sou · GLB3186 · 1998-01-01 00:00:00 — De borde regelmässigt jämställas med franchising. skriver i sitt svar att deras regelverk inte skiljer på hanteringen av sprängämnen i stora och små företag. De refererar ett pågående översynsarbete där ett drygt tiotal projekt syftar till modernisering och förenkling av inspektionens gällande regelverk. anser att kommunernas tillämpning av PBL när det gäller etable- ring inom dagligvarumarknaden bör utvär- deras. Generellt utgör olika former av etable- ringshinder det allvarligaste hotet mot en effektiv konkurrens. Vid utformning av reg- ler för etableringskontroll i en bransch måste därför effekterna på konkurrensen av sådana bestämmelser analyseras. Graden av konkur- rens inom dagligvaruhandeln har bl.a. sam- band med kommunernas tillämpning av (SFS 987:10), PBL. Vid en kommuns planering av markanvändning, inklusive prövningen av bygglovsärenden inom ramen för PBL, fastställs bl.a. vilken mark som skall få användas för handel, in- dustri m.m. En kommun kan också direkt påverka etableringen av företag inom detalj- handel (livsmedelsaffärer, bensinstationer m.m.) i anslutning till att kommunen hyr ut eller säljer egen mark. Därmed kan kom- munen påverka utbudet av olika varor och tjänster i kommunen med avseende på mångfald, produktkvalitet inklusive service- nivå och priser. Statens pris- och konkurrensverk (SPK) genomförde flera un- dersökningar av prisnivån på livsmedel i en rad orter i landet. Undersökningarna syftade främst till att jämföra prisnivån mellan olika orter med avseende på butiksstruktur. Undersökningarna visade bl.a. att graden av konkurrens mellan butikerna hade stor betydelse för prisnivån och att etablering av butiker med lågpriskaraktär spelade en vä- sentlig roll. i har utvärderat tillämpningen av PBL i länets kommuner . Av rap- porten framgår att intresset av effektiv kon- kurrens ofta synes ha en underordnad eller ingen betydelse vid beslut som fattats med stöd av PBL. Det kan noteras att innehöll PBL en särskild betämmelse om att beakta förutsättningarna för en effektiv konkurrens vid tillämpning av lagen och bedömning av etableringar. Av undersökningen framgår dock att kom- munalekonomiska hänsyn (t.ex. kostnader för VA, kollektivtrafik m.m.), ekonomin för redan etablerad handel och exploatörens ekonomiska styrka och villighet att svara för kommunala kostnader i sammanhanget haft en stor eller avgörande betydelse för bedöm- ningen. Dessutom tycks etablerade företag ofta haft ett stort inflytande på beslut om nyetablering. ändrades PBL i två avseenden. Den ena ändringen innebar att kommunen vid fastställandet av detaljplan för ett område får precisera förekomsten av viss handel. Kommunen har således numera bl.a. ökad möjlighet att hindra etablering av livsmedelshandel. Ändringen innebär ett ökat inslag av behovsprövning vid faststäl- lande av detaljplan. Den andra ändringen var att bestämmelsen i PBL – om att intres- set av en effektiv konkurrens inte fick mot- verkas vid utformandet av detaljplaner för byggnaders användning – slopades. Av ut- talanden i förarbetena (prop. 1996/97:34) till ändringarna tycks dock intentionen ha varit att konkurrensintresset även i fortsätt- ningen skulle beaktas vid tillämpningen av PBL. Riksdagsbeslut om en ny lag eller lagänd- ring föregås som regel av motivuttalanden av regeringen. Sådana uttalanden har hit- tills haft mycket stor betydelse vid tolk- ningen av svensk lag. I detta fall har lag- bestämmelsen om konkurrensintresset tagits bort ur PBL. Enligt me- ning kan inte ett motivuttalande ta över innebörden av en klar lagregel. Slutsatsen kan därför inte bli någon annan än att kon- kurrensintresset inte kommer att beaktas vid tillämpningen av PBL även om regeringen i motivuttalanden klarlagt att borttagande av lagregeln inte skulle uppfattas så att kon- kurrensintresset inte skulle beaktas. I sammanhanget kan inte underlåta att peka på att i övriga Eu- ropa tillmäts inte förarbeten samma bety- delse som i . I europeisk lagstiftning återfinns som regel lagens ändamål direkt i lagtexten. Främst till följd av internationa- liseringen av rättslivet och EG-rättens ökade betydelse bör motsvarande inriktning på lagstiftningsområdet kunna få genomslag även i nationellt lagstiftningsarbete. Eftersom en av intentionerna bakom PBL enligt motivuttalanden är att kommunerna skall beakta intresset av en effektiv konkur- rens vid etableringar måste särskilda bestäm- melser härom finnas i lagen. En sådan be- stämmelse kan införas i exempelvis PBL:s inledande bestämmelser (kap. 1). Detta har särskilt betydelse vid tillämpning av, förutom kap. 5, kap. 8 som rör bygg-, rivnings- och marklov. Åtgärden innebär att det för fram- tiden säkerställs att nämnda intention får genomslag vid tillämpning av lagen. anser vidare, med hän- syn till resultatet av ovannämnda undersök- ningar, att det bör genomföras en bred un- dersökning om tillämpningen av PBL och effekterna för etablering inom dagligvaru- handeln, främst livsmedelsområdet. En så- dan utredning kan utgöra underlag för åt- gärder att underlätta etablering och öka kon- kurrensen inom dagligvaruhandeln. menar att intentionen bakom PBL om att en effektiv konkurrens skall beaktas vid kommunens fysiska plane- ring bör få starkare stöd i lagtexten. Övervakning av kommunalt stöd till närings- livet SAF menar att en vanlig uppfattning är att varje form av kommunalt stöd till närings- livet enligt kommunallagen är olagligt. Men kommunallagen är inriktad mot att förhin- dra individuella stödåtgärder och subventio- ner, medan generella insatser tillåts. Subventionerna kan dock snedvrida kon- kurrensen mellan företag som är verksamma i samma bransch men i olika kommuner. Utökade möjligheter till övervakning av den kommunala stödgivningen är nödvändigt anser SAF. vill ge företagen bättre möjligheter att få prövat i domstol om kom- munens stödgivning till företagets konkur- rent strider mot kommunallagen. Det for- drar dock att inte enbart kommunmed- borgare ges rätt att överklaga kommunala beslut. Förenkla redovisningen till byggnadsnämn- derna anser att redo- visningen gentemot byggnadsnämnderna bör förenklas för byggföretag avseende ar- beten understigande . Informations- och samrådsplikt vid mark- arbeten önskar att en ny ordning där kommunen eller av denna anlitad entreprenör inför planerade trafik- avstängningar, vägarbeten m.m. åläggs att informera och samråda med berörda före- tag för att minimera avstängningsförluster. Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet SAF menar att rätten att klaga på ur kom- munalrättslig synpunkt tveksam verksamhet inte som bör vara begränsad till kommunens medlemmar. Detta fordrar san- nolikt att kommunens kompetens regleras i annan lag än kommunallagen – t.ex. inom konkurrenslagstiftningen. Det måste finnas möjlighet att få laglig- heten i en viss verksamhet prövad, inte bara lagligheten i ett visst beslut. Ofta finns inte något kommunalt beslut som går att klaga på, trots att en enligt kommunallagen olag- lig verksamhet bedrivs. Fullgoda möjligheter till prövning måste finnas även vad beträffar verksamhet i hel- eller delägda kommunala bolag. saknas sådana möjligheter. och konkurrent inte förenligt menar att myndigheter som har tillsyn över provningsföretag inte själva bör få bedriva konkurrerande prov- ningsverksamhet. I departementsrapporten för kommersiell provnings- och certifieringsverksamhet hos myndigheter (Ds 1997:17) föreslås att myndigheter som har föreskrifts- eller tillsynsansvar endast om det finns särskilda skäl skall få konkurrera med andra som är ett anmält eller ackredi- terat provnings- eller certifieringsorgan. Så- dana skäl kan vara att behov finns men att det saknas förutsättningar att bedriva aktu- ell verksamhet i hela landet. I rapporten finns även förslag till ändringar av berörda regel- verk. Förslaget motiveras med att det inte skall uppstå jävs- eller konkurrensproblem till följd av att en myndighet utövar tillsyn