sou · GLB3141d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Den menade vidare att markna- den på ett bättre sätt håller nere priserna, eftersom bokbranschen inte kan ta ut högre priser än konsumenterna är beredda att betala. Dess- utom påpekade att prispressen enbart påverkar producentledet och inte konsumentpriserna, samt att prispressen skapat utrymme för bokhandeln att höja sina marginaler. och anser däremot att pris- pressen bör behållas. fick i regleringsbrevet /94 i uppdrag att utvärdera prispressen. Rådets slutsats var att prispressen borde vara kvar. Även om prispressen inte har någon stark köpstimulerande effekt har den i kombination med själva utgivningsstödet bidragit till beva- randet av en rimlig prisnivå trots den ambitiösa utgivningsnivån och de minskade genomsnittsupplagorna på den svenska bokmarknaden, menade . Ett avskaffande skulle leda till ett ökat tryck på redan hårt ansatta stödordningar, framhöll . 2Svenska skrivelser, till och till 3Kulturrådets yttrande , Dnr 1022/94-40. SOU 1997:141 3TATLIGT ST¶D 161 Ett slopande av litteraturstödets prispress skulle enligt föreningen en högre prisnivå för utgivningen av kvalitetslitteratur och därmed till ökade utgifter för bokköparna. Tanken att effekten av prispressen skulle gå förlorad för konsumenterna genom att bokhandeln ökar sina marginaler avvisas av . Ett lägre inköpspris ger ett lägre pris för bokköparen. hade också kunnat konstatera att prispressen bidragit till att hålla lönsamma och högprissatta titlar utanför litteraturstödet. önskade att man kunde komma något längre i detta avseende. Genom återbetalning av litteraturstöd för titlar som uppnår en viss upplaga kunde utrymme skapas för andra titlar som är i bättre behov av stöd. har riktat kritik mot att stödet till ny svensk skönlitteratur urholkats. Anslag per stödordning och ungefärligt antal stödda titlar Ny svensk skönlitteratur för vuxna Skönlitteratur för vuxna i svensk Bildböcker och bildverk för vuxna Klassisk litteratur (inkl. lagerstöd) Tecknade serier för barn och ungdom Litteratur på invandrar- och minori- Klassikerserie för skolan (fram ca 1 500 00 4 Svenska Bokhandlareföreningens yttrande till . 162 3TATLIGT ST¶D SOU 1997:141 .Y SVENSK SK¶NLITTERATUR F¶R VUXNA I denna stödordning ingår nyutgivna romaner, noveller, dikter, drama- tik, debatt, biografier med skönlitterär anknytning, essäer och aforismer samt debatt- och rapportböcker med skönlitterär prägel. Läromedel, studiematerial eller vetenskapliga verk med specialistanknytning får i regel inte stöd. Ansökningarna behandlas av en arbetsgrupp med sex ledamöter som sammanträder . Gruppen gör en bedömning med utgångspunkt från bokens litterära kvalitet. Minimiupplaga för stöd är för lyrik, dramatik, aforismer och essäer 750 exemplar. För övriga genrer är miniupplagan 1 500 exemplar. fördelas inom denna stödordning. /96 (18 mån) fördelades till 364 titlar, dvs. i genomsnitt per titel, utgivna av 47 förlag. Avslagen uppgick till 317, vilket betyder att fick stöd. 109 av stöden gick till romaner, 77 till dikter och 69 till essäer. De förlag som dominerar när det gäller utgivning av ny svensk skönlitteratur för vuxna är och . Även har en förhål- landevis stor utgivning av svensk skönlitteratur, liksom /Symposion och Gedins. 3K¶NLITTERATUR F¶R VUXNA I SVENSK ¶VERS¤TTNING Stödordningen omfattar översatta romaner, noveller, dikter, dramatik, aforismer, essäer, biografier med skönlitterär anknytning samt debatt- och rapportböcker med skönlitterär prägel. Beslut om stöd fattas av en arbetsgrupp med fem ledamöter som sammanträder . Avgörande för arbetsgruppens bedömning är originalverkets litterära kvalitet och kvaliteten på översättningen. Vidare eftersträvas en mång- sidighet beträffande originalspråk. Översättningen förutsätts utgå från originalverket. Bara i undantagsfall kan översättning via ett annat språk Minimiupplaga för stöd är - för lyrik, dramatik, aforismer, essäer - 750 exemplar - för övriga genrer - 1 500 exemplar. fördelas inom denna stödordning. Under /96 (18 mån) fick 40 förlag i stöd för 156 verk - i genomsnitt per titel. 