sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — Hon menar att forskningen relativt entydigt pekar på att unga vill arbeta. Ungdomar vill arbeta och försörja sig själva. Det finns inte några undersökningar som stödjer idén om att ungdomar har förlorat den gängse svenska arbetsmoralen. Däremot är det troligt att yngre ser det som mer självklart än äldre att uppbära arbetslöshets- och socialstöd under kortare eller längre sökperioder efter arbete. (s.24, Arbetslivscentrum, 1988) understryker att även om det går att belägga att unga har en större öppenhet inför kortare perioder där man är bero- ende av bidrag som inkomst kan detta inte kopplas till en lägre arbetsmoral och att unga inte vill arbeta. Studier pekar på att det tvärtom kan förhålla sig så att äldre i större utsträckning än yngre värdesätter perioder av ledighet (s.21 a.a). I senare forskning kring ungas värde- ringar och förhållningssätt till arbete fick cirka 1100 unga mellan 20- utifrån en sjugradig skala besvara frågan Hur viktigt är arbete i ditt totala liv?17. Skalan gick från En av de minst viktiga sakerna i mitt liv till En av de viktigaste sakerna i mitt liv. 17 Se Gamberale, Sconfienza och , a.a. Unga och arbete 31 () markerade de två högsta värdena medan ansåg att arbete var oviktigt och markerade de två lägsta värdena. Ett vanlig frågeställning i forskningen kring unga och arbete är om unga oroas av arbetslöshet. Svaren från den typen av frågor kan användas som en spegelbild av hur unga värderar arbete. En hög grad av oro för arbetslöshet och en negativ syn på arbetslöshet kan ses som indikatorer på att man sätter värde på att ha ett arbete. I undersökningar från 1989-1995 har man ställt frågor av den här typen. Resultaten visar att arbetslösheten är en politisk fråga som unga i allt större utsträckning tycker är viktig18. 1989 var den absolut viktigaste frågan miljöproblemen. Mer än varannan () svarade då att miljöfrågorna var viktigast och enbart tre av hundra menade att arbetslösheten var det viktigaste problemet. 1995 är situationen på arbetsmarknaden en annan och så även de ungas uppfattning av arbetslösheten som ett problem. Varan- nan svarar att arbetslösheten är det viktigaste problemet medan knappt var tredje svarar att miljön är det. har också andelen unga ökat som svarar att arbetslöshet är det som de oroar sig mest för. 1989 svarar tre av hundra jämfört med tjugo av hundra 1995 att de är mest rädda för arbetslöshet när de tänker på sin framtid. I Ungas välfärd och värderingar (SOU 1994:73) svarar av dem mellan att de känt oro för att bli arbetslösa. Av de mellan svarade att de oroat sig för detta. I en undersökning om hälsorisker visar docent att var fjärde () av unga mellan menar att arbetslösheten är ett mycket stort hot mot den egna hälsan och de egna livet19. Motsvarande andel för den övriga befolkningen var drygt var tionde. Sammantaget visar dessa forskningsresultat att unga likväl som andra vill arbeta och att de oroas av att bli arbetslösa. Detta bekräftas även av svaren från Ungdomspolitiska kommitténs ne- kätundersökning samt i svaren från de av kommittén initierade råd- slagen, vilka presenteras senare i kapitlet. 18Se Ungdomstid, årsbok om ungdom, 1989-1995, statens Ungdoms- råd/. 19Kan man kommunicera om det som inte kan förutses? i Det gamla riket, och (red. ), 1995. 32 Unga och arbete 2.3.2Synen på arbetets innehåll Unga vill alltså arbeta. Men har de andra värderingar än tidigare generationer av vad arbetet ska innehålla? Hur ser de på det ideala arbetet? slår utifrån ett flertal tidigare svenska och internationella studier fast att unga har högre aspirationer än vad tidigare ungdomsgenerationer hade. Det räcker inte att arbeta enbart för lönens skull. Arbete måste utveckla den egna personligheten. De förändrade värderingarna beror till stor del på den ökade tiden i utbildning. Med högre utbildning följer större krav på arbetets innehåll20. Denna förändrade syn på det ideala arbetet kommer också till uttryck i undersökning