över aktörer som är myndighetens konkur- renter. Vidare framhålls principen om att tillsyns- respektive affärsverksamheten bör drivas organisatoriskt åtskilda för att und- vika korssubventionering. Marknadsanpassat regelsystem för tolkning anser att ett nytt och marknadsanpassat regelsystem för tolk- och översättningsverksamhet skulle underlätta etablering av nya företag. Inom tolkverk- samheten medför oklara bestämmelser att privata företags etablering och verksamhet försvåras. har fått många klagomål på detta område som bl.a. hand- lar om den oklara definitionen av begrep- pet arbetstagare. Det medför bl.a. en osä- kerhet om LOU:s tillämpning i anslutning till att myndigheter ger uppdrag till tolkar. har i ett beslut den (Dnr 2175-1996) pekat på en rad näringsrättsliga aspekter på tolkningsverksamheten. Kammarkollegiet har uppmärksammat frågan i ett yttrande till JO och menar att den kommunala tolkningsverksamheten har en monopolställ- ning. Problemet är enligt uppfattning av sådan natur att det är av stor, kanske avgörande, vikt för små- och ensam- företagare om de skall kunna vara kvar på marknaden. Anmärkningsvärt är även den beroendeställning dessa aktörer, dvs. obero- ende uppdragstagare, uppfattar sig ha gent- emot befintliga kommunala tolkförmed- lingar och offentliga arbetsförmedlingar på grund av den rättsosäkerhet som blir följ- den av nämnda oklarheter. Detta tillsam- mans med den kommunala tolkförmed- lingsverksamhetens rättsliga ställning kan skapa ytterligare konkurrensproblem. har i skrivelse (Dnr 1275/96) till regeringen (Närings- och ) föreslagit att det tillsätts en särskild ut- redning med uppgift att närmare analysera förhållandena på marknaden för tolk- och översättningstjänster. Ett huvudsyfte med utredningen bör vara att ta fram ett nytt och marknadsanpassat regelverk på området. 12 riktlinjer kan upphävas anför att 12 riktlinjer av totalt 47 (dvs. ) kan upphävas med hänvisning till nya domstolsbeslut, ändrad lagstiftning, nya EU- regler, nya standarder, samordning med an- dra myndigheter på konsumentområdet samt behovet av förenklingar. uppger också att de har interna rutiner i form av en checklista för riktlinjearbetet enligt marknadsföringslagen, i syfte att påminna om viktiga faktorer som bör beaktas i regelarbetet, bl.a. konsekvens- analyser och frågan huruvida en informa- tionsskyldighet kan bli alltför belastande för småföretagen. Femton lagar förs ihop till en miljöbalk anför i sitt remissvar föl- jande. För att göra miljölagstiftningen lät- tare att överblicka och tillämpa samordnas bestämmelserna i den centrala miljölagstift- ningens olika lagar i en miljöbalk. Miljöbal- ken avses träda i kraft . Regelförenkling och samordning är möjlig när det gäller farliga kemiska ämnen Kemikalieinspektionen konstaterar att reg- lerna inte gör någon skillnad mellan små och stora företag. Däremot är många regler så konstruerade att de innebär lättnader i för- pliktelserna när produktvolymen är liten. Kemikalieinspektionen anser att den stora mängden regler är en omständighet som sär- skilt försvårar tillväxtförutsättningarna för småföretag. Regelmängden bör minskas där så kan göras utan att syftet med reglerna ef- tersättes. En stor del av regelmassan utgörs av listor om hur enskilda ämnen skall klas- sificeras och märkas. Dessa listor är till stöd för småföretagen som annars måste skaffa motsvarande information från annat håll. Det är därför svårt att i betydande omfattning minska den sakinformation som finns i reglerna. Däremot skulle regler som finns på många håll kunna samordnas så att de blir lättare att hitta och använda. Reglerna i Kemikalie- inspektionens författningssamling, KIFS, rymdes på 80 A5-sidor. Till följd av började författningstexten svälla och upptar mer än 950 A5-sidor, varav cirka 900 införlivar gemen- skapsbestämmelser. Detta visar att de vikti- gaste insatserna för en begränsning av regel- mängden måste göras på gemenskapsnivå, och innan gemenskapsbeslut fattas som