sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är dock ett område som behöver analyse- ras mer, eftersom skillnaderna i villkor för kvinnor och män är stora. I förvärvsarbetar av kvinnorna och av männen på deltid. Deltidsarbetslösheten har ökat . Majoriteten av de deltidsarbetslösa är kvinnor. Deltidsarbetande och deltidsarbetslösa räknas som sysselsatta i , eftersom de uppfyller kravet på en timmes förvärvsarbete . Bland personer med tidsbegränsade anställningar är kvinnor i majoritet. Av alla män har tidsbegränsade anställningar. Motsvarande siffra för kvinnor är . Ålderns spelar stor roll för sannolikheten att ha ett fast respektive tidsbegränsat arbete. Av kvinnor mellan har hälften fasta jobb, mot en tredjedel av män i samma ålder. Vad har detta att göra med resonemang om att vara i eller utanför arbetskraften? Som vi nämnt tidigare spelade deltidsarbete en roll för framför allt kvinnors arbetskraftsdeltagande under 1970- och 80- talen. Redan då diskuterades huruvida deltidsarbete var ett sätt få in ena foten för att sedan få in den andra, eller om de deltidsarbetande stannade på en egen ö av tillfälliga lösningar utan att komma in helt på arbetsmarknaden (Gonäs, 1989). Utländska studier av personer med deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar där mycket deltidsarbete skapats, visar att risken är uppenbar att kvinnor förblir mellan att vara utanför arbetsmarknaden och på en ö som utgörs av olika varianter av tillfälliga jobb (Fagan m.fl., 1995). Danska data visar att kvinnor tidigare ofta arbetade deltid av indi- viduella orsaker, dvs. p.g.a. omsorgsansvar i det egna hushållet. är det emellertid arbetsmarknadsskäl, dvs. bristen på betalda jobb på heltid överhuvudtaget liksom kvinnovillkor i bl.a. offentlig sektor, som gör att kvinnor har deltidsarbete (. , 1997). Dock har andelen heltidsarbetande bland kvinnorna ökat i , precis som i . I har andelen heltidsarbetande ökat, men vet vi t.ex. att kvinnor och män med tidsbegränsade anställningar i högre grad har erfarenhet av arbetslöshet än andra. (Arbetsmarknads- departementet, 1997). Sannolikt riskerar de i högre utsträckning perioder utanför arbetskraften. Arbete – en analysmodell – 15Hem till spisen? Slutsatser av studien av kvinnor och män i och utanför arbetskraften När konstnären övergick till abstrakt måleri, ville han att betraktaren skulle frigöra sig från tankar om vad bilden liknade. Nej, han ville istället att hans målningar skulle bidra till att människor fick inspira- tion genom färg, form och komposition till att se saker som ännu inte existerade, eller som fanns inom dem som tankar och intryck på ett annat plan än det de redan kände till. En statistisk beskrivning av arbetsmarknadsläget har nog inte så mycket att göra med den konstupplevelse som talade om. Men kanske är det relevant även för oss att fundera över om vi egentligen beskriver det vi redan känner till snarare än det som faktiskt händer? Behöver vi istället se vårt samhälle med nya ögon? Ett övergripande intryck av våra försök att beskriva gruppen utan- för arbetskraften, är det faktum att de vanliga statistiska instrumenten inte räcker till. Vi vet inte tillräckligt om skälen till det och inte heller vad personerna i fråga gör i stället för att förvärvs- arbeta. Något, men inte tillräckligt, går att ytterligare få veta om deras inkomstkällor. Sysselsättning, dvs. hur många människor som faktiskt har arbete och därigenom försörjning av arbete är viktiga mått på hur arbets- marknaden utvecklas och därför på hur samhället och välfärden mår. Arbetskraftsdeltagande, arbetslöshet och sysselsättning måste till- sammans vägas in i och studeras som ett mått på målet om minskad arbetslöshet. Sysselsättning är viktigt även därför att det är ett mått på hur många som har egen inkomst. Att kvinnor och män har ett eget arbete och därigenom ekonomiska möjligheter att fatta beslut om den egna tillvaron är grundläggande för ökad jämställdhet och jämlikhet. hade endast 2,8 miljoner människor