sou · GLB387 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för nadsdepartementet Genom direktiv 1994:102 beslutades att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga och analysera fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. utsågs landshövding , , till utredare. Utredningen har antagit namnet Kvinnomak- tutredningen. tillkallades såsom vetenskapliga experter , professor i sociologi vid , . , FD och universitetslektor vid , , professor i nationalekonomi vid , , docent i företagsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändring vid samt , professor i arbetsmarknadspolitik vid . Sekreterare i utredningen har varit , universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändring vid , och biträdande sekreterare . Inom ramen för publiceras ett antal monografier och antologier. Experterna har i egenskap av redaktörer och monografiförfattare svarat för urval och utformning av de olika skrifterna, medan de enskilda artikelförfattarna ansvarar för inne- hållet i sina egna bidrag. Experter och artikelförfattare har arbetat under vetenskaplig självständighet. Utredningsarbetet skall vara klart före . Skrifter publiceras dock successivt. Föreliggande skrift, , män och inkomster. Jämställdhet och oberoende är den andra i raden. , utredare vid , har genom omfattande bearbetningar av databaser tagit fram sifferunderlaget till denna rapport samt bidragit med synpunkter och visst textunderlag. Ekonomiskt oberoende och ekonomisk jämställdhet Ekonomiskt oberoende ett besvärligt begrepp Begreppet ekonomiskt oberoende har olika betydelse för kvinnor och män Studier av hur inkomster fördelas Jämställda, kvinno- respektive mansdominerade inkomster Fler kvinnotimmar och färre manstimmar Vem försörjer sig genom lönearbete? Äldre mäns uttåg och storbarnsmödrars intåg Den könssegregerade arbetsmarknaden problemet, inte lönediskriminering Kvinnor och män rationella, inte traditionella 8 Kvinnors och mäns löneinkomster 17–utan löneinkomst Kvinnolön två tredjedelar av manslön Unga ekonomiskt jämställda men fattiga 9 Kvinnors och mäns arbetsinkomster Kvinnors inkomst har ökat med , mäns har minskat med 27.000 Kvinnor mer lika män, män mer lika kvinnor Färre kvinnor och fler män med låga inkomster Högavlönade mindre jämställda än lågavlönade 10 Kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten Löne- och försörjningsrelaterade samt behovsprövade bidrag Bidragsförskott till kvinnor och arbetsmarknadsstöd till män Fler skall försörjas på kvinnornas inkomster Mer lönerelaterade bidrag till kvinnor och mer pensioner till män 11 Är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? Minskat beroende av män Minskar välfärdsstaten inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män? Kvinnors trefjärdedelssamhälle , männens Kvinnors och mäns inkomster Sammanboende kvinnors ekonomiska oberoende Kvinnor med högre inkomst än mannen Kvinnors andel av familjeinkomsten Familjer med och utan barn 15 Kvinnors och mäns pensioner Nästan alla män och två tredjedelar av kvinnorna har ATP Pensionssystemet premierar manlig tidsanvändning 16 Går vi mot en fattigdomens feminisering? Kvinnor och män med inkomster under socialbidragsnormen Kvinnor och män bland socialbidragstagare Är män rikare än kvinnor? Förmögenheten jämnare fördelad än inkomsten mellan kvinnor och män av kvinnorna och av männen äger aktier Kvinnors förmögenhet mindre spridd Kvinnliga och manliga företagares inkomster Mäns beroende av kvinnors oavlönade hushålls- och vårdarbete Efterfrågan på hemstickade strumpor har minskat Hushålls- och vårdarbete i barnfamiljer Mäns beroende av kvinnors vårdarbete Kvinnor, män och inkomster Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag Ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt beroende Diagram och tabeller. Kvinnodominerade, jämställda och mansdominerade inkomstslag, miljarder kr, samt kvinnors andel av inkomsten, %, –, 1994 Medelarbetstid per person i befolkningen, timmar , Andel av sysselsatta kvinnor och män i mansdominerade, jämställda och kvinnodominerade yrken, 1996 Kvinnors löneinkomst som andel av mäns och andel med löneinkomst, %, 18–, 1975 och 1994 Fördelning av löneinkomster, prisnivå, 18–, 1975 och 1994 Medellön, kr, och kvinnors medellön som andel av mäns, %, tjänstemän inom privat sektor efter yrkesnivå, 1994 Andel med löneinkomst efter ålder och familjesammansättning, 1994 20 Löneinkomst i kronor efter ålder och familjesammansättning, 1994 Arbetsinkomst, kr, prisnivå, kvinnors arbetsinkomst som andel av mäns, %, 20–, 1975 och 1994 Fördelning av arbetsinkomsten, kr priser, 20–, kvinnor och män, 1975 och 1994 Antal och andel, %, med arbetsinkomst prisnivå, 20–, 1975 och 1994 Arbetsinkomst, medelvärde,priser, heltids- och helårsanställda, 20–utan näringsinkomst, 1975–1995 Kvinnors medelinkomst i procent av männens för arbetsinkomst, heltids- och helårsanställda, 20–64 år Medelinkomsten för samtliga kvinnor och män, kr, samt kvinnors medelinkomst som andel av mäns, %, 18–, 1994 Löne-, försörjningsrelaterade, behovsprövade och övriga bidrags andel av de totala transfereringarna, %, 18–, 1975 och 1994 Medelinkomst samt andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, 1994 Andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, %, 1975 och 1994 Medelinkomsten, kr prisnivå, samt kvinnors inkomst som andel av mäns, %, 18–, 1975 och 1994 Fördelning av individuell disponibel inkomst, kr prisnivå, 18–, 1975 och 1994 Fördelning av respektive inkomst i deciler, kvinnor som andel av befolkningen, 18–, 1975 och 1994 Gifta/sammanboende efter arbetstid och medianvärde av disponibel inkomst per konsumtionsenhet i procent av medianvärdet för samtliga gifta/sammanboende,18–, 1975 och 1993 Andel kvinnor med högre förvärvsinkomst än män inom familjer, %, 1975 och 1993 Kvinnors andel av familjens skattepliktiga inkomster, %, Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, –, 1975 och 1993 Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, Medelpension, kr prisnivå, samt kvinnors medelpension som andel av mäns, %, –, 1975 och 1994 Andel personer med enbart folkpension, –, 1982–1994 Andel med olika pensioner,%, 1994 Olika slag av pensioner, kr, 1994 Diagram 13A Andel med privat pensionssparande, 20–, 1984–1995 Diagram 13B Årligt genomsnittligt sparbelopp, kr prisnivå, 1984–1995 Andel under socialbidragsnorm, 1975–1995 Andel personer i hushåll med inkomst under socialbidragsnormen, beräkning med verkliga utgifter, 1994 Andel vuxna personer boende i hushåll med socialbidrag, %, 1985, 1990 och 1995 Fördelning av vuxna med socialbidrag bland kvinnor och män i olika hushåll, %, 18–, 1975–1995 Tillgångar och skulder, miljarder kr, samt kvinnors andel av de totala tillgångarna och skulderna, 1992 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärde och medianvärde efter ålder, 1992 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärden och percentilvärden, Marknadsinkomst, disponibel inkomst och nettoförmögenhet Kvinnors andel av mäns företagarinkomster, och andel med företagarin- komster, %, 18–, 1975 och 1994 Arbetsinkomst för heltidsarbetande i eget företag, kr, 20–, 1994 Tid till hemarbete, timmar och minuter , samt mäns andel av kvinnors och mäns sammanlagda tid, %, 1990/91 Tid tillsammans med barn, timmar , samt männens andel av mäns och kvinnors sammanlagda tid, 1990/91 Medelarbetstid , per person i befolkningen, 1994 Medelarbetstid , per person i arbete, 1994 Löneinkomster, kr, 1994 Lönerelaterade bidrag och pensioner, kr, 1994 Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag, kr, 1994 Nettotransfereringar och disponibel inkomst, kr, 1994 Kvinnor, män och inkomster Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. En hörnsten är kvinnors och mäns lika möjligheter till ekonomiskt oberoende och försörjning genom eget lönearbete. har därför fått i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av inkomster av olika slag mellan