147 ansök- ningar om stöd fick avslag, vilket betyder att beviljades stöd. De förlag som fick mest stöd inom denna stödordning var , som fick i stöd för 20 titlar, följt av , som fick titlar, medan fick för nio titlar. Av de 156 stödda titlarna hade 55 verk, eller , engelska som originalspråk. Engelskan dominerar stort bland den skönlitteratur som översätts i ; 1996 utkom 1 826 böcker och broschyrer - av översättningsböckerna - som hade engelska som originalspråk. Där- emot fick av dessa stöd (för övriga). Noteras bör dock att det inte enbart är författare från och som skriver på engelska, utan också de från , , , Syd- , m.fl. länder. De skönlitterära översättningarna är den utgivning som förlagen i första hand drar ned på i svåra tider, särskilt när det gäller böcker från språkområden som uppfattas som udda. Enligt Svenska Förläggare- föreningens statistik över medlemsförlagens utgivning minskade över- sättningslitteraturen för vuxna mellan /86 och , från 405 utgivna verk till 300. &ACKLITTERATUR F¶R VUXNA Stödordningen omfattar facklitteratur i vid bemärkelse, såväl svensk som översatt facklitteratur. För äldre litteratur och klassiker hänvisas till klassikerstödet. Läromedel, studiematerial eller vetenskapliga verk med specialistinriktning får i regel inte stöd. Inte heller får titlar av uppslagskaraktär, hobbyböcker, årsböcker, utställningskataloger, hand- böcker, kokböcker eller reseguider stöd, om det inte kan anses särskilt kulturpolitiskt motiverat. En reducering av stödet tillämpas för avhand- lingar. Beslut om stöd fattas av en arbetsgrupp med sju ledamöter som har sex sammanträden . Arbetsgruppen tar, vid sidan om kravet på kvalitet, även hänsyn till tillgången på och behovet av litteratur inom olika facklitterära områden. Minimiupplaga för stöd är 1 500 exemplar. fördelas i stöd. /96 (18 månader) beviljades till 209 fackböcker för vuxna, i genomsnitt . 531 ansökte om stöd och 322 fick avslag, dvs. 1995/96 gick det största antalet fackboksstöd till Atlantis, som fick i stöd för 22 titlar, följt av , som fick för 16 tit- lar. Fackboksutgivningen har ökat kraftigt i . I stödordningen facklitteratur inräknas såväl svenska som översatta verk. Många olika ämnesområden samsas inom denna stödordning; sociologi, filosofi, historia, religion m.fl. Det är en allmän uppfattning bland dem som fördelar stöden att många mycket bra, stödvärda fackböcker inte får stöd på grund av ett ökande antal ansökningar med hög och jämn kva- Detta bekräftas av att endast drygt 1/3 av ansökningarna beviljas stöd. Stödordningen för Barn- och ungdomslitteratur omfattar skönlitteratur, både svenska originalverk och översättningar och facklitteratur. Barn- och ungdomslitteratur på invandrar- och minoritetsspråk behandlas inom det särskilda stödet för litteratur på invandrar- och minoritets- språk. Beslut om stöd fattas av en arbetsgrupp med sex ledamöter som har sex sammanträden . Utgångspunkt för gruppens bedömning är bokens litterära kvalitet. Svensk originalutgivning prioriteras. För över- sättningar eftersträvar gruppen en god spridning mellan olika språk- områden. Förlag som söker särskilt stödbelopp kan få förhandsbesked om stöd. I motiverade undantagsfall kan produktionsstöd beviljas för särskilt kostnadskrävande utgivning. Minimiupplaga för stöd är 1 500 exemplar. I finns relativt god tillgång på kvalitetsböcker för barn. Framför allt bilderböckerna anses ha hög kvalitet. Detta är dock en kostnadskrävande utgivning som ofta kommer till stånd genom inter- nationella samtryck och som är beroende av både inköp från bibliote- ken och av statligt stöd. Även inom denna stödform är antalet bifall lägre än avslagen. /96 beviljades av ansökning- arna. beviljas till barn- och ungdomslitte- ratur. /96 (18 mån) fördelades till 278 verk, eller av 616 ansökningar. 