inkomster från enbart förvärvsarbete som översteg två basbelopp . Av dem är knappt hälften kvinnor. Gruppen minskar (SCB, 1997). Länder som i framhållits som mönster för arbetslöshets- bekämpning använder i stor utsträckning arbetskraftsdeltagande som dragreglage. Av holländska män utanför arbetskraften är t.ex. förtidspensionerade av olika skäl. Danska kvinnor med ickebrist-yrken vårdar ofta barn inom ramen för friåret. I , liksom i andra länder, utgörs gruppen hemarbetande nästan enbart av kvinnor, medan alltfler män i finns bland de Gruppen övriga växer mest och vi vet lite om den. Kvinnor är mer benägna att studera jämfört med tidigare. En central fråga för oss är de gemensamma behoven i samhället och hur de uppfylls. Som framgått av figur 3.1b ovan har sysselsätt- ningen sjunkit mest i sektorn offentlig service . I har vi valt att organisera uppfyllande av gemensamma behov främst genom betalt arbete i den sektorn. Det skulle därför kunna antagas att personer utanför arbetskraften i större utsträckning nu uppfyller behov genom obetalt arbete. Av de källor som finns att tillgå går det inte att hitta säkra belägg för det. Det är naturligtvis möjligt att arbetslösa kvinnor och män ägnar sig åt en större del av obetalt hushålls-, omsorgs- eller reparationsar- bete utan att det framgår av statistiken. Enligt andra studier förefaller förvärvsarbetande anhöriga till äldre ta på sig allt mer ansvar i fråga om vård och omsorg (, 1993). Varför har så mycket uppmärksamhet riktats mot den svaga ned- gången i kvinnnors arbetskraftsdeltagande? Varför har inte mot- svarande uppståndelse skapats runt den mycket större ökningen av kvinnor i heltidsstudier? . Strober (1995, vår övers.) ställer dessa frågor när hon refererar och kommenterar en debatt i , om varför unga kvinnors arbetskraftsdeltagande gått ned i . Några forskare menar att unga kvinnor just nu har en god förhandlingssituation på äktenskapsmarknaden av bl.a. demografiska skäl. Därför skulle de vara mindre benägna att förvärvsarbeta. Andra pekar på att arbets- kraftsdeltagandet måste sammanvägas med kvinnors högre andel av de studerande. De undrar dels varför just förändringar i kvinnors mönster oftast föranleder både frågor både från forskarvärl- den och från journalister om huruvida de är på väg tillbaka till spisen något som inte frågas om män i samma situation. . Strober går till attack mot medierna: Vissa medier verkar mycket nöjda med att rapportera varje liten antydan till en utveckling av mer traditionella roller för kvinnor. Om några kvinnor med chefspositioner i näringslivet lämnar sina jobb för att sköta sina barn, blir detta förstasidesnyheter. Men när samma kvinnor återvänder till lika prestige fulla positioner, eller kansek startar sina egna företag, är pressen tyst. Kanske speglar media bara en nostalgi i förhållande till den gamla goda tiden, vilken naturligtvis med allra minsta eftertanke, visar sig inte ha varit så god. Även i dyker en liknande debatt upp med jämna mellan- rum, i vilken arbetslöshetens eventuella betydelse för återgång till traditionella mönster för kvinnor och män lyfts fram. Arbete – en analysmodell – igenom statistik som beskriver sysselsättning, öppen arbetslöshet och slutligen aktiviteter bland personer utanför arbetskraften, finns det inga belägg för att kvinnor eller män skulle utföra obetalt hushållsar- bete istället för förvärvsarbete. Det är naturligtvis nödvändigt att vara vaksam på att en sådan utveckling skulle kunna ta sin början, särskilt om en medveten politik skulle föras med syfte att ersätta betalt arbete med obetalt arbete. Återstår dock frågan om behoven. Behoven i samhället finns på många områden. Ett viktigt sådant område är vård och omsorg. Där förutspås behoven snarare öka än minska, bl.a. enligt utredningen 2000 (SOU 1996: 163). Om omfattningen av det betalda arbetet minskar i en sektor där gemensamma behov tillfredsställs, t.ex. inom vård och omsorg, och behoven ökar – var tillfredsställs de då? Det kan vi inte