vilken visar att unga ofta har en övervägande postmateriell inställning till arbetets innehåll och värde. Det som utmärker det goda arbetet är framförallt att man känner sig uppskattad av både chef och arbetskamrater. Minst viktigt är att ha en ledande position . Ä ven i Ungas välfärd och värderingar konstateras att det finns skillnader mellan unga och äldres syn på vad ett bra arbete är . framkommer i undersökningen att yngre hade en mer instrumentell syn på sitt nuvarande arbete. Lönen var viktigare än den personliga utvecklingen. Av hade en instrumentell inställning till sitt nuvarande arbete jämfört av de . Högst andel med instrumentell inställning fanns i åldrarna (). Det tycks alltså som att unga har en mer materiell inställning till sitt nuvarande arbete än vad äldre har. Resultatet indikerar att unga har (minst) två parallella värde- ringssystem vad gäller arbete. Man tenderar att värdera det ideala arbetet i termer av personlig tillfredsställelse. Det egna, ofta mer tillfälliga arbetet, värderas däremot efter rent materiella kriterier. har diskuterat denna dubbla inställ- ning till arbete23. Hon menar att många unga utvecklar vad hon kallar 20Se Om ungdomars syn på arbete, , 1988. 21Se Gamberale, Sconfienza och , a.a. Det är dock viktigt att observera att denna studie inte är jämförande mellan generationer. 22Se Ungdomars välfärd och värderingar, SOU 1994:73. 23Se a.a. s. 25-28. I de senare studier som gjorts där frågan om parallella värde- ringar har rests har man ofta utgått från just denna text. Trots att den nu har på nacken är den därför fortfarande relevant att referera. Unga och arbete 33 för ett preliminärt förhållningssätt gentemot arbete. Det innebär att man som ung arbetslös inte ser det där tillfälliga arbetet, som man till följd av att det tar att etablera sig på arbetsmarknaden tvingas ta, som det riktiga jobbet. Det riktiga jobbet kommer sen. Enligt värderas i linje med detta prelim- nära förhållningssätt också det preliminära arbetet och det riktiga arbetet olika. Inför det preliminära arbetet har man ofta en mer instrumentell hållning. Det betyder att man upplever att man i första hand arbetar för att försörja sig. Inför det riktiga arbetet som man ska ha , det som ska bli identitetsarbetet finns en mer värderationell hållning. Det arbetet ska vara utvecklande i första hand, inte enbart ge inkomst. Dessa förhållningssätt är dock inte generella. Den som lever under förhållanden där valmöjligheterna är mindre (exempelvis den som har kort utbildning eller har försörjningsansvar) har i större utsträckning en instrumentell inställning till arbete jämfört med grupper med större valmöjligheter. Det innebär att värderingar av arbetets funktion ofta speglar de förhållanden under vilka individen lever under. Sammanfattningsvis visar forskningen för det första att unga överlag vill arbeta. Inga studier har lyckats påvisa att unga inte tycker att arbete är viktigt eller att man föredrar att vara arbetslös. Tvärtom är arbetslöshet något som man i hög grad oroar sig för. Arbetslösheten har tagit plats som den viktigaste politiska frågan bland unga. Vad gäller synen på det ideala arbetet finns generellt en mer postmateriell syn. Personlig utveckling värderas mer än lön och befordran. Inga belägg finns för en koppling mellan denna syn och låg arbetsmoral. Unga vill arbeta. 34 Unga och arbete 2.4Ungdomspolitiska kommitténs utåtriktade aktiviteter har bedrivit ett omfattande utåtriktat arbete i syfte att samla in ungas åsikter om ungdomspolitik samt att skapa debatt om densamma. Kommittén har dels i samarbete med SCB genomfört en enkätundersökning, dels initierat ett stort antal rådslag runt om i landet samt skickat ut kommitténs ? på en informell remissrunds till exempelvis ungdomsföre- ningar, skolor och datortek för kommentarer och förslag. Sammanfattningsvis kan sägas att resultaten från dessa ak- tiviteter stödjer de forskningsresultat som redovisats ovan. Arbets- lösheten ses som ett stort problem för