338 ansökningar avslogs. De främsta stödmottagarna inom denna stödordning var , som fick i stöd för 53 böcker, , 1 145 370 för 48 böcker och Alfabeta, 1 045 740 för 44 böcker. Bland övriga förlag som fick utgivningsstöd märks , samt . Fem förlag fick stöd för översättningar av barnböcker till invandrar- och minoritetsspråk. Sammanlagt 17 böcker erhöll . Dar (arabiska och persiska) fick flest stöd. /96 fick förlaget i stöd för 11 översättningar, bl.a. av till arabiska. De övriga förlag som fick stöd för översättningar av svenska barnböcker var Admas Förlag (tigrinja), Apec Förlag (kurdiska), (tigrinja) samt Gav- rilo förlag (serbokroatiska). "ILDB¶CKER OCH BILDVERK F¶R VUXNA Stödordningen omfattar konst-, foto- och bildböcker för vuxna, samt böcker inom området konsthistoria. Ansökan kan avse både böcker på produktionsstadiet och färdiga böcker. För denna kategori beviljas alltså även ett förhandsstöd. Beslut om stöd fattas av en arbetsgrupp om fem personer med bred kompetens när det gäller att bedöma konst, foto och bild. För verk med särskilt höga produktionskostnader kan ge förhandsstöd. Beslut om stödbelopp och högsta tillåtna F-pris grundar sig på framställningskostnaderna. Om dessa blir större än beräknat kan medge att F-priset höjs. Det finns också ett efterhandsstöd som fastställs med hänsyn till framställningskostnaderna och F-priset. Konstböcker och andra bild- verk är i stort behov av stöd på grund av de höga produktionskostna- derna. Upplagorna är oftast små - under 2 000 exemplar - och titlarna blir sällan kommersiella framgångar. De små och medelstora förlag som ger ut dessa böcker skulle förmodligen inte ta risken om inte stödet funnes. beviljas i stöd inom denna stödordning. /96 (18 mån) fördelades på 62 titlar till 44 förlag. Antalet ansökningar uppgick till 148. Bifalls- procenten uppgick till . I genomsnitt erhöll varje titel stöd med . Bland de förlag som fick mest stöd märks , 697 000 i stöd för 10 titlar, i , som fick för 3 titlar och , som fick för 3 titlar. Stödordningen omfattar samtliga kategorier inom litteraturstödet utom litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. I motsats till övriga stöd- kategorier är klassikerstödet ett förhandsstöd. Med klassisk litteratur jämställs allmänt erkänd 1900-talslitteratur om den utgavs första gången . Beslut fattas av en arbetsgrupp med fem ledamöter. Utgångspunkten för arbetsgruppens bedömning är den litte- rära kvaliteten. Vidare tar gruppen hänsyn till om verket är tillgängligt på den svenska bokmarknaden. För utländska klassiker vägs också behovet av nyöversättning in, samt översättningens kvalitet. Stödet är ett F¶RHANDSST¶D Särskilt stödbelopp kan ges för översättning av klassi- 166 3TATLIGT ST¶D SOU 1997:141 Om förlaget bekostar en nyöversättning betalas en tredjedel av stöd- beloppet ut redan i samband med stödbeslutet. För övriga titlar utbetalas hela beloppet efter utgivningen. Minimiupplaga är - för lyrik, dramatik, aforismer, essäer -- 1 000 exemplar - för övriga genrer - 2 000 exemplar. är anslaget på (inkl. medel för lagerstöd). fördelades i lagerstöd för klassiker 1997. /96 (18 mån) beviljades 80 stöd medan 57 ansök- ningar avslogs. fick totalt i stöd, eller per titel. Förlaget var den största stödmottagaren med eller av totalsumman för klassikerstödet, följt av med i stöd. I motsats till övriga stödordningar är klassikerstödet alltså ett F¶R HANDSST¶D och ansökan måste lämnas innan boken är tryckt, vilket enligt handläggarna på är ändamålsenligt. Risken för otill- börlig statlig styrning anses vara mindre inom klassikerstödet än inom andra stödordningar, eftersom titlarna redan varit utgivna. För lagerhållning av klassisk litteratur kan S¤RSKILT LAGERST¶D ges. Stödet fördelas en gång och ansökningarna skall vara inkomna ett visst datum (). Lagerstödet är ett efterhandsstöd som förlagen kan få för mellan 200 och 2 000 exemplar. Detta stöd beviljas främst för de titlar som fått produktionsstöd, men även för andra. Ca 40 förlag beviljas lagerstöd för runt 1 000 titlar . Lagerstödet för klassiker är relativt litet, men mycket administra- tionskrävande. Förlagen som får stöd anser dock att stödet är mycket betydelsefullt. För /96 (18 mån.) beviljades i lagerstöd till klassiker. Atlantis fick mest stöd, eller av stödsumman, följt av Klassikerförlaget med , eller . fördelades i lagerstöd för klassiker till 44 förlag. Liksom tidigare fick Atlantis den största andelen av lagerstödet, dvs. eller av stödet, följt av Klassikerförlaget/Rabénförlagen som fick () och med () i stöd. Stödsummorna för hälften, dvs. 22 stycken, av förlagen understeg . Endast åtta förlag fick mer än . 