ge något svar på genom de källor som finns att tillgå. Det faktum att allt fler människor befinner sig utanför arbetskraf- ten, skapar i sig nya behov och kan i viss mån beskrivas som en arbetsförutsättning för personer i arbetskraften. Behovet av pedagoger och annan personal i utbildningssektorn har t.ex. ökat kraftigt i takt med regeringens utbildningssatsningar . Det går att sänka öppen arbetslöshet genom förändringar av ar- betskraftens storlek utan att sysselsättningen ökar. Oavsett om det är avsikten med olika regelförändringar och/eller statistiska kategorise- ringar, får det konsekvenser för könens andel bland öppet arbetslösa. Anmärkningsvärt kan sägas vara det faktum att kvinnor födda som är dolt arbetslösa utanför arbetskraften, uppger att de inte söker arbete därför att de inte tror sig kunna finna något. Just den grupp de tillhör är den som klarat sig bäst på arbetsmarknaden i den bemärkelsen att arbetslösheten är lägst och arbets- kraftsdeltagandet har sjunkit minst. förefaller kvinnor i den åldern som trots allt förlorat sitt arbete, ha svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden även om det ännu inte avspeglas i statistiken. Det framkommer bland annat i kontakter med arbetsförmedlingspersonal, och gäller t.ex. personer med bakgrund i kontorsyrkesgruppen. 16 Slutsatser och fortsatt arbete Den studie som redovisats i detta kapitel är en första tillämpning av en modell för att studera arbete i förhållande till tre parter: den som behöver eller önskar en tjänst eller vara som innefattar andras arbete, den som utför arbetet och den som betalar, om nu betalning utgår. Vi utgår från det totala arbete, betalt och obetalt, som utförs av kvinnor och män mellan , och kategoriserar detta arbete efter organisationsform. Vi utgår också från alla människor i denna åldersgrupp, oavsett hur de kategoriserats: inom eller utanför arbets- kraften, som studerande, hemarbetande etc. Att utgå från den totala befolkningen och den totala arbetsmäng- den är angeläget i då mycket arbete omorganiseras, omfattande diskussion pågår i många länder om vilken typ av arbete som det görs för mycket respektive för litet av, om vilka arbeten som bör betecknas som riktiga jobb och vilka som är av annat slag, då begrepp som privatisering används för omorganisationer med helt olika inne- börd, när internationella jämförelser av olika slags arbete görs på icke jämförbara grunder. Men än viktigare är det att i modellarbetet också utgå från den som behöver eller önskar få ett arbete utfört, i form av en vara eller en tjänst. Ty de många och stora förändringar som sker i organisatio- nen av arbete, betalt och obetalt, påverkar i hög grad möjligheten att legitimt uttrycka behov och önskemål av olika slag. Vi går alltså tillbaka till grunderna för de begrepp och den statistik som används för problemdefinitioner, samhällsdebatt och målformuleringar. Från denna bas kan vi tillämpa modellen både på och på andra länder. Vi har då funnit att dagens standardkategorier inte längre fungerar som de varit tänkta. Vi har funnit omkring en halv miljon människor i utanför arbetskraften, alltså varken i betalda arbeten eller arbetslösa, i en grupp övriga, som i stor utsträckning är okänd. Dessa människor är betydligt fler än de arbetslösa. Vad gör de? Vad lever de av? Hur ser de på sig själva? Är de nöjda, eller skulle de vilja leva på annat sätt? Fortsatta studier av dem är möjliga bland annat genom de databaser som f.n. byggs upp inom . Där kan vi bland annat få fram vilka olika slag av inkomster som dessa övriga har, hur stora inkomsterna är, vilken utbildning de har, om de är födda utanför och hur deras förhållanden förändras. Med dessa kunskaper finns möjligheter att skapa nya kategorier, som bättre beskriver verkligheten. De använda kategorierna för människor i arbetsför ålder lämnar luckor; en stor grupp människor blir över i beskrivningar som antagits vara heltäckande. Om vi i stället utgår från människors behov av och önskemål om (främst) tjänster