sou · GLB3157d2 · 1998-01-01 00:00:00 — .YTT M¥LDOKUMENT Ó ,¤ROPLAN F¶R F¶RSKOLAN 5.1Vad är en läroplan Detta kapitel inleder kommittén med att presentera vad en läroplan är. De aspekter som, enligt kommitténs mening, särskilt skall framhållas i det förslag till måldokument som kommittén redovisar, skildras i kapitel tre, 6IKTIGA ASPEKTER SOM . direktiven framgår att kommittén skall överväga frågan om måldoku- mentets formella status. I detta sammanhang bör kommittén uppmärk- samma att nuvarande måldokument för förskolan har karaktären av råd. Läroplan avser, som ordet anger, en plan för lärande, dvs. en form av studieplan. Termen läroplan, som den används i svenskan, är svår att översätta. På engelska är curriculum det ord som torde komma närmast. Curriculum kommer från latinet och betyder ursprungligen löparbana. I pedagogisk facklitteratur avser begreppet curriculum en utbildnings grundläggande mål och inriktning. Om begreppet läroplan används för att beteckna den pedagogiska inriktningen kan vi under historiens lopp se hur en rad termer används för olika aspekter på begreppet. dominerade termer- na studium eller ordo och senare användes ratio, formula eller institutio för att beteckna ordningsföljden i studierna. Under 1500- och 1600- talen användes termen currciculum för att indikera tidsföljd, det som upprepas, det som återkommer . er- sattes curriculum av nya termer som t.ex. lehrplan i , från vilket det svenska ordet läroplan härstammar. Det skedde också en förändring av innehållet i det att det framställdes konkreta dokument som beskrev kursplanen i detalj. Termen curriculum har åter igen börjat användas i såväl tysk som nordisk litteratur. Statligt fastställda regler och mål har i stort sett alltid funnits för svensk skola. När folkskolan infördes angavs i folkskolestadgan ingen läroplan, men i 7 § anges kunskapsfordringarna. Där står, att det som fordrades av den lärare som antogs också var målet för undervis- ningen. I 6 § sägs att den som söker tjänst som lärare måste visa guds- fruktan och sedlig vandel. Vad gäller kunskaperna specifikt angavs inom vilka områden den sökande skulle avlägga prov. tillkom den första normalplanen. I den anges att varje skola skulle utarbeta en läroplan och en läsordning. Normalplanen angav statens krav, medan termen läroplan användes för att beteckna en lokal arbetsplan. studieplanen omarbetades 1889. I den nya normalplanen garanterades en viss miniminivå på kunskaperna. fastställdes en ny normalplan. Denna kom dock fort att uppfattas som omodern. fastställdes en ny undervisningsplan för rikets folkskolor. Under- visningsplanen angav stoff som skulle förmedlas i de olika ämnena och skolan skulle också utarbeta sin egen lokala arbetsplan. Med undervisningsplan började en nationell läroplan ta form och få ett innehåll som kom att gälla års läroplan. För lärdomsskolan fanns läroverksstadgan, som med tiden kom att utökas och få karaktären av en undervisningsplan. Med grundskolereformen och gymnasiereformeringen under efter- krigstiden utvecklades den modell som formats med undervis- ningsplan. Ordet läroplan kom nu att användas för att beteckna de av riksdag och regering fastställda nationella målen, kursplaner och tim- planer. Med förändringarna av huvudmannaskapet för skolan, 1991, ändra- des också den statliga styrningen av skolan. Den tidigare styrningen via statsbidrag, regler och läroplaner förändrades. En tydlig mål- och resultatstyrning infördes. I de läroplaner som fastställts anges vilka värderingar skolan som institution skall arbeta med och vilket uppdrag skolan har. Målen anges i mål att sträva mot och mål att uppnå. För anges vilka krav som skall ha uppnåtts efter genomgången skolgång. I riktlinjerna sägs vad lärare och rektor skall göra. Timplanerna ingår inte i läropla- nen. De är nu ramtimplaner, där eleven garanteras en viss undervis- ningstid . Inte heller kursplanerna ingår i läroplanerna. Målstyrningen bygger på en