sou · GLB322d2 · 1998-01-01 00:00:00 — En sådan terminologi skulle ge vissa textekonomiska vinster eftersom bestämmelserna om teckning/nyteckning/byte för att tala med ABL då skulle kunna göras enhetliga för alla tillskottsemissioner. Terminologin skulle emellertid bryta mot det hittillsvarande språk- bruket och dessutom vara mindre förenlig med den terminologi som används på finansmarknaderna. Kommittén har därför stannat för att behålla den nuvarande defini- tionen men strävat efter förenklingar. Det kan knappast leda till miss- förstånd om lagtexten i stället för att tala om en utfästelse från bolaget om att borgenär har rätt att helt eller delvis byta ut sin fordran enligt skuldebreven mot aktier i bolaget definierar en konvertibel som en av ett aktiebolag mot vederlag utgiven skuldförbindelse som ger fordringshavaren rätt att helt eller delvis byta skuldförbindelsen mot aktier i bolaget. Med denna terminologi blir konvertering ett utbyte av konvertibel mot nya aktier. Vad saken gäller är ju att konvertibel- innehavaren vid konvertering byter ställning i förhållande till bolaget från borgenär till aktieägare varvid aktiebolagets skuld till honom överförs till aktiekapitalet och, vid överkurs, överkursfonden. Kommittén föreslår att bolagen liksom skall ha rätt att i samband med upptagande av lån, emittera teckningsoptioner, som ger rätt att på begäran teckna nya aktier i bolaget mot kontant betalning. Enligt gällande rätt skall sådana teckningsoptioner vara fast förenade med en skuldförbindelse eller knutna till en sådan på ett sätt som ger fordringhavarna rätt att skilja optionsrätten från skuldförbindelsen. Kommittén föreslår att bolagen skall kunna ge ut teckningsoptioner även utan samband med upptagande av lån. Det innebär att ett bolag skall kunna utfärda teckningsoptioner till exempelvis sina anställda utan krav på att dessa ger lån till bolaget. Teckningsoptioner kan vidare vara ett användbart instrument i samband med t.ex. rekonstruktion av ett bolag. Teckningsoptioner bör kunna emitteras gratis eller mot betalning. Om de emitteras mot betalning, får vad som därvid erläggs inte räknas av på betalningen för aktier som tecknas med utnyttjande av options- rätten. Aktier som tecknas med utnyttjande av teckningsoption skall nämligen alltid betalas kontant. Det framgår av definitionen i denna paragraf. Kommittén har övervägt att reglera den tid under vilken en teck- ningsoption skall få utnyttjas, men inte funnit tillräckliga skäl till några begränsningar. Ett bolag kan med kommitténs förslag utfärda teck- ningsoptioner som ger omedelbar rätt att teckna nya aktier och denna rätt kan bestå till dess bolaget upphör. Betalningen för aktier som tecknas med utnyttjande av tecknings- option skall erläggas kontant. Några möjligheter att betala med apportegendom finns inte. Det beror på att teckningsoptionen kan gälla under i princip obegränsad tid. Det är omöjligt att i ett beslut om emission av teckningsoptioner ange någon teckningskurs om vederlaget skall utgöras av egendom vars värde vid tiden för utnyttjandet av teckningsoptionen är helt okänt. Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med tecknings- optioner skall vara löpande. Det motiveras med att konvertering eller teckning skall kunna ske utan djupare efterforskningar från bo- lagets sida om innehavarens behörighet att påkalla konvertering eller teckna aktier. Utformas en konvertibel eller ett skuldebrev med teck- ningsoption som ett enkelt skuldebrev, får emissionen enligt ABL inte registreras. Kommittén har i det föregående förutsatt att fristående teckningsoptioner kan komma till användning t.ex. i samband med företagsrekonstruktioner. Uppenbarligen är det inte lämpligt att en på detta sätt tillkommen teckningsoption måste behandlas enligt bestäm- melserna om löpande skuldebrev. På grund härav och då det även i andra situationer föreligger ett praktiskt behov av att kunna knyta konvertibler och teckningsoptioner till förbindelser som följer