är det möjligt, och till och med troligt, att i den snabba omvandling som sker både i och omvärlden även vissa kategorier av behov och önskemål blir över. Det kan vara behov hos människorna i gruppen övriga, men det kan lika gärna vara behov som är fördelade över befolkningen på helt andra sätt. Arbete – en analysmodell – Det kan också gälla behov hos dem som står utanför den ålder- skategori, 20–64, som vi här avgränsat oss till. Vi har särskilt pekat på de problem som uppstår om äldreomsorg i högre utsträckning ska skötas inom sektorerna obetalt eller offentligt stött familje- arbete. Det är nämligen, på grund av att kvinnor lever än män och på grund av att hustrur oftast är yngre än sina män, stor skillnad mellan äldre kvinnors och äldre mäns möjligheter att inom familjens ram få sådant omsorgsarbete utfört. Man kan spekulera om de snabba förändringarna också innebär att vissa typer av initiativ eller idéer blir över, alltså faller utanför beskrivna samhällsförändringar, därför att kategorier och begrepp saknas, eller för att de inte passar in i mönstren av organisationer. Vi planerar att utveckla modellen, både teoretiskt och empiriskt, vad gäller behov och önskemål och hur de legitimt kan uttryckas i de fem kategorierna. De kvalitativa transformationer som äger rum när arbete flyttas från en kategori till en annan är också viktiga, både för den som behöver eller önskar något, för den som utför arbetet och för den som betalar. När modellen tillämpas på andra länder kommer nya frågor att komma i fokus. Vi avser att undersöka några europeiska länder, förmodligen , , och , samt ytterligare något nordiskt land. Applebaum, (1992) The concept of work: ancient, medieval and modern. (1997) Kvinnor & män på arbetsmarknaden: Den flexibla arbetsmarknaden. , , (1996) Unpaid household work and the distribution of extended income: The Norwegian experience, Feminist . II, No. Beasley, (1994) Sexual economyths: Conceiving a feminist economics. (1991) A treatise on the family. , (1995) Beckerss theory of the family: Preposterous conclu- sions, Feminist . I, No. (1997) Women between work and family. Patterns of employment and mobility in the Danish labour market. , (1989) Mens work, womens work.Cambridge: Bruyn-Hundt, (1996) Scenarios for a redistribution of unpaid work in the , Feminist . II, No. Dahlerup, Drude (1994) Learning to live with the state. State, market and civil society: Womens need for state intervention in east and west, Womens Studi- es , Vol. 17, Nos. 2/3, s. Danska Regeringen (1997) foregangsland: position i internati o- nal belysning. ECE, SCB m. fl. (1995) Women and men in Europe and North 1995. : United Nations Publication , (1993) The separative self: Androcentric bias in neoclassical assumptions, i Ferber, . & , ., (red) Beyond economic man: Feminist theory and economics. , (1990) The three worlds of welfare capitalism. , (1991) Three postindustrial employment regimes. kap 5, s. 149–188 The welfare state as employer. : M E . Fagan P., Rubery (1995) Occupational segregation of men and women and atypical work in union. Finch, , , (1993) Negotiating Family Responsibilities. Folbre, (1994) Who pays for the kids? Gender and the structures of constraint. Gagnier, Regenia & Dupré, (1995) On work and idleness, Feminist . I, No. Gender, family and economy, the triple overlap. (1991) Red. : , Inc. Gittins, (1992) What is the family? Is it ?, Defining women: Social institutions and gender divisions . kap 2.2, s. 67–74 : Gonäs, (1989) En fråga om kön: Kvinnor och män i strukturomvandlingens spår. Gonäs, , , , (1995) Vad händer med kvinnors arbete när den offentliga sektorn skärs ned? (Undersökningsrapport 1995:22) Himmelweit, (1995) The discovery of unpaid work: The social consequen- ces of the expansion of work, Feminist . I, No. , (1988) Genussystemet: Reflexioner kring kvinnors sociala underordning, Kvinnovetenskaplig vol 9 nr 3 s. Ironmonger, (1996) Counting outputs, capital inputs and caring labor: Estimating gross