unga. Att arbeta är viktigt. Ett stort antal förslag har kommit in till kommittén om hur unga lättare ska komma in på arbetsmarknaden och hur tiden i arbetslöshet bäst ska kunna användas till något konstruktivt. Resultaten av kommitténs utåtriktade aktiviteter om synen på arbete och förslag på hur unga lättare ska komma in på arbetsmarknaden redovisas i detta kapitel. Ö vriga resultat kommer att presenteras i kommitténs slutbetänkande och i sin helhet som en bilaga till detta. I den undersökning som SCB genomfört för Ungdomspolitiska kommitténs räkning tillfrågades 2000 unga mellan om vilka förhållanden i ungas vardag som de såg som problematiska. I enkäten har vi ställt frågor kring synen på arbete, bostad, fritid samt makt och inflytande. Frågorna har kretsat kring idéer och förslag som är aktuella i debatten om unga och ungdomspolitik. Vi har velat ställa så konkreta frågor som möjligt för att vi på dessa punkter ska få en tydlig bild av vad unga tycker. Vi har därutöver ställt några frågor som söker ringa in mer allmänna inställningar till exempel till arbete och arbetslöshet. För de som så önskat har det dessutom funnits möjlighet att komma med förslag till hur man kan underlätta för de unga att komma in på arbetsmarknaden. Unga och arbete 35 Enkäten har skickats till 2000 unga mellan . Efter en andra skriftlig påminnelse till de som inte skickat in sina svar har SCB ringt till ett representativt urval av dessa och bett att få göra en telefonintervju. Svaren har därefter viktats i syfte att kompensera för bortfallet samt väga upp från urvalsnivå till populationsnivå. Vägningsförfarandet ger oss möjlighet att utifrån de svar som kommit in uttala oss om vad de som är och som är folkbokförda i anser i dessa frågor. Den vägda svarsfrekven- sen ligger på . En enkätundersöknings främsta värde ligger i att vi på en jämförelsevis kan få kontakt med ett stort antal människor och få veta deras syn på ett antal frågor. Enkätens standardiserade form med ett visst antal givna svarsalternativ underlättar också en statistisk bearbetning av de inkomna svaren vilket innebär att vi kan få en generell bild av åsikter och värderingar från den grupp ur vilken de tillfrågade slumpmässigt har valts ut. Fördelen men den här typen av undersökningar är också dess nack- del. Den standardiserade frågeformen innebär att den som svarar enbart har ett visst antal svarsmöjligheter. På så sätt reduceras i viss mån en komplex och mångfacetterad verklighet till ett fåtal fasta svarsalternativ vilka dessutom kan tolkas på olika sätt av de svaran- de. I sig ger dessa resultat ingen heltäckande bild av ungas åsikter och intressen på dessa områden. De resultat som presenteras i detta kapitel ska därför ses som övergripande opinioner inom gruppen unga mellan . Tillsammans med de dokument som skickats in till oss från de av kommittén initierade rådslagen och från svaren kommitténs ? kan resultaten av enkäten ge en helhetsbild av hur unga resonerar och tänker i dessa frågor samt vad man anser är viktigt att förändra eller slå vakt om. 2.5.1Arbetslösheten det största problemet I syfte att få kunskap om vad de mellan tycker är de stora problemen i deras vardag har vi bett de svarande att gradera ett antal dagsaktuella problem. Skalan gick från att vara ett mycket stort problem till inget problem alls. Möjligheten fanns också att säga att man inte har någon åsikt i frågan. 36 Unga och arbete Resultaten visar att den fråga som de unga i störst utsträck- ning uppfattar som problematisk är den höga arbetslösheten bland unga. Totalt svarar att det är ett mycket stort eller ganska stort problem. Detta svar tyder på att arbetslösheten är det allt överskuggande problemet för de som är unga . Andel som menar att följande områden är ett mycket stort problem för de unga: För unga att klara den egna ekonomin För unga att känna makt och inflytande Kunskap för dagens arbetsmarknad Att hitta en egen bostad På andra plats, men långt efter arbetslösheten, kom problem för unga att klara