller som har fått barn för att stärka dem i deras föräldraskap. 12.7En modell för samverkan mellan kommuner och landsting ·Det finns många möjligheter att hitta lokala lösningar för stödet i föräldraskapet/föräldrautbildningen genom att mobilisera befint- liga resurser och genom att olika yrkesgrupper samverkar över landstings- och kommungränser. Inom Nordöstra bedriver folkhälsoråden i , och ett utvecklingsarbete som syftar till att inom ordinarie verksamheter skapa en modell för ett stöd till föräld- rarna i deras föräldraskap från tiden då de väntar barn fram till barnet slutar skolan. Syftet är att få en modell för ett föräldrastöd som passar dagens behov, som kan användas i tvärsektoriell samverkan och bedri- vas inom ordinarie kostnadsram. Distriktsvårdschefen inom primärvården fick i upp- drag att granska möjligheterna till en förbättring av arbetssättet inom nuvarande föräldrautbildning och ge förslag till en sådan arbetsmodell. Förslaget skulle utgå från nuvarande regler och erfarenheter. En arbetsgrupp med representanter från barnomsorgen, barnmors- kemottagningen, ungdomsmottagningen, socialförvaltningen, , skolhälsovården, distriktssköterskemottagningen, flyktingdag- hemmet, polisen och skolan utarbetade ett handlingsprogram för föräld- rautbildningen. Arbetet inleddes med ett idéforum där det bl.a. fram- kom att personalens kunskap om relationer inom familjen var otillräck- liga, att personalens informations- och gruppledarteknik inte var den bästa och att uppläggningen av föräldrautbildningen upplevdes som 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 257 Det framkom också att det fanns stort intresse och en god beredskap och kunskap för att utveckla arbetet med föräldrastöd. Arbetsgruppen har därefter granskat genomförandet av nuvarande föräldrautbildning, kartlagt föräldrars och barns behov, kartlagt till- gängliga resurser och upprättat förslag till program och arbetsformer för en reviderad föräldrautbildning som kan användas inom Hässle- holm, och . Alla diskussioner har utgått från att det är föräldrarna själva som är den främsta resursen och att det är föräldrarna som skall stödjas i att ta huvudansvaret för sina barns utveckling. En modell och handlingsplan har upprättats och antagits för det fort- satta arbetet: &R¥N F¶R¤LDRAUTBILDNING TILL F¶R¤LDRAUTVECKLING .115 Mo- dellen omfattar sex steg för föräldrautveckling från perioden då föräld- rar väntar barn fram till dess deras barn slutar skolan. I varje steg finns en ansvarig part angiven, liksom uppgifter om antalet träffar och tänkt utformning av sammankomsterna. Vidare anges möjliga resurspersoner i varje steg. I steg 1 till och med 3 i denna modell är avsikten att samma grupp skall träffas , vilket är relativt ovanligt, men ofta önskat av föräldrar som deltar i MVC:s och BVC:s föräldragrupper. 3TEG F¶R BLIVANDE F¶R¤LDRAR omfattar föräldraträffar 6 gånger före förlossningen och en gång efteråt. Vid den sista träffen för en grupp i steg 1 samverkar barnmorskan med den distriktssköterska som skall ta över gruppen. Samma grupp följs åt, dvs förlösta och ännu ej förlösta hålls samman för att inte splittra gruppen. Träffarna förläggs till tidig för att även papporna skall ha möjlighet att delta. Som resurs- personer ingår psykolog och en intresserad pappa. I gruppen diskuteras förutom förlossning och amning, även föräldraskap, relationer, livsmönster, livsfrågor, m.m. 3TEG F¶R NYBLIVNA F¶R¤LDRAR med barn i åldern 0 – 3 månader om- fattar 1 – 2 träffar , varav en gång på kvällstid. Grupperna från steg ett fortsätter därvid att träffas för att diskutera känslor, mamma- och papparoller och relationer. För träffarna på kvällstid an- ges en ambition att få fram pappornas perspektiv på förlossningen. 