household product, i Feminist . II, No. , , Inga (1994) Combining market work and family. Kolberg, (red) (1991) The welfare state as employer. : M E . Kvinnor i politiken. Artiklar ur den politiska, radikala veckotidningen (1923–1936) (1971) Red. Leimar, (1988) Återblick: Några hågkomster och hållpunkter från arbetsmar k- nadsverkets historia. Arbete – en analysmodell – , (1993) Introduction: Women, work, family and social policies in Europe, Women and social policies in Europe: Work, family and the state. , , , 1995 , Från röst till service? Den svenska ideella sektorn i förändring . (skriftserie 4) , (1995) Social divisions: Economic decline and social structural change. , (1996) Feminism, objectivity & economics. , (1989) Tekniken – kvinnornas befriare? Hushållsteknik, köpevaror, gifta kvinnors hushållsarbetstid och förvärvsdeltagande – 1980- talet. : Studies in Art and Science , (1995) Hemarbetets volym och värde . : TEMA Teknik och social förändring (TEMA-T arbetsnotat nr 136) (1993) The labour market in the . (1994) The tax/benefit position of production workers. Annual report 1990– (1996a) Economic surveys: . (1996b) Economic surveys: . (1996c) Education at a glance. (1996d) Employment outlook. (1997) Quarterly labour force statistics. Orloff, (1993) Gender and the social rights of citizenship: The compara- tive analysis of gender relations and welfare states, Vol. Pott-Buter, (1993) Facts and fairy tales about female labor, family and fertility: A seven-country comparison 1850–1990. , (1934) Economics of household production . Rydenstam, (1992) I tid och otid: En undersökning om kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91 . : (Levnadsförhållanden rapport 79) SCB (1992) Tidsanvändningsundersökningen 1990/91: Tabeller. : (Levnadsförhållanden rapport 80) SCB (1996a) Bakgrundsfakta till arbetsmarknads- och utbildningsstatistiken . De svenska arbetskraftsundersökningarna () 1996:2. SCB (1996b) och då: Dagens arbetsmarknadsläge jämfört med situationen : (Information om utbildning och arbetsmarknad nr 1996:7) SCB (1996c) På tal om kvinnor och män: lathund om jämställdhet. SCB (1996d) Välfärdsbulletinen nr 5/96 . SCB (1996e) Välfärdsbulletinen nr 6/96 . SCB (1997) Välfärdsbulletinen nr 2/97 . Schunter-Kleemann, (red) (1992) Herrenhaus : Geschlechterver- hältnisse im Wohlfahrtsstaat. (1997) 11 röster om socialbidrag . SOU (1996:163) Behov och resurser i vården – en analys. Del A. Delbetänkande av SOU (1996:56) Hälften vore nog: Om kvinnor och män arbetsmarknad. Stark, (1993) A scheme for analyzing work – a tentative approach. Paper presented at Out of the . Feminist perspectives on economic theory. International Conference, 2–5 1993, , The Statskontoret (1995) I samhällets intresse? En samhällsekonomisk analys av den ideella sektorn. (Statskontoret 1995:7) (1995) Do young women trade jobs for marriage? A sceptical view, Feminist . I, No. 1 s.197–205 , (1987) A study in the growth of part-time work in . Szebehely, (1993) Hemtjänst eller anhörigvård? Förändringar under 1980- talet. The New Palgrave (1991) A dictionary of economics. Treas, (1991) The common pot or separate purses? A transaction cost interpretation, s. 211–224 Gender, family and economy, the triple overlap Red. : , Inc. Vanek, (1996) Generate and disseminate! Platform for Action, II, No. 3 s.123–124 , , (1991) Households as an institution of the world-economy, s. 225–244 Gender, family and economy, the triple overlap : , Inc. Wheelock, (1990) Husbands at home: The domestic economy in a post- industrial society. Wigforss, (1988) Har vi råd att arbeta? Wijkström, (1994) Den ideella sektorns roll Kooperation och välfärd . m.fl. : Föreningen kooperativa studier , (1997) Halverad öppen arbetslöshet: politisk retorik eller adekvat målformulering, Tretton inlägg om arbetslösheten . : Arbetarrörel- sens Ekonomiska Råd (2) Har det svenska folket råd med alla sina barn? 90-talet präglas av nedskärningar i de offentliga utgifterna. Nedskär- ningar har också drabbat