deltagande mål- och resultatstyrning, vilket innebär att målen skall konkretiseras på varje skola i en lokal arbetsplan. Kommunen skall fastställa en skolplan. Såväl den kommunala skolplanen som den lokala arbetsplanen skall utvärde- ras. Vidare skall också kommunerna kunna ge en kvalitetsredovisning. Hur denna konkret skall utformas är föremål för utred- ning. Den lokala arbetsplanen skall utifrån lokala behov och resurser tyd- liggöra den nationella läroplanen och de nationella kursplanerna. Kursplanerna följer samma modell som läroplanen och anger för varje ämne mål att sträva mot och mål som skall ha uppnåtts. I barnomsorgen har det aldrig funnits läroplaner. målskrivningen för barnomsorgen finns i publikationen 0EDAGOGISKA ANVISNINGAR 3OCIALSTYRELSENS 2¥D OCH !NVISNINGAR NR Den anger att verksamheten i barnträdgårdar och daghem skulle utveckla barnens sinnen, fantasi, skaparglädje, uppfinningsförmåga, samt en sund och självkritisk inställning. I målen angavs också att barnträd- gårdarna och daghemmen skulle lägga grunden till demokratisk sam- hällsfostran och ge grundläggande samhällskunskaper. Eftersom verksamheten i lekskolor och daghem var av mycket skiftande karaktär och arbetade utifrån olika förutsättningar valde att inte ge detaljstyrande anvisningar. Istället sammanställdes allmänna rikt- linjer för den pedagogiska verksamheten med inriktning på de som arbetade ute i verksamheterna. kom ytterligare anvisningar i publikationen $EN HALV¶PPNA BARNAV¥RDEN 3OCIALSTYRELSENS 2¥D OCH !NVISNINGAR NR , som lyfte fram att psykologiska kunskaper skulle ligga till grund för synen på barnens utveckling till självstän- dighet och social anpassning. Även barnens behov av stöd för kon- centration, ordning och reda, respekt, språkutveckling och en allmän skolförberedelse lyftes fram. Vikten av ett gott samarbete med föräldrar nämns också som en viktig del av verksamheten. Arbetsformen intressecentrum tas fram som ett viktigt pedagogiskt hjälpmedel. Barnstugeutredning är den utredning som mest ingående behandlat förskolans mål, innehåll och arbetssätt. Arbetssättet kom dock att behandlas mer ingående än innehållet. Förslagen om ett dialogpedagogiskt arbetssätt som kopplades till personalens lagarbete väckte en efterlängtad pedagogisk debatt och kom att innebära stora förändringar av det inre arbetet i förskolan. Regeringen antog utred- ningens förslag och fick i uppdrag att i en V¤GLEDANDE ARBETSPLAN konkretisera innehåll och arbetssätt för förskolepersonalen. utarbetades sex olika arbetsplaner.238 och växte en diskus- sion fram om en större precisering av förskolans verksamhet. Tydligare innehåll, fastare struktur och en mer medveten planering och ledning av verksamheten var huvuddragen i diskussionen. I väcktes motioner av socialdemokraterna och kommunisterna med krav på tydligare mål och riktlinjer, respektive en läroplan för förskolan. , stod bakom kravet på en läroplan och hade själv sammanställt ett program för förskoleverksamheten. påbörjade en satsning på förskolans vidareutveckling och en första åtgärd var att ge ut en ny arbetsplan; &¶RSKOLANS PEDAGOGISKA VERKSAMHET M¥L OCH INRIKTNING Arbetsplanen vände sig till kommunen och ville initiera ett ökat 238 (1975): 6¥R F¶RSKOLA %N INTRODUKTION TILL F¶RSKOLANS PEDAGOGISKA ARBETE. (1975):6I L¤R AV VARANDRA /M SAMSPEL OCH PLANERING I F¶RSKOLAN. (1975): 6I UPPT¤CKER OCH UTFORSKAR OM NATURVETENSKAP I F¶RSKOLAN. (1975 )NVANDRARBARN I F¶RSKOLAN (1978): 3M¥ BARN P¥ DAGHEM. (1979): 3AMTAL SAMVARO SPR¥K. ansvar hos de kommunalt ansvariga för förskolans inre verksamhet och dess ekonomiska resurser. Arbetsplanen ledde till ytterligare diskussio- ner om förskolan i regering, socialutskott och Riksdag. lämnade över 5TVECKLINGSPLAN F¶R BARNOMSORGEN till regeringen, där förslag på insatser för att utveckla förskolans peda- gogiska verksamhet presenterades. 