3TEG F¶R SP¤DBARNSF¶R¤LDRAR med barn i åldern 3 månader – 18 månader omfattar träffar var sjätte vecka och är inriktade på samtal om barns utveckling, relationer, parrelationen, mamma – papparollen, upp- fostran, gränssättning, livsmönster, livsfrågor, m.m. Resurspersoner föreslås från , nätverksgrupper, förskolan och kyrkan. 3TEG F¶R F¶R¤LDRAR TILL F¶RSKOLEBARN i åldern 1,5 – är tänkt för träffar i samma grupp som tidigare om möjligt en gång för 115 Från föräldrautbildning till föräldrautveckling. Ett utvecklingsarbete inom , Nordöstra sjukvårdsdistrikt och med barnhälsovården i , och kommuner. 258 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER samtal om barns utveckling, gränssättning, traditioner, normer, värde- ringar, människosyn, relationer och livsfrågor. 3TEG F¶R F¶R¤LDRAR TILL SKOLBARN i åldrarna 6 – är tänkt för träffar om möjligt som en samtalsgrupp, men med äm- nesinriktade kvällar om liknande frågor som i steg 4 med tillägg för frågor om regler, attityder, livsmönster, fritid, mobbning, våld, droger, sex och samlevnad, m.m. Här är det delvis en ny grupp som börjar träf- fas när barnen börjar skolan. 3TEG F¶R F¶R¤LDRAR TILL TON¥RINGAR i åldrarna –avser dis- kussionskvällar och ämnesinriktade kvällar i frågor som exemplifieras ovan. Som resurspersoner i grupper för skolbarnsföräldrar anges t.ex. representanter för olika samhällsinstitutioner och nätverk, skola, social- förvaltning, fritidsförvaltning, polis, kyrka, gamla föräldrar. Träffar med föräldrar och tonåringarna föreslås också. Ett led i utvecklingsarbetet för den planerade satsningen på föräld- rautbildning är att medverka till fortbildning för gruppledare om rela- tioner, gruppdynamik och pedagogik för grupper. Syftet är att de yr- kesverksamma som möter föräldrar skall ha bättre kompetens i sam- talsmetodik och i frågor om relationer. Fortbildningen för personalen inleddes . Som ex- empel har skolsköterskor, distriktssköterskor och barnmorskor och andra som håller i föräldrautbildning och personalfrågor deltagit i en utbildning som letts av psykologer. Teman för denna utbildning var frågor om manligt och kvinnligt, sex och samlevnad, familjens historia, ledning av gruppsamtal och förväntningar på föräldrautbildningen. Denna utbildning fick ett stort gensvar och kommer att följas upp med en utbildning om konsultationssamtal till riskföräldrar, t.ex. mödrar som är deprimerade. I denna fortbildning ingår: –Seminarier för att förmedla kunskap om hur man på ett naturligt sätt bygger upp relationssamtal vid varje grupptillfälle för att inte åsidosätta föräldrarnas integritet. –Träning i samtalsmetodik med de barnmorskor och distriktssköters- kor som kommer att ansvara för föräldrautvecklingsgrupper. Viktiga erfarenheter från utvecklingsarbetet är bl.a. betydelsen av att alla yrkesgrupper involveras från början, att man utnyttjar befintliga resurser inom kommun och landsting och använder det nätverk och de professioner som finns i distriktet, att man ser föräldrarna som en viktig resurs i grupperna, att man sätter föräldrarna i fokus och ser att frågor om relationer och om hur familjen fungerar är viktiga att diskutera och att föräldrar får stöd i sin föräldraroll. Andra erfarenheter är att utveck- lings- och förändringsarbetet måste växa fram och att planering och genomförande måste få ta tid. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 259 Utredningen om föräldrautbildning anser att ovanstående modell visar att det går att hitta lokala lösningar för stödet i föräldraskapet genom att mobilisera befintliga resurser. En förutsättning är att det finns ett stöd från administrativ och politisk ledning och att det finns ett intresse hos yrkesverksamma inom olika områden att hitta nya former för samarbete och pröva nya metoder. Modellen visar att ansvaret kan läggas ut till en samarbetsgrupp där flera professioner kan samverka över landstings- och kommungränser. 