kvinnor och män (Dir. 1994:102). Syftet med denna rapport är att besvara ett antal frågor: –Vilka inkomster är jämställda, kvinno- respektive mansdomine- rade? –Hur stora är kvinnors och mäns inkomster och varifrån kommer de? –I vilken utsträckning är kvinnor och män ekonomiskt jämställda och hur har detta förändrats mellan och ? –I vilken utsträckning får kvinnor och män sina inkomster från marknaden respektive välfärdsstaten? –Är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? –Ökar eller minskar välfärdsstaten inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män? –I vilken utsträckning är sammanboende kvinnor ekonomiskt beroende av män? –Stärker välfärdsstaten kvinnors ekonomiska oberoende i famil- jen? –Hur påverkar kön och vårdansvar inkomsterna? –Har kvinnor och män olika inkomster som pensionärer? –Går vi mot en fattigdomens feminisering? –Är män rikare än kvinnor? –Vilka skillnader finns mellan kvinnliga och manliga företagares inkomster? –I vilken utsträckning är sammanboende män beroende av kvin- nors oavlönade hushålls- och vårdarbete? Innan vi söker svar på dessa frågor diskuteras begreppen ekono- miskt oberoende och ekonomisk jämställdhet. 2 Ekonomiskt oberoende och ekonomisk jämställdhet Ekonomiskt oberoende ett besvärligt begrepp Ekonomiskt oberoende är ett besvärligt begrepp. En anledning till detta är att begreppet har olika betydelse för kvinnor och män avhängigt av kvinnors och mäns skilda historiska erfarenheter. Kvinnor har fått arbeta. De har arbetat i hushållet, i ladugården, på åkrarna och i arbetsmarknadens utkanter med osäkra, lågt betalda arbeten. Att få arbeta har inte varit kvinnors problem (1989). Problemet har varit att få tillträde till utbildningar och yrken, att få lönearbeta och en lön som är i nivå med mäns och som går att leva på samt att få bestämma över de egna pengarna. Det gäller särskilt gifta kvinnor. Alltsedan kvinnorörelsens början har dess viktigaste krav varit ekonomiskt oberoende, att kvinnor ska kunna försörja sig själva och därmed ha makt att besluta över sitt eget liv. Det kravet kom före kravet på delaktighet inom det politiska området. organiserade sig kvinnor för ekonomiska rättigheter i kvinnas äganderätt, medan det dröjde innan de organiserade sig för politiska rättigheter i rösträtt. fick kvinnor och män lika arvsrätt, men om kvinnan var gift var det ändå mannen som bestämde över familjens ekonomi. Han kunde med stöd av lagen ta hand om hustruns förtjänst och ensam avgöra vad pengarna skulle användas till. kom den lag som gav gifta kvinnor rätt att bestämma över sin lön och den lag som gav dem förfoganderätt även över sin förmögenhet. Däremot dröjde det ända innan gifta kvinnor formellt blev myndiga. Först fick modern samma bestämmanderätt över barnens ekonomi som fadern, och ända fanns särskilda kvinnolönelistor inom industrin (1969; 1997). Män har också alltid fått arbeta, men har inte haft samma problem som kvinnor. De har själva kunnat bestämma över sin inkomst och sin förmögenhet, i den mån de hade någon. De har inte på grund av sitt kön varit utestängda från yrken och utbildningar. De har haft och har högre löner än kvinnor. Industrialiseringen och urbaniseringen medförde att allt fler män- niskor blev beroende av lönearbete. Nya grupper uppstod i samhället – industriägare och industriarbetare. De män som inte ägde kapital förväntades sälja sin arbetskraft på arbetsmarknaden på heltid. Kvinnor, män och inkomster Avlönat arbete garanterade dock inte en inkomst och hela livet. Vid sjukdom, arbetskada, arbetslöshet och ålderdom riskerade lönearbetaren sitt ekonomiska oberoende. Det behövdes någon form av skyddsnät när försörjningen sviktade. De s.k. arbetarförsäkringar- na – som skulle garantera ett minimum av inkomsttrygghet – började diskuteras. Syftet var att lönearbetarna inte skulle behöva bli beroende av fattigvården. Den som anlitade fattigvården förlorade sina medborgerliga rättigheter och hamnade under fattigvårdsstyrel- sens