reglerna om enkla skuldebrev innehåller kommitténs förslag inte något krav på att sådana utfästelser måste vara ställda till innehavaren eller viss man eller order. Det framgår såvitt gäller konvertibler av att en konvertibel enligt den uppställda definitionen är en skuldförbindelse som ger fordringshavaren rätt till konvertering. Avsaknaden av föreskrifter om att konvertibler skall ställas till innehavaren eller viss man eller order gör det klart att en konvertibel kan ställas till viss man och därmed följa reglerna om enkla skuldebrev. En teckningsoption är en utfästelse som ger rätt att teckna nya aktier i bolaget mot kontant betalning. Den kan med kommitténs förslag emitteras som ett fristående instrument, men också knytas till en löpande eller enkel skuldförbindelse. Tilläggas kan att konvertibler och teckningsoptioner, som hanteras enligt aktie- kontolagen, inte är förenade med skuldebrev. Förbud mot underkurs m.m. Första stycket motsvarar 4 kap. 1 § tredje stycket första meningen, 5 kap. 1 § andra stycket andra meningen samt 5 kap. 14 § första stycket tredje meningen ABL. Förbudet mot underkurs vid nyemission har sin motsvarighet i bestämmelserna om bolagsbildning (2 kap. 3 § andra stycket). Förbudet mot underkurs gäller också konvertibler. Det innebär att konverteringskursen inte får sättas under aktiernas nominella belopp (andra stycket). Men det räcker inte med detta. Konvertering innebär att konvertibeln byts mot aktier, varvid skuldförbindelsens belopp avräknas mot konverteringskursen. Om konvertiblerna emitterats till underkurs kan det leda till komplikationer när konvertering påkallas. Antag att konverteringskursen överensstämmer med aktiernas nomi- nella belopp och att konvertiblerna emitterats till underkurs. I så fall skall konvertering vägras eftersom ett utbyte skulle innebära att aktier emitteras till underkurs. Bolaget har ju inte tillförts vederlag mot- svarande skuldförbindelsens belopp. En emission av konvertibler till underkurs kan emellertid hjälpas upp genom en lämplig konverterings- kurs. Antag att konvertibler med ett nominellt värde av emitteras till underkursen kontant. Aktiernas nominella belopp är . Om konverteringskursen är , dvs. två konvertibler byts mot en aktie, tillförs bolaget genom konvertibelemissionen kontant per aktie, vilket är godtagbart. Det innebär att det med lämpliga tecknings- och konverteringskurser är möjligt att emittera konvertibla s.k. nollkupongare, dvs. obligationer som löper utan ränta och som därför emitteras till underkurs. Det kan i fråga om nollkupongare och konvertibler som löper med ränta som understiger marknadsräntan ifrågasättas om den förmån för bolaget som följer med en räntefri eller räntebillig skuldförbindelse kan åsättas ett värde så att bolaget kan sägas ha tillförts ett vederlag mot- svarande skuldförbindelsens belopp trots att konvertiblerna emitterats till viss underkurs. Det är i första hand den revisor som har att utfärda intyg att företes i registreringsärendet som måste ta ställning till detta. Med tanke bl.a. på sådana situationer föreskrivs i ABL att en ökning av aktiekapitalet genom konvertering inte får registreras med mindre bolaget kan förete ett yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller, i avstämningsbolag, från Värdepapperscentralen av vilket det framgår att bolaget på grund av emissionen tillförts vederlag till ett värde motsvarande minst det sammanlagda nominella beloppet av de aktier som utgivits i utbyte (5 kap. 14 § första stycket ABL). I tredje stycket föreskrivs därför att teckningskursen för en kon- vertibel inte får understiga konvertibelns nominella belopp såvida inte konverteringskursen bestämts så att bolaget vid konvertering kommer att ha tillförts vederlag till ett värde som minst motsvarar det samman- lagda nominella beloppet av de aktier som lämnas i utbyte. Motsvarande problem är inte förenade med teckningsoptioner eftersom de ger rätt att teckna aktier mot kontant betalning. Som framgått är det