familjepolitiken. Det förefaller därför vara rätt tidpunkt att granska de förändringar i familjepolitiken som genomförs och att fundera över vilka förändringar som kan komma att genomföras . Den övergripande fråga som ställs i den här texten är vilka föreställningar om relationen mellan samhällets ansvar för barnens försörjning och föräldrarnas ansvar som används för att organisera samhällets stöd till familjerna. Har dessa föreställningar förändrats eller präglas de av kontinuitet alltifrån det att familjepoli- tik blev en statlig angelägenhet? För en kontinuitet talar och framsynta förevändning för att i den bok som de publicerade inte lägga fram något konkret förslag om direkta ekonomiska bidrag till barnfamiljer. De skriver att även med anspråklösa bidragsbelopp skulle det bli fråga om stora penningsummor. De tror att inför så höga belopp skulle måhända en hel del samhällsbevarande personer ta sig för huvudet och allvarligt ifrågasätta, om verkligen det svenska folket har råd att hålla sig med så många barn. Men de påpekar att (b)arnen underhållas ju även , fastän med hela kostnaden lagd på dem som råkat få dem, något som de finner vara den grundläggande orsaken till den tidens låga födelsetal. Frågan om samhället har råd med många barn har återupprepats i familjepolitiska utredningar . Förslag till så stora direkta ekonomiska bidrag till barnfamiljer att samhället skulle ta över huvuddelen av barnens försörjning har gång på gång funnits berättigade, men fått stå tillbaka för andra kostnadskrävande reformer. Frågan om vad samhället har råd med är i högsta grad relevant också . Som vi skall se innebär nedskärningarna på familjepolitikens område en bekräftelse av att samhället inte har råd, utan måste lita till familjernas egna resurser. 1 Citaten i stycket från 1934:200. tidigare årtionden ges inte heller något hopp om att utrymmet för samhällets stöd till barnfamiljerna skall öka mer än marginellt. Det finns en kontinuitet inom familjepolitiken i den meningen att föräldrarnas ansvar för barnens försörjning har tagits i anspråk före samhällets stöd. Men det finns också en diskontinuitet i familjepolitikens utveckling. De decennier som följde på och bok i befolkningsfrågan kan särskiljas som en period då familjepolitik etablerades som en statlig angelägenhet, men resurserna satsades på sådana välfärdsinstitutioner som endast indirekt kom barnfamiljerna till del. Hit hörde sjuk- och hälsovård, utbildning och boende. Också inom andra områden prioriterades de stora programmen i den planmässiga omgestaltningen av samhället. Något som också barnfamiljer fick del av som går var den generella inkomst- och standardök- ningen för de stora grupper av befolkningen som tidigare haft mycket låga inkomster. Det allmänna barnbidraget ökade också, men ökningen var inte så stor att relationen mellan föräldrarnas försörj- ningsansvar och samhällets förändrades. Under följande period omdefinierades familjepolitiken till åtgär- der som mer direkt riktade in sig på de enskilda familjernas ekonomi. I detta syfte utformades denna politik i två riktningar. Den ena innebar arbete åt alla föräldrar, den andra innebar riktat stöd till låginkomstfamiljer. De beslut som fattades styrdes av föreställningen att den viktigaste åtgärden för att förbättra barnfamiljers ekonomi var att underlätta förvärvsarbete för alla, även småbarnsföräldrar. Av detta syfte följde en satsning på ytterligare en stor institutionell utbyggnad, nämligen daghemmen. Också nya förmåner knöts till förvärvsarbete, i och med att de utformades som försäkringar mot inkomstbortfall. Med avseende på de riktade bidragen, omorganisera- des de behovsprövade bostadstilläggen. Beslut om nya regler för bidragsförskott hade fattats redan i slutet av den förra perioden, men den mer generösa tillämpningen som förordades i det beslutet fick sin tillämpning . 2 , 1984. I en studie av förvaltningspolitik i särskiljs för tre perioder som delvis sammanfaller med den periodindelning som görs här.