för- pliktar medlemsstaterna att införa flera be- stämmelser. Inspektionen agerar i gemen- skapsarbetet med det för ögonen. En förändring som skulle kunna övervä- gas att föreslå på gemenskapsnivå berör de ämneslistor som redovisar de kemiska äm- nen som är klassificerade inom gemenska- pen och anger hur de skall klassificeras och märkas. Listorna meddelas genom EU-direktiv. De motsvarande svenska bestämmelserna omfattar 672 A5- sidor författningstext från Kemikalieinspek- tionen och 277 A5-sidor från Sprängämnes- inspektionen. Om åtminstone ämneslistorna i stället meddelades i form av EG-förord- ningar skulle vardera myndighetens författningsvolym minska avsevärt. Mot- svarande skulle gälla i alla andra medlems- länder. Särskilt för den som vill exportera ke- miska produkter till andra medlemsländer skulle det innebära en avsevärd lättnad att aldrig behöva efterforska de nationella ämneslistorna i varje medlemsstat. Möjlig- heten att gå direkt på direktivtexten står naturligtvis öppen och så gör naturligtvis företag med stora resurser. Det är däremot inte sannolikt att den möjlighe- ten utnyttjas av så många småföretag. En liknande förändring gäller möjlig sam- ordning mellan Kemikalieinspektionen och . Att Sprängäm- nesinspektionen tvingas ge ut ämneslistor med samma ämnen som Kemikalieinspek- tionen beror på att den ensam har erforder- liga bemyndiganden i fråga om de brand- farliga och explosiva egenskaperna. Ett för- sta steg mot färre regler, som inte kräver beslut på gemenskapsnivå, kunde vara att även formellt samordna regelgivningen om ämnen på de båda områdena. Som en ser- vice till företagen tillhandahåller Kemikalie- inspektionen uppgifterna om brand- och explosionsfarliga egenskaper i sin författningssamling. Avslutningsvis konstaterar att myndighetens avgifter är kopplade till volym på ett sådant sätt att småföretagen inte drabbas orättvist. upplever att avgiften till Kemikalieinspektionens produktregister bör ses över då den inte är differentierad till fö- retagets storlek och heller inte alltid upp- levs stå i relation till den insats som görs från myndighetens sida. Avreglering för tillväxt, sysselsättning Myndigheternas arbete med avreglering Jag är sammankallande i Avreglerings- gruppen inom Småföretagsdelegationen. Avregleringar är ett område vi arbetar med. Vi har också en grupp som jobbar med kompetensutveckling för företagare. Vi har en grupp som jobbar med tillgänglighet och information och stöd för företagare. Vi har en grupp som jobbar med riskkapital och vi har en grupp som jobbar med social eko- nomi och nätverking mellan företag. Innan jag lämnar över ordet till , som är programledare för dagen, vill jag säga en sak. Delegationen har kallat till en hearing. Termen kommer från , där en hearing betyder en utfrågning i ett ämne som man vill komma fram till san- ningen om. Och det är precis det som är delegationens mening med denna hearing. Ni är utfrågarna, ni i publiken, och därför är er medverkan oerhört viktig och vi är väl- digt glada och se att det varit så stort in- tresse för denna hearing. Och vi i delegatio- nen kommer att använda oss av den debatt vi ser fram emot som ska hållas här . Tack, heter jag och är ekonomijournalist tillika må jag ju säga i den här församlingen också småföretagare. Mitt uppdrag blir här att se till att era frågor, era funderingar, era tankegångar kring det som är dagens tema, avreglering och förenkling av förutsättningar för småföretagare i , att det blir väl belyst var knutarna sitter etc. etc. så ytterligare en uppmaning till er att utnyttja tillfället att vara aktiv i detta. Det lär finnas, tror jag, ungefär 5 000 reg- ler, förordningar, förutsättningar eller direk- tiv som påverkar direkt eller indirekt små- företagare i olika sammanhang. 