förmyndarskap (1996). och började de olika system växa fram som blev grunden för det socialförsäkringssystem vi har . , i spåren av den stora depressionen, tog utbyggnaden av välfärdsstaten fart. Åtgärderna hade dock mest en selektiv prägel genom att endast vissa grupper berördes. började en mer generell välfärdspolitik att bedrivas. Levnadsstandarden hade stigit och låg det delvis en annan filosofi bakom utbyggnaden. Strävan var inte endast att garantera en grundtrygghet, utan att utjämna för inkomstbortfall, vid t.ex. sjukdom eller ålderdom. Gemensamt för dessa stöd är att de på olika sätt är kopplade till den löneinkomst man har eller har haft (1996). dominerade den manliga försörjarmodellen som norm för familjen. Mannen och staten skulle i varierande proportioner stå för de ekonomiska insatserna och modern för omsorgsarbetet. Denna syn förändrades och . Familjepolitiken omformades och fick som uttryckligt syfte att möjliggöra en ny familjetyp – tvåförsörjarfamiljen (1996). har olika betydelse för kvinnor och män På grund av kvinnors och mäns olika historiska erfarenheter har begreppet ekonomiskt oberoende olika betydelse beroende på om det syftar på kvinnor eller män. En ekonomiskt oberoende kvinna är en kvinna som lönearbetar och som försörjer sig själv: hon är ekonomiskt oberoende av en man. Ekonomiskt oberoende män talas det sällan om. När uttrycket förekommer, så syftar det inte på en man som är ekonomiskt oberoende av en kvinna, utan en man som kan försörja sig utan att lönearbeta. Han är ekonomiskt oberoende av lönearbete . menades med en ekonomiskt oberoende man, en gentleman med så stor förmögenhet att han kunde leva på den. bete har dock aldrig, utom för ett mycket litet fåtal, varit en stor förmögenhet, utan ett socialförsäkringssystem som minskar lönear- betarnas beroende av marknaden och arbetsgivarna. Begreppet ekonomiskt oberoende uttrycks på det viset i klasster- mer när det gäller män, men i könstermer när det gäller kvinnor. Ekonomiskt oberoende män befrias från lönearbete och ekonomiskt oberoende kvinnor genom lönearbete. I denna rapport är undersökningen i vilken utsträckning kvinnor är ekonomiskt oberoende av män begränsad till att gälla gifta/samman- boende kvinnor. Kvinnors ekonomiska oberoende av män mäts genom att kvinnors andel av familjeinkomsten undersöks. Man kan emellertid även hävda att män är beroende av kvinnors oavlönade hemarbete (hushålls- och vårdarbete). Detta mäts genom att männens andel av familjens hemarbete undersöks. En annan anledning till att begreppet ekonomiskt oberoende är besvärligt är att det antyder att det faktiskt är möjligt att vara ekonomiskt oberoende. Att i någon absolut mening vara ekonomiskt oberoende är dock inte möjligt. De allra flesta människor, kvinnor och män, lever i en kombination av beroenden av marknaden, välfärdsstaten samt eventuellt en partner. Mycket få erhåller, särskilt sett i ett livsperspektiv, sina inkomster enbart från en av dessa källor. Kvinnor som är ekonomiskt oberoende av män är till exempel i stället ekonomiskt beroende av marknaden och/eller välfärdsstaten. Om välfärdsstatens bidrag ökar så minskar beroendet av marknaden och/eller en partner, men beroendet av välfärdsstaten och politiska beslut ökar, och vice versa. Begreppet ekonomisk jämställdhet används när vi undersöker hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer. Det gäller då både de ensamstående och de sammanboende. Ekonomisk jämställdhet föreligger när inkomster fördelas i lika hög grad till kvinnor som till män och när kvinnors inkomster är lika stora som mäns. Detta mäts genom att undersöka hur stor andel av kvinnorna respektive männen som har en särskild inkomst, kvinnors andel av den totala inkomstsumman och kvinnors medelinkomster som andel av mäns. Vi visar t.ex. hur stor andel kvinnor respektive män som har löneinkomster, hur den totala lönesumman fördelas på kvinnor och män samt kvinnors medellöneinkomst som andel av mäns. Även