möjligt att emittera konvertibler till underkurs. Redovisningstekniskt gestaltar sig en underkursemission på följande sätt. Antag att konvertibler med ett nominellt belopp om emit- teras till underkursen kontant. Aktiernas nominella belopp är och konverteringskursen , dvs. två konvertibler kan bytas mot en aktie. Lånet förfaller i sin helhet till betalning från emissionen, om inte konvertering har påkallats. Den nominella räntan är noll. Lånevillkoren motsvarar en implicit effektiv ränta på och underkursen bör fördelas över tioårsperioden så att en finansieringskostnad erhålls över löptiden (jfr uttalande BFN U 92:3 Redovisning av nollkupongsobligationer). Det innebär att bolaget år 1 för varje konvertibel redovisar som tillgångar och som konvertibellån. År 2 redovisas en räntekostnad på och det bokförda värdet på konvertibellånet skrivs . År 3 redovisas som räntekostnad och konvertibellånet till etc. Konverteras två konvertibler år 3 till en aktie minskas posten konvertibellån med som aktiekapitalet ökas med och reservfonden med . Det angivna, inte helt realistiska exemplet, bygger på förut- sättningen att konvertibeln emitterats till en kurs som motsvarar normal marknadsränta för en tioårig nollkupongare. Konvertibellån löper dock i allmänhet med en ränta som är lägre än marknadsräntan eftersom konverteringsrätten anses ha ett visst värde. har i en rekommendation RR3 behandlat redovisningen av konvertibel- och optionslån. Rådet anser att låneskuldens storlek bör redovisas på basis av en marknadsränta och att skillnaden mellan det på detta sätt beräk- nade lånebeloppet och det uppburna beloppet skall föras till reserv- fonden såsom överkurs på de aktier som kan komma att utfärdas . Den redovisade låneskulden uppräknas då successivt under lånets löptid med en ränta så att det redovisade skuldbeloppet vid förfallodagen överensstämmer med det nominella lånebeloppet. I ABL finns en möjlighet för bolag med aktier noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats att företa nyemission till underkurs. Då får aktier tecknas mot betalning av lägre belopp än det nominella, under förutsättning att skillnaden mellan vad som skall betalas för de nya aktierna och deras sammanlagda nominella belopp tillförs aktie- kapitalet genom överföring från bolagets eget kapital i övrigt eller genom uppskrivning av värdet av anläggningstillgångar. Möjligheterna att emittera till underkurs har såvitt känt aldrig utnyttjats och kommit- tén menar att det inte längre finns något praktiskt behov av dessa bestämmelser. Någon motsvarighet till de nu nämnda bestämmelserna om emission till underkurs finns därför inte i kommitténs förslag. Företrädesrätt till nya aktier, konvertibler och teckningsoptioner Paragrafen motsvarar med vissa redaktionella ändringar 4 kap. 2 § första stycket och 5 kap. 2 § första stycket ABL. I paragrafen behandlas aktieägarnas företrädesrätt till nya aktier, konvertibler och teckningsoptioner. I ABL uttrycks företrädesrätten till konvertibler och teckningsoptioner på följande sätt. Vid emission av skuldebrev mot vederlag i pengar har aktieägarna företrädesrätt att teckna sig för förvärv av skuldebrev såsom om emissionen gällde de aktier som kan komma att träda i stället för skuldebreven eller nyteck- nas på grund av optionsrätt. Med det nya begreppet tillskottsemission har lagtexten kunnat förenklas. Paragrafen motsvarar 4 kap. 2 § sista stycket och 5 kap. 2 § sista stycket ABL. Beslut av bolagsstämman enligt 3 § 3 om kontantemission som innebär avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt är giltigt endast om det biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Samma kvalificerade majoritet krävs för giltigt beslut om godkännande av beslut om kon- tantemission med avvikelse från företrädesrätten, som fattats av styrel- sen under förutsättning av stämmans godkännande liksom för beslut om bemyndigande för styrelsen att besluta om sådan emission, se kommentaren till 29 och 33 §§. Paragrafen saknar