12.8Information om tobak, alkohol och droger till skolbarnsföräldrar ·Det är angeläget att ta tillvara erfarenheter från olika projekt om som syftar till att föreb ygga ohälsa till följd av tobak, alkohol och droger. I utredningsdirektiven nämns särskilt tonårsföräldrars behov av stöd vad gäller barnens förhållande till tobak, alkohol och droger. &OLKH¤LSOINSTITUTET arbetar utifrån två perspektiv, att främja hälsa och För att förebygga ohälsa till följd av tobak, alkohol och droger har tagit fram föräldrautbildnings- material inom dessa områden. Utredningen om föräldrautbildning har erfarit att många kommuner och landsting bedriver framgångsrikt ungdomsarbete där föräldraut- bildning om alkohol och droger ingår. Utredningen anser att det skulle behövas en överblick på nationell nivå över sådana projekt. sammanställer de projekt som avser drogföreb yggande insat- ser och som har fått ekonomiskt stöd för sin verksamhet i en utkommande projektkatalog. Denna skulle kunna kompletteras med beskrivningar av övriga projektan sökningar för att ge en bättre översikt över utvecklingsarbetet på detta område. Nedan följer ett urval av exempel på några projekt och arbetsmetoder som syftar till att informera och engagera föräldrar för att förebygga att ungdomar börjar röka, använda alk ohol eller använda andra droger. i , i , Värmla nd, Brottsföreb yggande Centrum i samt föräldrautbildning i regi av Närpolisen i i , är exempel på projekt som utredningen har valt att beskriva. 260 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 34!$ PROJEKTET (förebygger Alk ohol- och Drogproblem) är ett 10–årigt forskningsrelaterat alkohol- och drogpreventivt projekt som drivs inom i samarbete med och med stöd av . Projektet, som startade , har till syfte att utveckla metodik för att föreb ygga alkohol- och drogproblem, att väcka intresse för föreb yggande insatser på alk ohol- och drogområdet som minskar sjukdomar, ungdomsproblem, skador och våld som är relaterade till missbruk av alkohol och droger. STAD–projektets består av tre delprojekt. Det första gäller preven- tion av alkohol- och tablettproblem inom sjukvården, det andra gäller alkohol- och drogföreb yggande arbete bland skolungdomar och det tredje gäller alkoholhantering inom resturangmiljöer. I delprojekt två, ungdomsprojektet, är målsättningen att finna nya former för –undervisningen (ANT= alkohol, narkotika, tobak) i skolorna, föräldraengagemanget och aktiveringen av myndigheter och organisationer genom lokalt folkhälsoarbete med inriktning på preven- tion av alkohol- och drogproblem bland unga. Närverksutbildningar inom STAD–projektets ungdomsprojekt in- riktas på nya former av områdesbaserade föräldrautbildningar. Genom föräldragrupper och tvärfackliga utbildningar är syftet att stärka föräld- rarnas sociala nätverk, ge kunskap om ungdomssituationen i området, ge kunskap om alkohol och droger och därmed påverka tillgängligheten av alkohol samt att medverka till att åldersgränsen för inköp av folköl upprätthålls. Nätverksarbetet syftar även till att genom diskussioner och föreläsningar om alkohol och narkotika stärka det nätverk av professionella som omger ungdomar i deras vardag. Tanken är att föräldrar och professionella skall ge ungdomar samma budskap vad gäller alkohol och droger. Enligt i stort sett samstämmiga forskningsresultat har –under- visning i den form den bedrivits inte haft någon större effekt på ungdomars drogvanor. Det som är avgörande för ungdomars drogvanor är föräldrars och närmiljöns inställning och förhållningssätt samt till- gänglighet och pris på tobak, alkohol och andra droger. Både svensk och internationell forskning visar att tvärtemot föräldrarnas avsikt, dricker de ungdomar som får smaka alkohol i hemmet mer när de är ute, än de ungdomar som möter en restriktiv hållning i hemmet. 