om kvinnor och män i en kategori är ekonomiskt jämställda, betyder det inte nödvändigtvis att de kan försörja sig på denna inkomst. Kvinnor, män och inkomster kompletterar vi uppgifterna om kvinnors andel av mäns inkomster med inkomstens storlek i kronor räknat. Vi undersöker hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer: från marknaden respektive välfärdsstaten. Begreppet marknaden används i motsats till välfärdsstaten. Markna- den består av både arbets- och kapitalmarknader, men här är det i första hand arbetsmarknaden och inkomsterna därifrån som intresse- rar oss. Fokus ligger främst på kvinnor och män i arbetsför ålder. Välfärdsstaten syftar här endast på transfereringarna till hushållen. Den offentliga sektorns tjänsteproduktion och den offentliga sektorn som arbetsgivare tas inte upp i denna rapport, men kommer att analyseras i andra rapporter till . 3 Studier av hur inkomster fördelas Studier av hur inkomsterna fördelas är relativt vanliga. Kvinnomak- tutredningens undersökning skiljer sig från dessa i två viktiga avseenden. I traditionella fördelningsstudier undersöks inkomstens fördelning mellan olika hushåll och syftet är att mäta den ekonomiska välfärden (t.ex. 1990; 1991; 1992; 1993). Officiell statistik från , som publiceras , visar fördelningen av inkomster mellan hushåll. använder man ett individperspektiv, men man utgår då ifrån hushållets samlade inkomster och fördelar dem på alla hushållsmed- lemmar. Vårt syfte är att undersöka kvinnors och mäns individuella inkomster så långt möjligt, inte hushållens. syfte är inte heller i första hand att undersöka kvinnors och mäns ekonomiska välfärd, utan att studera hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer, den ekonomiska jämställdheten och det ekonomiskt oberoendet, dvs. hur kvinnor och män försörjer sig och i vilken mån de försörjer sig själva oavsett om inkomsterna kommer från marknaden eller välfärds- staten. Alternativt skulle man kunna hävda att ekonomisk välfärd inte endast är en fråga om konsumtionsnivå, utan att rätten till egna inkomster är en väsentlig del av den ekonomiska välfärden. Vi söker svar på de frågor som nämndes inledningsvis främst med hjälp av data, som SCB tagit fram särskilt för Kvinnomaktutredning- en. Jämförelser görs mellan , vilket beror på att vi vill få en övergripande bild av utvecklingen och undersöka hur förändringarna i kvinnors och mäns lönearbete påverkat kvinnors och mäns inkomster samt deras beroende av marknaden, välfärdsstaten respektive partner. 1975 är med inkomstdata som är jämförbara med dagens, och 1994 är för vilket data har funnits tillgängliga för denna analys. I slutet av rapporten finns en tabellbilaga. I kommande rapporter till kommer kvin- nors och mäns avlönade och oavlönade arbete, löner, transfereringar, skatter och mycket mera att analyseras och redovisas mer ingående. 4 Könsarbetsdelning och inkomster Avgörande för kvinnors och mäns inkomster är fördelningen av avlönat och oavlönat arbete mellan könen. Kvinnor arbetar mer eller lika mycket som män, men de ägnar mer tid till oavlönat arbete än till avlönat (Rydenstam ; 1995; 1996a). Vare sig de lönearbetar eller inte så är det fortfarande kvinnorna som har huvudansvaret för vård av barn och hushållsarbe- te. Männen däremot ägnar sig, i stort sett oavsett familjeförhållanden, i huvudsak åt lönearbete. Könsarbetsdelningen är grundläggande för inkomstskillnader mellan kvinnor och män. Den begränsar kvinnors möjligheter till ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt oberoende av män. Kvinnor får betalt för färre arbetstimmar än män och har dessutom lägre lön . Därtill kommer att transfereringar ofta är knutna till löneinkomsterna. Lönearbete innebär inte endast att man får en lön, man kvalificerar sig också för sjukpenning, föräldrapenning, pension m.m., dvs. man är berättigad till en inkomst även när man inte lönearbetar. Hushållsarbete, vård av barn och gamla i familjen är däremot oavlönat och