4ECKNADE SERIER F¶R BARN OCH UNGDOM Syftet med stödet är att stimulera utgivning av nya svenska kvalitets- serier. Det syftar också till att främja utgivning av goda serier från övriga nordiska länder, liksom från andra språkområden. Besluten om stöd fattas av en arbetsgrupp med fyra ledamöter som sammanträder . Arbetsgruppen bedömer både bild- och textkvalitet. Stödet till tecknade serier för barn och ungdom tillkom . finns - vid sidan av de rena underhållnings- serierna - en ny typ av serier i . I dessa är ambitionsnivån och den konstnärliga nivån högre. Stödet till tecknade serier anses starkt ha bidragit till att denna nya typ av serier etablerat sig. Det har dock visat sig svårt att få fram nya serier för barn. Det är främst ungdomsserier som tillkommit. Det är också i första hand ungdomar 15 -som läser serier. Marknaden för serier är svag och förlagen brottas med ekonomiska problem. Stödordningen omfattar förhandsstöd, efterhandsstöd samt stöd till enskilda serier i serietidningar. Förhandsstödet är avsett för serieutgivning med särskilt höga kost- nader, i första hand nya svenska serier. I motiverade undantagsfall kan rådet bevilja produktionsstöd för särskilt kostnadskrävande utgivning. Efterhandsstödet syftar till att stimulera utgivningen av svenska och översatta kvalitetsserier. Stödet gäller endast färdiga album/böcker. Stöd till enskilda serier i serietidningar kan bara ges till nya svenska serier. Vid fördelningen tar arbetsgruppen viss hänsyn till tidningens övriga innehåll. Minimiupplaga för albumstödet är 1 500 exemplar. För insatser som syftar till att främja distributionen och försälj- ningen av kvalitetsserier kan särskilt bidrag sökas. Sådant bidrag kan inte sökas av enskilda förlag eller företagsgrupper. Anslaget för är . /96 (18 mån.) fick 12 förlag i stöd för 45 serier. 19 av 64 sökande fick avslag, dvs. av ansökningarna bifölls och fick stöd med i genomsnitt . fick i stöd för 18 serier, därefter kom Tago förlag, som ger ut svenska serier, med 279 000 för 9 serier och Optimal Press med för 6 serier. gavs i stöd till 13 enskilda serier i dagstidningar, publicerade av tre förlag, nämligen Optimal Press, Semic Press och . 3T¶D TILL LITTERATUR P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K Syftet med stödet är att ge invandrare och språkliga minoriteter i Sve- rige tillgång till god litteratur på sitt eget språk. Stödet ges huvudsakli- gen som allmänt förlagsstöd till förlag med utgivning på invandrar- och minoritetsspråk. Stöd kan även ges för svensk barn- och ungdomslitteratur i över- sättning till vissa invandrar- och minoritetsspråk, där bristen på littera- tur för barn och ungdom är särskilt stor. Stöd kan lämnas för produk- tionskostnader, allmänna förlagskostnader eller som särskilt produk- tionsstöd för kostnader som beror på att utgivningen sker på annat språk än svenska. Beslut om stöd fattas av en arbetsgrupp med tre ledamöter. inrättades stödformen för litteratur på invandrar- och mino- ritetsspråk. Målsättningen är att alla språkgrupper ska ha tillgång till god litteratur i tillfredsställande omfattning via biblioteken. Stödet ska vara en garanti för att det finns böcker på ett visst språk. Från början var stödet ett förlagsstöd, som sedan ändrades till att bli ett titelstöd. 