5 000 reg- ler ungefär och där någonstans finns då småföretagaren och tittar upp mot alla dessa regler. Jag kan inte undvika innan jag ger ordet här inledningsvis och berätta om en kompis jag har. Han är bergssprängare. Han har hållit på i sin verksamhet och bedrivit före- tag . Han berättade för mig att när han började fick han ägna ungefär en halv- timme i genomsnitt att uppfylla regler, bestämmelser att få godkännanden, få intyg etc., gick åt. berättar han är det halva tiden som går åt att sitta på polisstationen och vänta på att få det skriftliga intyget god- känt. Varje förfarande för honom att smälla bort en bergknalle, liten, är ungefär samma procedur som när sätter igång . Ungefär så upplever han det. i genomsnitt går åt att uppfylla regelverket. Jag bara lägger detta som ett litet memento i tankegången, en liten bild ur verkligheten och med detta har vi , statssekreterare, Närings- departementet. Du får inleda. Var så god! Tack så mycket. Jag håller med om att det är roligt att se att det är så många som har ställt upp här på den här hearingen, utfrågningen som Småföre- tagsdelegationen anordnar och ber att få tacka Dig också. Jag tror att när det gäller sådana sprängningsinsatser så kanske det är klokt ibland att lägga ned lite tid i förväg och inte drabbas av överraskningar. Jag vill för det första säga att Småföretags- delegationen är en statlig utredning som re- geringen tillsatte med syftet att arbeta med frågor, komma med förslag som skall gynna de små och medelstora företa- gens utveckling på olika sätt. Regelför- enkling och avreglering ingår som en viktig del i delegationens insatser. Det är inte det enda men det är ett viktigt område. Som nämnde så är det också frågan om företagsutvecklingsfrågor, informations- frågor m.m. Om jag då skall hålla mig till frågan om regelförenklingar vill jag väldigt gärna nämna någonting om de utgångspunkter som regeringen har för att vilja göra insatser och förbättringar på det här området. Den första utgångspunkten är att de små företa- gen har mycket mindre admi- nistrativa resurser än de större företagen. Det är inte konstigt utan snarare naturligt. Så kommer det säkert alltid att vara – det är ju det som är det speciella med ett litet företag att de administrativa resurserna är mindre. De stora företagen har i allmänhet mycket lättare att hantera regelsystemen. Man har möjligheter att anställa eller anlita expertis för att lösa uppkommande problem. Det har inte småföretag i allmänhet. Detta är den viktigaste utgångspunkten för att regeringen faktiskt vill se till att regelsystemet kan för- ändras så att denna konkurrensnackdel de små företagen till nackdel och de större till fördel, kan minska eller helst försvinna! Det är alltså inte frågan om i första hand att införa regler som innebär att ekonomiska resurser förs över, exempelvis från samhället eller ifrån de stora företagen, till de små. Förstahandsuppgiften är att minska konkur- rensnackdelen som jag just nämnde. En annan utgångspunkt är att de regler som finns ju i allmänhet har ett syfte. De är inte till för att försvåra i största allmänhet. Sedan har de i många fall fått de effekterna. De regler vi har ska naturligtvis respekteras. Det finns regelsystem som avser att t.ex. näringsverksamhet kan bedrivas så att den inte kommer i konflikt med sociala mål, hälsomål, folkhälsomål och liknande. Det finns också regler som syftar till att hindra en snedvridning av konkurrens och lik- nande. Det ligger i sakens natur att när man har ett sådant regelsystem, så följer därmed också en viss tillsynsskyldighet för staten och det följer ett visst administrativt arbete även hos företagen för att kunna uppfylla de här reg- lerna. Det är väldigt viktigt att ha klart för sig de här utgångspunkterna. Men syftet är att se till att det existerande regelsystemet inte innebär en konkurrensnackdel för de små företagen. Även reglernas och regelsystemens sakin- nehåll måste ses över, men även då är det i allt väsentligt för att just den här konkurrens- nackdelen som finns genom de små företa- gens speciella karaktär i jämförelse med de stora kan undanröjas. Regeringen ser det som en utomordent- ligt viktig uppgift att arbetet som