berättigar inte heller i allmänhet till någon ersättning när man inte utför det. Löneinkomster har till att börja med ett samband med hur mycket en person lönearbetar – hur många timmar per dag, hur många dagar och hur – och för det andra lönen per tidsenhet. Löneinkomstens storlek påverkar i sin tur rättigheterna i förhållande till välfärdsstaten. Är löneinkomsten låg kan behovsprövade bidrag som bostads- och socialbidrag bli aktuella. Har man barn och därmed försörjningsansvar får man barnbidrag och bidragsförskott. Inkomst- försäkringar som t.ex. ATP-pension och sjukpenning är däremot lönerelaterade. Kvinnor lönearbetar och har lägre löneinkomster än män. Sammantaget talar detta för att skillnader i inkomster från lönearbete mellan kvinnor och män återskapas i välfärdssystemen (1993). Kvinnor, män och inkomster Lönenivån och den tid vi ägnar åt lönearbete spelar således en avgörande roll för våra totala inkomster. Det är framför allt på arbetsmarknaden som rätten till ekonomiska resurser grundläggs. Därmed handlar könsarbetsdelningen inte bara om fördelningen av arbetsuppgifter, utan i allra högsta grad om fördelningen av inkoms- ter. Förhandlingar om tidens användning i familjen gäller i förläng- ningen löneinkomster, pensionspoäng m.m. Könsarbetsdelningen i familjen, det vill säga det faktum att kvin- nor ägnar mer tid till oavlönat arbete än män och män mer tid till avlönat arbete än kvinnor, påverkar alltså kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden och i förhållande till välfärdsstatens transfere- ringar. Men påverkan går även i motsatt riktning: villkoren på arbetsmarknaden och transfereringarnas utformning påverkar könsarbetsdelningen mellan oavlönat och avlönat arbete i hemmet. De kan såväl stödja som motverka ekonomisk jämställdhet och kvinnors ekonomiska oberoende av män. Sociologer och ekonomer har betraktat kvinnors ekonomiska beroende som oproblematiskt. Familjesociologer har betonat könsrollerna, där kvinnan specialiserar sig på de emotionella aktiviteterna och män på de instrumentella (Parsons 1942). På liknande sätt har ekonomer förklarat arbetsdelningen inom familjen som ett sätt att maximera den materiella välfärden. Om kvinnor är mer produktiva än män i hemarbetet och lika eller mindre produktiva i lönearbetet (= har lägre lön), så är det gynnsamt för familjens ekonomiska välfärd att kvinnorna specialiserar sig på hemarbete och män på lönearbete. I teorin antas en altruistisk hushållsföreståndare kontrollera resurserna och fatta beslut i hela hushållets intresse (1965; 1981). Andra forskare har ifrågasatt dessa teorier. Man har bl.a. undrat hur den man, som på marknaden antas uppföra sig som en egoistisk, konkurrerande kan förvandlas till en altruistisk, omtänksam inom familjen (1993). Där finns också ett cirkelreso- nemang. Kvinnor specialiserar sig på oavlönat hemarbete därför att de har lägre lön och har lägre lön därför att de specialiserar sig på hemarbete (Ferber & 1977). Man menar också att synen på familjen som en enhet inte tar hänsyn till intressekonflikter och maktrelationer inom familjen (1988; 1993; Strassman 1993). Sådana förekommer dock. Även om båda parter har intresse av att samarbeta för att maximera den gemensam- ma materiella levnadsstandarden, så kan de ha olika åsikter om hur överskottet ska fördelas (Sen 1985). Familjen kan ses som en arena för förhandlingar där diskussioner- na bl.a. rör fördelningen av tid och pengar. När parterna tycker olika avgörs frågan genom förhandlingar som antingen slutar i en kompro- miss eller genom att någon ger med sig. Vad resultatet blir är beroende av parternas förhandlingsstyrka. Den part som har den bästa fall back-positionen, dvs. den som klarar sig bäst efter en separation eller skilsmässa, har en starkare förhandlingsposition. Med högre utbildning och en egen inkomst får kvinnor större förhandlingsstyrka, ju högre inkomst mannen har och om det finns barn desto mindre förhandlingsstyrka har hon (1992).