1993/94 återgick man till ett allmänt förlagsstöd. krävs fun- gerande förlagsverksamhet innan stöd kan utgå. Dessutom finns enligt förordningen möjlighet att stödja projekt av olika slag. uppgår stödet till . Anslaget har varit oförändrat /93. av stödet går till kurdisk utgivning, som som stödet har funnits har fått totalt. Förlag med persisk respektive turkisk utgivning har också fått mycket stöd. Spanskspråkig utgivning fick tidigare en stor del av stödet, men andelen har minskat. De grupper som dominerar den litterära produk- tionen är sådana som varit i . För invandrare från t.ex. och saknas böcker, beroende på svag förlags- struktur i ursprungsländerna efter långvarigt krigstillstånd. Också i Sve- rige råder en brist på litteratur för dessa grupper. Produktionen av böcker för invandrarbarn är försumbar till sin omfattning, medan däremot några förlag översatt kända svenska barn- böcker till olika invandrarspråk (se under rubriken och ung- domslitteratur). I utredningen , framtiden och mångfalden (SOU 1996:55) framförs förslag som syftar till att införa ett nytt system för stöd till etniska/språkliga gruppers kulturella verksamhet. Man menar att stödet bör kunna ges antingen som grundbidrag eller projektbidrag och poängterar också att det är naturligt om kulturellt och socialt liv inom olika etniska grupper organiseras på initiativ av och inom sådana grup- per. Denna slutsats får stöd av arbetsgruppen för stöd till minoritets- och invandrarlitteratur, som har framfört önskemål om en förändrad inrikt- ning på stödet. Man vill t.ex. prioritera barn- och ungdomslitteratur och stödja de nyare invandrargrupperna i . Klassikerserien för skolan har sedan den infördes kommit ut med planerade 100 titlar, de sista tio . föreslår i sin anslagsframställning -99 att serien skall hållas i lager och marknadsföras för skolan tills vidare. Stödet till klassikerserien för skolan infördes på grund av svårig- heten att hitta god klassisk litteratur till skolorna. De 100 titlarna i serien får endast säljas till skolor, samt genom , som har möjlighet att sälja de svenska klassikerna ur serien till lärare som undervisar i svensk litteratur i skolor utomlands. Böckerna kostar endast styck och den statliga subventionen beräknas till per exemplar. Tio titlar gavs ut till en årlig kostnad av 2 -. Utgivningen sköttes av det förlag som hade rättigheterna till respek- tive verk, t.ex. rätten till en översättning. I de fall det handlade om upphovsrättsligt fria svenska författare gav uppdraget till det förlag som låg närmast till hands, t.ex. därför att det gett ut en bra utgåva av verket. De 100 titlarna gavs ut av 8 olika förlag. När det gäller marknads- föring och distribution fick genom anbudsförfarande uppdraget att dels producera en katalog för att marknadsföra klassi- kerna och dels, via Förlagsdistribution i , lagerhålla och distri- buera dem. Då serien nu är fulltalig anslås runt - åtminstone fram - för tilltryck, marknadsföring och lagerhållning. 8.1.3Spridningen av de litteraturstödda titlarna har låtit undersöka spridningen av de titlar som fått statligt litteraturstöd genom att skicka en enkät till de bokförlag som erhållit litteraturstöd under /96 (18 månader). Dessa har fått stöd enligt stödordningarna svensk skönlitteratur, skönlitteratur i svensk översättning och barn- och ungdomslitteratur. Spridningen av stödd facklitteratur finns inte med. Sammanlagt har 47 förlag redovisat tryckt upplaga och försäljning genom olika kanaler för 639 titlar, som totalt tryckts i närmare 3,2 miljoner exemplar. Se bilaga 7 (Litte- raturstödda titlar). Redovisningen av förlagens försäljning har delats upp i fem katego- rier: bokhandel, bokklubb, bibliotek, direkt och övriga. Se definition av kategorierna i avsnitt 6.1.2. I antal sålda volymer stod bokklubbsför- säljningen för den största andelen eller 827 000 exemplar, jämfört med bokhandelns 680 000 exemplar. Av tabell 8:2 framgår att 671 000 av de bokklubbssålda exemplaren avsåg den tiondel (64 titlar) av de litte- raturstödda titlarna som hade en upplaga på 10 000 exemplar eller mer. Beträffande de återstående 575 litteraturstödda titlarna hade bokhan- deln den största försäljningen. Försäljningen