den egna ekonomin. Var tredje menade att det är ett mycket stort problem. Det som man i lägst utsträckning tyckte var ett pro- blem var att hitta en egen bostad. Var tionde menade att det var ett stort problem. Här ser vi emellertid skillnader mellan de som bor i storstadsområdena och övriga. Var femte av de boende i , och jämfört med var trettonde av de övriga i landet menade att hitta en bostad var ett mycket stort problem för unga. Något förvånande är att frågan om möjligheten att känna makt och inflytande rankades så pass lågt. Här är det emellertid viktigt att uppmärksamma att sa att de inte hade någon åsikt i frågan. Detta kan innebära att man tycker att frågan har varit svår att besvara eftersom det inte specificerats vad man har svårig- heter att känna makt och inflytande över. 2.5.2Attityder inför arbete och arbetslöshet Vi har också ställt några frågor kring synen på arbete och arbetslös- het. Oroar man sig för att bli arbetslös och hur tror man att man skulle uppfatta det? Tanken var att följa upp den gängse bild som diskuterats ovan av ungdomarnas relativa ointresse för arbete och större vilja att leva på bidrag. Unga och arbete 37 Våra resultat visar att sådana föreställningar kommer på skam. Många oroar sig för att bli arbetslösa och majoriteten tror att av arbetslöshet skulle vara både svår och jobbig. Att leva på bidrag är inget alternativ till lönearbete eller eget företagande. Diagram 1 Andel i procent som menar att det är vikgtigt eller inte så viktigt att ha ett avlönat jobb respektive en fast anställ- ning. Diagram 1 visar att nio av tio menar att det är viktigt eller mycket viktigt att ha ett avlönat arbete och menar att det är mycket viktigt eller viktigt att ha en fast anställning för att leva ett 38 Unga och arbete säger att det inte alls är viktigt med ett avlönat arbete och att det inte alls är viktigt ha en fast anstälning. Nästan varannan är också orolig för att de kom- mer att vara arbetslösa i långa perioder. Särskilt är det de yngre som oroar sig för en framtida arbetslöshet. Av de som är mellan är oroliga jämfört med de som är mellan där säger att de är oroliga. Skillnader finns också mellan de som går eller enbart har gått i grundskola och de som går eller har gått på högskola eller univers- tet. I den förra gruppen svarar fler än varannan att de är oroliga jämfört med var tredje av den senare gruppen. Utbildning och ålder är emellertid i vårt material starkt relaterade till varandra. Man kan därför inte säga att dessa skillnader härrör enbart utifrån skillnader i utbildningsbakgrund. Tendensen är dock att de med högskoleutbild- ning oroar sig mindre. Diagram 2 Ä r du orolig för att du kommer att vara arbetslös i långa perioder? Skillnader finns också mellan de som har arbete och de som är ra- betslösa (diagram 2). Andelen av de som har arbete som säger sig vara oroliga är mindre än bland de arbetslösa. Av de öppet arbetslösa svarar att de oroar sig för att de kommer att Unga och arbete 39 vara arbetslösa i långa perioder jämfört av de som är i arbetsmarknadsåtgärder, av de studerande och av de som har arbete. En av arbetslöshet är inget som de svarande tar lätt på. Den stora majoriteten menar att de skulle tycka att av arbetslöshet skulle vara både svår och jobbig. Tjejerna är något oroligare än killarna för att bli arbetslösa och tycker i högre grad att det skulle vara jobbigt att vara arbetslös ett längre tag. Hur tror du att du skulle tycka att en period av arbets- löshet skulle vara? Ä r du eller har du varit arbetslös svarar du givet vis utifrån den erfarenhet du har. Nej, det klarar jag bra Vi har också ställt några frågor som ringar in attityder till vad man ska göra av arbetslöshet. Resultaten visar att man inte ser med blida ögon på den som självmant säger upp sig eller som inte är aktiv under sin arbetslöshet. menar man att även arbetslösa ska ha rätt att säga nej till ett arbete som man inte vill ha. En stor majoritet instämmer i påståendet att det ska vara obligatoriskt för