116 STAD–projektets verksamhet utvärderas kontinuerligt. Utredningen om föräldrautbildning anser att STAD–projektets alkohol- och drogförebyggande ungdomsarbete är intr essant och att det är angeläget att projektets erfarenheter får spridning i landet. 116 STAD–projektet. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 261 –projektet startade och är inriktat på att före- bygga alkohol- och narkotikamissbruk bland ungdomar som bor i , ett nytt och avgränsat bostadsområde i . Grundtan- ken med projektet är att bostadsområdet skall fungera som en stödjande miljö för att förhindra uppkomsten av sociala problem. Projektet syftar till att lyfta fram och förstärka det positiva i området. Primärvården är initiativtagare och huvudman, men projektet genomförs i samverkan med olika berörda myndigheter och föreningar. –pro- jektet erhåller ekonomiskt stöd från och Inom bostadsområdet har en resursgrupp bildats med representanter för föreningar, bostadsbolag, skola, kyrka, socialtjänst m.fl. vid är knutet till projektet, dels för att medverka vid genomförandet, dels för att utvärdera projektet. Projektets huvudmålsättning innebär att ungdomars drogvanor skall motverkas genom information till föräldrar och andra målgrupper i om- rådet, att stödja skolans –undervisning och att främja aktiv fritids- verksamhet för ungdomar. Inom projektets ram har följande insatser provats för att: *påverka ungdomars alkoholdebut, som t.ex. övning i att våga säga nej till tobak och droger, *påverka tillgängligheten av alkohol, som t.ex. samarbete med när- butik om att åldersgränserna upprätthålls för inköp av folköl och to- bak, *nå föräldrar, genom t.ex. temakvällar kring ungdomars alkohol- och narkotikavanor, *nå unga och deras kamrater, genom att t.ex. medverka i den – grupp som bildats inom området. I Fyllinge stannar ungdomarna ofta kvar i bostadsområdet på vardags- kvällar och . Av en utvärdering framgår att debuten för berusning sker senare bland elever i Fyllinge än bland ungdom i riket i övrigt. Ungdomarna i Fyllinge framstår som skötsammare vad gäller nykterhet än ungdomar i deras ålder i allmänhet. Projektet planeras fortgå . Enligt den delutvärdering som gjorts har projektet varit positivt för området på kort sikt. En fråga som ställs i utvärderingen är hur de positiva effekterna skall kunna bibehållas efter projekttidens slut. "ROTTSF¶REBYGGANDE #ENTRUM " I 6¤RMLAND 117 , , , , . 262 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER () är en verksamhet som startade i som ett treårigt försöksprojekt. En utvärdering gav en mycket positiv bild av BFC:s verksamhet och ut- gjorde grund för beslut om fortsatt verksamhet efter försöksperiodens slut. Centret drivs genom ett samarbetsorgan där 12 kommuner, lands- tinget, och ett tjugotal företag och organisationer är repre- senterade. Syftet är att bedriva brottsförebyggande verksamhet bl.a. genom utveckling av nya arbetsmetoder, opinionsbildning och utbild- ning. Enligt en undersökning som BFC har genomfört med stöd av i oroar sig värmlänningarna främst för droger/alkohol, främlingsfientlighet och neddragningar inom den psykiatriska vården. Inom BFC drivs olika projekt med syfte att öka tryggheten och minska våldet. Som exempel kan nämnas en förening som startats av arbetslösa ungdomar för att aktivera andra ungdomar i kampen mot droger, skadegörelse och våld. Föreningen har bl.a. initierat nattvandringar. BFC bedriver vidare ett aktivt arbete i kampen mot rasism och nazism genom att anordna och delta i föreläsningar och konferenser BFC har utarbetat två studiehandledningar som riktar sig till perso- nal och föräldrar. Syftet med dessa är att få igång diskussioner och samtal i arbets- och föräldragrupper. Den ena studiehandledningen, Samtal om barn, vänder sig till föräldrar och personal som möter små barn. I Samtal om barn fokuseras på barn i riskzon och tidig upptäckt av barn som far illa. Den andra studiehandledningen, Samtal