till biblioteken var 401 000 exemplar. Bib- lioteksinköpen var minst påverkade av vilken upplageklass de inköpta titlarna tillhörde. Betydligt lägre var försäljningen genom kategorin Övriga, 164 000 exemplar, och Direktförsäljning, 62 000 exem- plar. Antal sålda exemplar respektive antal osålda exemplar avser den undersökta tidsperioden och således ej antalet slutligen sålda/osålda exemplar. Analys litteraturstödda titlar - upplagestorlek Genomsnittsupplagan för de litteraturstödda titlarna låg på knappt 5 000 exemplar. Detta kan jämföras med den medelupplaga på 7 000 som Svenska Förläggareföreningens statistik redovisar 1996. Upp- lagorna varierar dock kraftigt. av de stödda titlarna hade en upplaga på mer än 10 000 tryckta exemplar (i genomsnitt 22 000 exemplar för denna kate- gori). Några få titlar trycktes i över 50 000 exemplar, medan av de stödda titlarna hade en upplaga under 3 000 exemplar. 42 stycken av titlarna trycktes i en upplaga som understeg 1 000 exemplar, i genomsnitt 802 exemplar. Enligt regler för litteraturstöd är minimiupplagan 750 för lyrik, dramatik, aforismer och essäer, medan den för övriga kategorier är 1 500 -2 000, se tabell nedan. Genomsnitt per litteraturstödd titel - samtliga De titlar som ingick i undersökningen och som trycktes i en upplaga i över 10 000 exemplar såldes till största delen, , genom bok- klubbarna. Detta förklaras av att många av dem var huvudböcker i någon av de stora bokklubbarna. Redan i kategorin titlar som tryckts i 6 000-10 000 exemplar och där medelupplagan låg på 7 350 exemplar, var fördelningen helt annorlunda. Här var i stället bokhandeln den främsta försäljningskanalen, följd av biblioteken. Först därefter kom bokklubbarna. För böcker med upplagor under 4 000 exemplar för- stärktes denna tendens ytterligare. Undersökningen visar således att det i första hand är bokhandeln som står för sortimentsbredden på bokmarknaden. Bokklubbarna betyder mest för att sälja storsäljarna. Visserligen finns i bokklubbarnas sortiment också de titlar som inte trycks i stora upplagor, men försäljningsvolymerna är lägre. Genomsnittlig försäljning för de litteraturstödda titlarna ligger på . av de böcker som trycks förblir alltså osålda . Detta kan jämföras med Svenska Förläggareföreningens statistik som visar att av de tryckta böckerna 1996 inte såldes . Även beträffande osålda exemplar finns stora skillnader mellan de olika titlarna. Enkelt uttryckt minskar andelen osålda böcker ju högre upplaga som har tryckts. För titlar tryckta i över 10 000 exemplar för- blev osålda första året. För titlar tryckta i 3 000 exemplar var det nästan hälften av böckerna, , som inte såldes. I intervallet 1 000-2 000 tryckta exemplar, var det som inte såldes och av de böcker som trycktes i färre än 1 000 exemplar, förblev osålda . Undersökningens resultat stämmer väl med en tidigare studie av , som omfattade hela förstagångsutgivning av svensk skönlitteratur och försäljningen av dessa böcker i alla kanaler . (3K¶NLITTERATURENS V¤GAR ur Ordning, redbarhet och snabb expedition, 1995.) Studien visade att bokhandeln och biblioteken, jämfört med övriga distributionskanaler, var innehållsrikare och hade en större bredd i sitt utbud. Bokhandel och bibliotek skilde sig från de andra också genom sin kvalitetslitteraturprofil och sin klara inriktning på svensk litteratur i utbudet. När det gäller den totala försäljningen bibehöll biblioteken sin profil medan bokhandelns förvandlades till en underhållningsprofil som i första hand liknade bokklubbarnas. Engelskspråkiga översättnings- romaner, särskilt underhållningsromaner, utövade en betydligt större lockelse än andra kategorier av böcker. Bokhandeln visade sig vara en huvudkanal för böcker med statligt litteraturstöd. Bokklubbarna hade visserligen sålt mest av den utgiv- ningsstödda litteraturen, men den andelen b yggde på exceptionella för- utsättningar. Räknar man bort fyra romaner från paketbokklubben svarade bokklubbarna för av den totala försälj- ningen mot bokhandelns .