alla unga som är arbetslösa att delta i jobbsökarpro- jekt eller utbildning. Skulle man däremot formulerat det som ett påstående om att ingen under skulle få socialbidrag skulle svaren troligtvis inte vara lika positiva. En gissning är att svaren då skulle ligga i nivå med svaren på påståendet att äldre skulle ha högre ekonomisk ersättning till vuxna än unga. Den tanken är var en majo- ritet mot. Vidare finns en klar majoritet för att man även som arbetslös ska ha rätt att säga nej till ett arbete som man inte vill ha - 40 Unga och arbete instämmer helt eller delvis och håller inte med eller abso- lut inte med. Motsatt förhållande finner vi när det gäller påståendet att man ska ha rätt att säga upp sig från sitt arbete och istället leva på bidrag. En klar majoritet av de svarande är emot påståendet, svarar att de inte instämmer i påståendet jämfört med de som instämmer helt och hållet och de som säger att de delvis kan instämma i påståendet Vi ställde också några frågor om eget företagande. Det visade sig att det finns en stor öppenhet inför möjligheten att starta eget. 43 pro- cent säger att de kan tänka sig det och att de kanske kan tänka sig det. Var tionde, något som får ses som en liten andel, kan inte tänka sig att starta ett eget företag. Skulle du kunna tänka dig att starta ett eget företag? Ä r redan egen företagare Intresset för att starta eget företag är lägre i de minsta orterna jämför med i storstäderna. av de som bor i orter med 2000- 25000 innevånare svarade ja på frågan. Av de som bor i storstäder svarade ja. Skillnader finns också mellan killar och tjejer. Tjejer är mindre säkra i sitt intresse av att starta eget. Av tjejerna svarade 39 Unga och arbete 41 procent Ja kanske jämför av killarna. Däremot svarade av killarna obetingat ja, jämfört av tjejerna. Att man inte vet tillräckligt hur man gör för att starta företag är det påstående som den största andelen tycker stämmer som förklaring till varför man tvekar inför att starta eget. Många hade svårt att ta ställning till de olika påståendena om varför man tvekar till att starta eget företag (diagram 3). På alla svarsalter- nativ har man i ovanligt stor utsträckning använt sig av alternativet vet inte. Den enda gång man inte använt det svarsalternativet överhu- vudtaget är inför alternativet Jag vet inte tillräckligt om hur man gör. Det är också det svarsalternativ som flest instämt i. Nästan varannan svarade att det påståendet stämde. Den förklaring som man 42 Unga och arbete i lägst utsträckning tyckte stämde på varför man tvekar till att starta eget var att det inte lönar sig att vara småföretagare. Resultaten vad gäller eget företagande visar alltså att det finns en stor öppenhet för detta men att många känner att de inte vet hur man gör. Tillsammans med svaren på frågorna om det är viktigt med lönearbete och synen på arbetslöshet ser vi att unga tycker att det är viktigt att ha ett arbete. Däremot är det av mindre vikt om det bedrivs i form av eget företagande eller som lönearbete. Det är arbetet och inkomsten som är det centrala. Att vara fri, arbetslös och leva på bidrag är inget dagens ungdomar längtar efter. 2.5.4 Arbetsmarknaden och politikers ar- bete Vad gäller arbetstillfällen visar resultaten på en en viss optimism bland de unga. Mer än varannan av de mellan menar att påståendet att det aldrig mer kommer att finnas heltidsjobb för alla unga är felaktigt (diagram 4). uttrycker en tredjedel av de tillfrågade pessimism när de instämmer helt eller delvis i påst- endet. Mest pessimistiska är tjejer. Av de tillfrågade tjejerna instäm- mer helt eller delvis jämfört av killarna. Unga och arbete 43 Fler än varannan instämmer inte i påståendet att det aldrig mer kommer att finnas heltidsjobb åt all unga. Få intämmer i att politikerna gör tillräckligt för att fler unga ska få jobb. Trots en viss optimism är tilltron låg till politikernas arbete vad gäller arbetslöshet (diagram 4). Å tta av tio håller inte med i påståendet att politikerna gör tillräckligt för