1984 fick regeringens uppdrag att sammanställa ett program för förskolan. Detta ledde fram till att 0EDAGOGISKT 0ROGRAM F¶R F¶RSKOLAN 239 utkom . Pedagogiska programmet är uppb yggt i två delar, där del I behandlar förskolans pedagogiska verksamhet och del II kommunernas ansvar för genomförandet. Förskolan regleras i socialtjänstlagen. är central och regional tillsynsmyndighet över . Socialtjänstlagens portalparagraf anger den ideologi, den människo- syn och samhällssyn som skall prägla och därmed för- skolan. För barnomsorgens olika verksamheter formuleras mål i all- männa råd som utarbetats av . De allmänna råden är rekommendationer till huvudmännen. Råden kompletteras därefter med specifika mål på kommun- och enhetsnivå. De allmänna råden riktar sig till kommunernas och barnomsorgens ledning. I förskolan finns inga individuella kunskapsmål och det förekommer inte heller betyg eller omdömen. Skolans kunskapsmål är individuella och skolan skall ge individuella betyg eller omdömen. Skollagen reglerar att skolan skall tillhandahålla fria läromedel. Förskolans läromedel och pedagogiska material regleras inte i lagstift- ning. Kommunen har skyldighet att ta fram en lokal skolplan. Något direkt motsvarighet finns inte för förskolan. Det förekommer dock redan nu att gemensamma planer för förskola och skola utarbetas i vissa kommuner. De grundläggande värderingar som verksamheterna vilar på är vid en jämförelse lika i sina ideologiska utgångspunkter, men då det gäller styrformer för förskola och skola finns det väsentliga olikheter. Statens styrning av förskolan utgörs förutom av lagstiftning främst av rekom- mendationer i de allmänna råden, samt tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsåterföring. Kommunerna har en stor frihet att själva besluta över förskolans innehåll. En högre grad av styrning gäller för skolan. Det gäller både de centrala måldokumentens innehåll och dess status. Det bör även uppmärksammas att skolans styrdokument är mer 239 (1987:3): 0EDAGOGISKT 0ROGRAM F¶R F¶RSKOLAN !LLM¤NNA orienterat mot individuella mål medan förskolans rekommendationer i större omfattning fokuserar på frågor kring det pedagogiska arbetet. 5.2 Läroplan för förskolan – kommitténs överväganden Enligt direktiven har kommittén i uppdrag att utarbeta ett nytt mål- dokument för förskolan samt att pröva frågan om måldokumentets formella status. Kommittén har utarbetat ett förslag till läroplan för förskolan och övervägt om läroplanen skall göras som en förordning eller ett allmänt råd. Kommittén föreslår att läroplanen skall antas som en förordning. Motivet för detta ställningstagande är att förskolans pedagogiska verk- samhet, enligt kommitténs mening, skall tillmätas samma betydelse för barn i förskoleåldern som utbildningen i det offentliga skolväsendet har för barn och ungdom. Detta är viktigt med hänsyn till den perspektiv- förskjutning som sker genom att förskolan kommer att utgöra det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem för barn och unga . Ett enhetligt regelsystem kommer också att ha betydelse för den integration som skall ske mellan förskola, grundskola och fritidshem. Att läroplanen antas som en förordning främjar dessutom möjligheterna att åstadkomma en verksamhet av jämn och god kvalitet i hela landet, dvs. en likvärdig förskola för alla barn som deltar. I läroplanen hänvisas i vissa fall till skollagen. Detta skall relateras till det resonemang som förs om förskolan i betänkandets kapitel sex, –VERSYN AV SKOLLAGEN På flera ställen i läroplanen talas om föräldrar istället för vårdnadsha- vare. Så är bl.a. fallet när det gäller föreskrifter om information rörande det enskilda barnets utveckling och lärande. Detta är en markering, som utgår från att båda föräldrarna har intresse för och omsorger om sina barn, även om det bara är den ena av dem som har den rättsliga vårdna- den, t.ex. efter en separation. Brister denna förutsättning helt kan föreskriften komma i konflikt med barnets bästa eller vårdnadshavarens rättigheter. I en sådan