Småföre- tagsdelegationen utför, som successivt nu håller på att förankras, bearbetas och bere- das i , kan fullföljas på ett bra sätt. Jag skulle vilja nämna några saker som delvis har med det här att göra och där för- bättringar är på väg. Ett av de viktigaste områdena där Småföretagsdelegationen, lik- som många andra, har framfört mycket skarp kritik har gällt sjuklöneperioden och dess längd. Där har regeringen lagt ett förslag där man återställer sjuklöneperioden till den gamla nivån. Jag tror vi alla kan vara överens om att det är bra att vi har funnit ett utrymme för att kunna förkorta den. En annan fråga som också har diskute- rats i Småföretagsdelegationen gäller möj- ligheten att få F-skattsedel för företagen. Också där finns det nu ett förslag till vissa förbättringar och frågan bereds också vidare i bl.a. Syftet är att det ska bli lättare att få F-skattsedel eller rättare sagt att de onödiga hindren för att få F-skattse- del ska tas bort. Jag vill slutligen nämna att regeringen har tillsatt en utredning med syfte att se över stoppreglerna för småföretag. Mycket tyder på att man i många fall även utan dessa reg- ler kan uppnå syftena bakom detta system – att förhindra otillbörliga skattevinster. Jag vet inte om ni har läst en artikel i där näringsministern har intervjuats angående de förslag som har ta- gits fram här i Småföretagsdelegationen och som syftar till att förbättra inom området för dagens diskussion – regelförenklingar s.k. – där tycker jag man kan säga att ni har fått en snabb reaktion, positiv reaktion på många av de förslag som har lämnats. Jag förstår att dagens svar inte fullt ut till- godoser alla de synpunkter som har funnits men jag tycker ni skall hålla i minnet att det här var en mycket snabb reaktion på nyli- gen inlämnade förslag. Sammanfattningsvis är småföretags- och regelförenklingsfrågor en mycket prioriterad uppgift för regeringen. Jag hoppas också att dagens hearing ska ge ett ännu bättre un- derlag för den fortsatta diskussionen mel- lan och Småföretags- delegationen när det gäller regelförenklings- arbetet. Ni kan vara övertygade om att regeringen fäster mycket stort avseende vid Småföre- tagsdelegationens arbete! Jag vet att du inte kan vara med så länge själv. Bara en kort fråga på en punkt du själv pekar på – F-skattsedelfrågan. Det finns också en tanke att det bara skall behövas en kontakt med en myndighet för att starta ett företag, få det registrerat, skattefrågan löst, hela den här delen. är det uppdelat på en mängd olika. Är du positiv till en tanke att t.ex. vid registrering hos PRV, där ditt bolag registreras med namn och allting så- dant, det utfärdas därifrån en F- skattsedel och övriga ska vi säga administra- tiva tillstånd. En kontakt – hela paketet i handen. Det går ju naturligtvis inte att säga att man är negativ till ett sådant förslag. Det är naturligtvis inom många områden väldigt viktigt att man försöker etablera system där man kan arbeta med en kontakt. Det gäller inte bara för småföretag utan naturligtvis även för stora företag och för enskilda, att så långt som möjligt sträva mot detta mål. Jag tror det är väldigt viktigt att de myn- digheter som vi har vidtar utomordentligt starka insatser för att förbättra samverkan. För det här är en fråga om samverkan. Att man etablerar samverkanssystem som gör att det blir praktiskt möjligt att nå dithän att man ska kunna ha en kontakt med myndig- heterna. Jag tror det är där som svårigheterna ligger. Vi har i det svenska samhället liksom i alla andra samhällen sektorsorgan som är experter var och en på sitt område, det gäl- ler då att få till stånd en större samverkan. Jag skulle hälsa med stor tillfredsställelse att man genom en mycket förbättrad sam- verkan når dithän att det blir praktiskt möj- ligt att genomföra ett system där det räcker med en kontakt. Jag har goda förhopp- ningar om detta! Det här är ett problem inte bara när det gäller att få tillstånd eller få registrering till stånd av ett företag.