att fler unga ska få jobb. Endast var tionde instämmer helt eller delvis (av dessa är det som instämmer helt och hållet). Ä ven här är tjejerna mer kritiska än killarna. Var sjätte kille jämfört med var åttonde tjej instämmer delvis eller helt i påståendet. Dessutom svarar ingen av tjejerna att de instämmer helt och hållet i påstendet. Vad gäller frågan om politikernas arbete med arbetslösheten är det dock viktigt att återigen påminna om att vi inte med någon säkerhet kan uttala oss om hur de svarande har tolkat frågor och svar. Det är därför viktigt att inte dra allt för långtgående slutsatser av resultaten. 2.5.5Förslag till hur vi ska sänka arbetslösheten Ett av kommitténs huvuduppdrag är att lägga fram förslag till hur man kan underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. För att få reda 44 Unga och arbete på vad unga i allmänhet tycker om några av de förslag som lagts fram bad vi respondenterna ta ställning till tre olika påst- enden: -det är okej att skatten höjs om det hjälper de arbetslösa -det är okej att unga får lägre lön än de vuxna om det ger fler arbetstillfällen -de äldre bör gå i pension tidigare så att de unga kan komma in på arbetsmarknaden De unga är delade i två stora grupper när det gäller påståendet att det är okej att skatten höjs om det hjälper de arbetslösa. Den största gruppen () instämmer delvis eller helt och hållet. Den andra gruppen () håller inte med eller håller delvis inte med. Fördelning mellan tänkbara lösningar till hur arbetslösheten ska Ä ven vad gäller påståendet att det är okej om de unga får lägre lön än vuxna om det ger fler arbetstillfällen kan vi se att svaren är relativt Unga och arbete 45 Varannan, , instämmer delvis eller helt och hållet och håller inte med eller håller absolut inte med. Intressant att notera är att även de som har arbete är posit- va till dessa två åtgärder för att sänka arbetslösheten. Bland dem som arbetar är positiva till höjd skatt och till lägre lön för de unga om det ger fler arbetstillfällen. Motsvarande andel bland de som är arbetslösa är respektive (denna skillnad är dock inte statistiskt säkerställd). Påståendet att de äldre bör gå i pension är det som skapar störst enighet inom gruppen. instämmer medan avvisar det. Det finns således en stor majoritet bland de unga för en sänkt pensionsålder. Ä ven om vi inte ska förbise den dryga fjärdedel som inte är positiva till tanken är det intressant att se att en stor andel av de unga går samman i ett slags gemensamt genera- tionsintresse där bakgrundsvariabler som ålder, sysselsättning och utbildning inte är så betydelsefula. En tanke som ofta framförs är att man ska öppna hushållen som arbetsmarknad genom att subventionera hushållstjänster som matlag- ning, barnpassning och städning. Vi ställde frågan om detta var något man var intresserad av att arbeta med. diskuteras att ge privatpersoner möjlighet att kunna köpa hushållstjänster som städning, barnpassning eller matlagning utan att arbetsgivaren behöver betala så mycket i skatt. Skulle du vilja ha ett sånt jobb? Ja, även om jag kan få ett annat jobb Ja, men bara om jag inte kan få ett annat jobb Resultaten visar att tycker att den här typen av arbete vore roligt. Däremot svarar att de skulle kunna 46 Unga och arbete tänka sig det som en sista utväg. Det innebär att närapå hälften av de som är unga hellre än att vara arbetslösa tar ett arbete som de inte egentligen inte är intresserade av. Intresset för den här typen av arbete är störst bland tjejerna. Något fler än hälften av tjejerna jämfört med något fler än var tredje av killarna svarar ja på frågan. Av de som svarar nej är killarna överrepresenterade. Fyra av tio killar svarar nej jämfört med två av tio tjejer. Skillnaderna mellan könen i svaren kan till stor del bero av frågekonstruktionen. De förklarande exempel som ges i frågan är alla arbetsuppgifter vilka traditionellt främst utförs av kvinnor. Det är troligt att detta åtminstone i viss utsträckning påverkat killarna när de svarat.