om Ung- dom tar upp sådant som rör barn och ungdomar . Den handlar om hur man kan lära sig att uppfatta barns signaler tidigt, om mobbning, dyslexi, missbruk samt TV- och videovåld. Samtalsgrupper har bildats kring frågor om barnens uppväxt. I samtalsgrupperna upp- rättas handlingsplaner för att var och en skall vara klar över sin uppgift och veta vem den skall kontakta för att barn, ungdomar och föräldrar skall få hjälp vid rätt tillfälle. i har genom den breda an- slutningen från olika organisationer i stärkt det tvärfackliga samarbetet som gäller barn och unga. Föräldrar har involverats och en- gagerats i det brottsförebyggande arbete som särskilt gäller ungdomar. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att den kraftsamling av myndigheter, föreningar, organisationer och enskilda som BFC utgör, är en intressant modell i det föräldrastärkande arbetet. &¶R¤LDRAR SOM BRYR SIG "ROTTSF¶REBYGGANDE #ENTRUM 3TOCKHOLM 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 263 Inom finns ett centralt som bland annat har till uppgift att motverka bruk och missbruk av al- kohol- och narkotika bland unga i . Ett led i detta arbete är projektet som bryr sig. Projektet administreras av Brotts- förebyggande Centrum i , med stöd från Folkhälsoins titutet. Projektet har som målsättning att förhindra att ungdomar provar alko- hol och narkotika genom att informera och engagera ungdomar och föräldrar och stärka nätverken mellan föräldrarna. Steg ett i projektet är att nå alla föräldrar till elever i årskurs sex för information och diskussion om attityder till folköl, andra alkoholhaltiga drycker och droger i syfte att motverka tidig alkohol- och narkotikade- but. Projektledare har utsetts för att hjälpa till med att engagera före- dragshållare och att ta fram lämpligt material. På föräldramöten uppstår även andra angelägna diskussioner om normer och värderingar, ung- domarnas utetider m.m. och på flera håll har projektet varit upptakten till spontana föräldraträffar. Nästa steg i projektet är att bjuda in föräldrar, närpolis, socialarbe- tare och fältassistenter till stormöten stadsdelsvis. Syftet med stormö- tena är att mobilisera det lokala samhället genom att informera och skapa en bred debatt. Inom projektets ram har ett ljudband producerats och distribuerats till alla föräldrar i med barn i årskurs sex. Bandet innehåller 1960–70–talsmusik blandat med information om alkohol och narkotika. Nästa steg i projektet, för vilket medel ännu inte beviljats, är att ordna diskussionsmöten i skolklasserna mellan elever och föräldrar. I dessa möten är tanken att föräldrar och barn från samma familj skall ingå i olika grupper för att de inte skall hämma varandra. I har arbetet med att förebygga alk ohol- och drogmiss- bruk bland unga organiserats i ett särskilt föreb yggande kansli för barn- och ungdomsfrågor. Inom detta kansli verkar Föräldrakraft som ett samverkansprojekt mellan dem som arbetar professionellt med barn och ungdomar i . Syftet är att ge föräldrar kunskap om barns ut- vecklingsfaser och hur man genom gränssättning föreb ygger drogmiss- bruk och ungdomskriminalitet. har föreläsningar riktade till föräldrar med förskole- barn, låg- och mellanstadiebarn hållits med inriktning på små barn och på tonårsutveckling. Föreläsningarna har varit mycket uppskattade och välbesökta. För högstadieföräldrar har föreläsningarna varit inriktade på frågor om gränssättning och droger. De har ofta handlat om egna attityder och 264 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER vikten av samarbete föräldrar emellan. I projektet finns sex grupper av föräldrar från olika skolor i som gör kvälls- och nattvandringar. föräldrakraft planerar att starta studiecirklar i föräldragrupper kring studiematerialet Växa tillsammans. Närpolisen i planerar att bjuda in föräldrar till elever i årskurs sju till .