direkt motsvarighet i ABL. Lagtexten utgår från normalfallet, nämligen att det är styrelsen som väcker frågan om nyemission, jfr 8 kap. 3 §. Paragrafen motsvarar närmast 4 kap. 5 § ABL. I paragrafen ges en uttömmande uppräkning av vad ett förslag till beslut om nyemission, skall innehålla. Uppräkningen inleds med åtta punkter med uppgifter som alltid skall lämnas i ett förslag till emis- sionsbeslut. Därefter följer åtta punkter som föreskriver uppgifts- skyldighet för det fall nyemissionen sker på vissa villkor. Upp- räkningen följer så långt möjligt paragrafföljden i kapitlet. Första stycket inleds med en föreskrift om att ökningsbeloppet alltid skall anges (punkten 1). Det är vanligt att som villkor för en emission föreskriva att ett visst belopp tecknas. Det förekommer också att ett högsta belopp anges, inte sällan i kombination med en föreskrift om ett lägsta belopp. Däremot är det inte tillåtet att bara ange ett lägsta belopp eftersom det skulle kunna leda till att högsta tillåtna aktiekapital enligt bolagsordningen överskreds. Villkor rörande ökningsbeloppet skall framgå av förslaget till emissionsbeslut. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 1 ABL. Om ett visst eller ett lägsta belopp uppställts som villkor, förfaller emissionen om beloppet inte uppnås, 20 §. Enligt punkten 2 skall aktiernas nominella belopp alltid anges. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 8 ABL. Ökningsbeloppet dividerat med nominella beloppet ger antalet aktier som emitteras. I punkten 3 förskrivs att teckningskursen skall anges. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 8 ABL. Frågan om vilka som skall ha företrädesrätt att teckna nya aktier är central i varje nyemission. Uppgift om detta skall enligt punkten 4 alltid lämnas. Skall aktiernas tecknas utan företrädesrätt, skall det i stället anges. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 3 ABL. När ett visst eller ett lägsta belopp har bestämts för nyemissionen förfaller emissionen, om beloppet eller minimibeloppet inte tecknas inom teckningstiden (20 §). Frågan om en sådan emission kan genom- föras eller ej får enligt ABL inte stå öppen under hela registrerings- fristen utan en teckningstid skall alltid anges i emissionsbeslutet, se 4 kap. 5 § första stycket 4 ABL. När bara ett högsta belopp för emis- sionen har angivits behöver däremot teckningstiden inte anges. Kom- mittén anser det vara närmast självklart att ett förslag till nyemission alltid skall innehålla uppgift om den tid under vilken de nya aktierna skall tecknas. En bestämmelse om detta har upptagits i punkten 5. Teckningstiden utgör i kommitténs förslag också den tid inom vilken aktieägarna har rätt att utnyttja sin företrädesrätt. I enlighet härmed har kommittén utmönstrat den nuvarande föreskriften om att den tid inom vilken företrädesrätten skall utnyttjas skall anges särskilt. För att de företrädesberättigade aktieägarna skall kunna utöva sin företrädesrätt får teckningstiden inte vara för kort. Kommittén föreslår att teckningstiden minst skall uppgå till den nuvarande minimitiden i 4 kap. 5 § första stycket 5 ABL för utnyttjande av företrädesrätten, dvs. En bestämmelse om detta har upptagits i tredje stycket. Parentetiskt kan anmärkas att det förekommer att innehavare av kon- vertibler och teckningsoptioner tillförsäkras rätt att delta i tillskotts- emissioner som om konvertering eller teckning med utnyttjande av optionen redan skett. Kommittén har inte ansett det påkallat att tynga lagtexten med referenser till konvertibel- eller teckningsoptions- innehavare eftersom de kommer i åtnjutande av den tidsfrist som garan- teras aktieägarna i tredje stycket. Vid nyemission sätts teckningskursen ofta lågt för att locka till teckning. Det är då vanligt att fler aktier tecknas än som kan ges ut inom ramen för det högsta belopp för emissionen som har bestämts. Det kan vara en känslig fråga hur de tillgängliga aktierna skall fördelas, om aktierna inte tecknats med företrädesrätt. Kommittén menar att det av förslaget till stämmobeslut bör framgå efter vilka grunder fördelningen skall ske. Det bör inte längre vara tillåtet att överlämna fördelningen åt styrelsen efter vad den finner bäst. I enlighet härmed föreslås att förslaget till beslut skall innehålla uppgift om vilken fördel- ningsgrund som skall gälla beträffande aktier som inte tecknas med företrädesrätt, punkten 6. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 7 ABL. Betalas inte tecknade aktier kan aktierna förklaras förverkade för aktietecknaren. Alternativt kan styrelsen låta de obetalda aktierna övertas av någon annan, se nedan under 24 §. Dessa bestämmelser, liksom bestämmelserna i 26 § om att en nyemission skall anmälas för registrering från beslutet, varvid uppgift om betal- ningen för tecknade aktier skall lämnas, förutsätter att förslaget till emissionsbeslut innehåller uppgift om betalningstid, punkten 7. Skall teckning ske genom betalning, varvid betalningstiden sammanfaller med teckningstiden, skall det anges. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 6 ABL. De nya aktierna ger den rätt i bolaget som enligt bolagsordningen tillkommer aktier av ifrågavarande slag inklusive rätt till utdelning. Beroende på när nyemissionen genomförs under räkenskapsåret, bola- gets ekonomiska ställning och andra omständigheter kan det vara olämpligt att utdelningsrätten inträder . Det är emellertid inte tillåtet att emittera nya aktier på villkor att de ger rätt till utdelning först i en avlägsen framtid. Nya aktier skall ge utdelning senast för räkenskapsåret under vilket emissionen registreras (6 kap. 7 §). I förslaget till emissionsbeslut skall alltid anges när utdel- ningsrätten inträder, punkten 8. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 12 § sista stycket ABL. Om aktiekapitalet i bolagsordningen anges till ett visst belopp, kan nyemission inte ske utan en föregående ändring av bolagsordningen. Detsamma gäller t.ex. om maximikapitalet enligt bolagsordningen skulle komma att överskridas genom en föreslagen nyemission. Skall de nya aktierna vara av ett slag som inte finns angivet i bolags- ordningen, måste denna också först ändras, jfr 6 kap. 2 § andra stycket. Det får anses lämpligt att detta framgår av förslaget till emis- sionsbeslut. En bestämmelse om detta har upptagits i punkten 9. Om det finns eller kan ges ut aktier av olika slag, skall förslaget till emissionsbeslut innehålla uppgift om vilket slag som skall ges ut vid emissionen, punkten 10. Motsättningsvis behöver uppgift om detta inte lämnas, om det enligt bolagsordningen bara får finnas ett slags aktier. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 2 ABL. Förbehåll om omvandling, förköp, hembud, inlösen eller, i privat bolag, samtycke är av stort intresse för den som överväger att teckna nya aktier. Skall de nya aktierna eller en del av dem vara förenade med sådana förbehåll, skall det därför framgå av förslaget till emis- sionsbeslut, punkten 11. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § andra stycket ABL. I kupongbolag är det vanligt att de kuponger som hör till aktie- breven används i stället för särskilda emissionsbevis, jfr 6 kap. 4 § andra stycket. Uppgift om detta skall lämnas i förslaget till emis- sionsbeslut, punkten 12. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § fjärde stycket ABL. I avstämningsbolag kan överskjutande teckningsrätter säljas genom bolagets försorg, jfr 6 kap. 6 §. Förslag om detta skall i förekommande fall tas upp i förslaget till emissionsbeslut, punkten 13. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 9 ABL. Som framgått av framställningen om bolagsbildning innebär be- stämmelser om apport och andra villkor som avses i 2 kap. 3 § särskil- da problem. I enlighet härmed skall förslaget till emissionsbeslut innehålla uppgift om att 1. aktie skall tecknas med rätt eller plikt att mot aktien tillskjuta någon annan egendom än pengar, 2. aktie skall tecknas med rätt eller plikt för bolaget att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, 3. aktie skall kunna tecknas med andra villkor, eller 4. någon på annat sätt skall få särskilda rättigheter eller förmåner av bolaget. Det följer av punkten 14. Vid bolagsbildning kan aktie inte betalas genom kvittning mot aktietecknarens fordran hos bolaget eftersom aktierna måste betalas innan bolaget kan bildas. Motsvarande hinder föreligger inte vid ny- emission. Kvittning som betalning för aktier är emellertid förenat med särskilda risker, något som utvecklas under 23 § nedan. Om aktie skall få tecknas med kvittningsrätt skall det därför enligt punkten 14 anges i förslaget till emissionsbeslut. Bestämmelser som avses i punkten 14 skall återges i sin helhet i förslaget till emissionsbeslut. Ett avstämningsförbehåll innebär bl.a. att den som på fastställd avstämningsdag är införd i aktieboken skall anses vara behörig att utöva aktieägares företrädesrätt vid nyemission. Om aktieägarna i ett avstämningsbolag skall ha företrädesrätt att delta i emissionen måste avstämningsdagen därför anges i förslaget till emissionsbeslut, punkten 15. Dagen måste sättas så att aktieägarna får skälig tid att bli införda i aktieboken. I fjärde stycket har tiden bestämts till minst räknat från kungörelsen om emissionsbeslutet, jfr kommentaren till 7 kap. 3 § sista stycket. Punkten 16 är ny. Den har dock viss motsvarighet i 5 kap. 4 § fjärde stycket ABL, jfr också 7 § 10. Punkten skall läsas tillsammans med femte stycket. Andra stycket motsvarar 4 kap. 4 § första stycket femte meningen ABL. Tredje stycket har kommenterats i samband med första stycket 5. Motsvarande bestämmelse finns i 4 kap. 5 § första stycket 5 ABL. Paragrafen behandlar vad förslaget till emissionsbeslut skall innehålla i fråga om det lån som bolaget tar upp genom en emission av kon- vertibler. Vad förslaget skall innehålla i fråga om de aktier som skall kunna erhållas genom konvertering regleras i 8 §. Kommittén har ansett sig kunna använda uttrycket lån i samman- hanget, trots att skuldförhållandet kan ha sin grund i annat än en försträckning. Ordvalet i författningstexten utgör inte något hinder mot att använda konvertibelbestämmelserna även på dessa situationer. Uppräkningen i 12 punkter överensstämmer nära med motsvarande uppräkning i 6 §. Den skall jämföras med 5 kap. 4 och 5 §§ ABL. Punkten 1 motsvarar 5 kap. 4 § första stycket 1 ABL. I ABL talas om emissionens belopp. Kommittén föreslår i stället det belopp ... som bolaget skall låna. Det innebär ingen ändring i sak. Punkten 2 har viss motsvarighet i 5 kap. 4 § första stycket 5 ABL. Där föreskrivs att uppgift skall lämnas om skuldebrevens nominella belopp, emissionskurs och räntefot. Kommittén menar att aktie- bolagslagen bör behandla aktiebolagsrättsliga frågor medan frågor av allmän obligationsrättslig karaktär hör hemma i annan lagstiftning. Med denna inställning ifrågasätter kommittén behovet av föreskrifter i aktiebolagslagen om rena lånevillkor t.ex. vilken ränta som skall gälla. Det är visserligen på det sättet att räntefoten påverkar teckningskursen för konvertiblerna och att aktieägarna kan behöva uppgifter om ränte- foten för att kunna bedöma den föreslagna kursen. Men tecknings- kursen påverkas av många andra saker som inte regleras i ABL. Om konvertiblerna skall ges ut som förlagsbevis måste exempelvis kursen sättas lägre än om de inte skall vara efterställda bolagets övriga skulder. Uppgift om när lånet förfaller till betalning om konvertering inte har skett är en annan uppgift av betydelse för teck- ningskursen. Huruvida lånet skall vara efterställt eller ej, förfallodagen och andra lånevillkor har inte tidigare ansetts vara för aktieägarna nödvändiga uppgifter när de skall pröva fråga om emission av konver- tibler. Kommittén delar denna bedömning och föreslår inte någon föreskrift om att räntefoten skall anges. Enligt punkten 3 skall förslaget innehålla uppgift om till vilken kurs konvertiblerna skall tecknas (teckningskursen).