situation får förskolans/kommunens ansvar för barnets bästa ta över. 5.3Förslag till läroplan för förskolan Läroplanen gäller för förskolans pedagogiska verksamhet för barn i åldrarna . Denna läroplan är förskolans första läroplan, vilket innebär att för- skolan numera ingår i och utgör det första steget i samhällets samlade utbildningssystem för barn och ungdom. Läroplanen för förskolan har en struktur som i stort överensstämmer med skolans läroplaner. Skollag och läroplan är de centrala styrdokumenten för den pedago- giska verksamheten i förskolan. Läroplanen anger den värdegrund som verksamheten skall utgå från samt mål och riktlinjer. I läroplanens första del klargörs V¤RDEGRUNDEN. I den andra delen redovisas målen för verksamheten i sin helhet, dvs. Här anges också vad som speciellt åvilar varje förskola. I den tredje delen anges två typer av mål för det enskilda barnets ut- veckling och lärande samt riktlinjer för arbetet att nå målen. -¥L ATT STR¤VA MOT anger inriktningen av förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling i förskolan. -¥L ATT UPPN¥ skall anpassas till det enskilda barnets förutsättningar. Det är försko- lans och huvudmannens ansvar att barnet ges möjlighet att uppnå dessa mål. Förskolans verksamhet skall vara så utformad att alla barn, även barn med exempelvis funktionshinder och barn med psykosociala svårigheter, skall kunna delta. Förskolan är dessutom en frivillig peda- gogisk verksamhet, i vilken barn kan börja vid olika åldrar och delta . Mål att uppnå kan därför inte fullt ut ha samma funktion i förskolan som i den obligatoriska skolan utan behöver vara mer personrelaterade. Dessa mål skall beskriva förskolans ansvar för en eftersträvad utveckling av det enskilda barnets förmåga inom ett antal områden. Härigenom kan målen inte sägas ge uttryck för en viss lägsta nivå som alla barn i förskolan skall uppnå. Målen har dessutom bety- delse för hur resurser skall fördelas och användas. I läroplanens tredje del anges också RIKTLINJER F¶R DE SOM ARBETAR I F¶RSKOLAN. I det konkreta arbetet i barngruppen kan arbetsdelningen arbetslagets olika personalgrupper – förskollärare och barnskötare – variera. Förskolläraren har dock ett specifikt ansvar för att läroplanen följs. Även om riktlinjerna ger förskolläraren ett särskilt ansvar är barnskötarens kompetens betydelsefull i förskolans verksamhet. av stor vikt att alla som arbetar i den pedagogiska verksamheten följer riktlinjerna. &¶RSKOLECHEFENS REKTORS övergripande ansvar för att verk- samheten i förskolan som helhet inriktas mot att nå det nationella målen anges särskilt i riktlinjerna. Läroplanen anger de nationella målen och riktlinjerna för verksamheten i förskolan. I den KOMMUNALA SKOLPLANEN skall anges hur verksamheten i kommunens förskolor skall gestaltas och utvecklas. Särskilt skall framgå vilka åtgärder kommunen avser att vidta för att uppnå de mål som satts upp för förskolan. Läroplanen och skolplanen skall fungera som planeringsunderlag för verksamheten i kommunens förskolor. Det är avgörande för ett genomförande av läroplanen att alla, som arbetar i och/eller ansvarar för förskolan, är införstådda med läroplanens mål och krav. Varje förskola skall utforma en LOKAL ARBETSPLAN där konkreta mål för den pedagogiska verksamheten skall anges. Såväl den kommu- nala skolplanen som den lokala arbetsplanen skall följas upp, utvärde- ras och utvecklas. Värdegrunden, målen och riktlinjerna utgör en odelbar enhet. Läro- planen kan därför inte användas fragmentariskt eller med fokusering på vissa delar. Enskilda mål skall förstås utifrån läroplanen i sin helhet. Förskolan vilar på demokratins grund. Verksamheten skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och var och en som verkar inom förskolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö. En viktig uppgift för förskolans verksamhet är att grundlägga och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människans lika värde oavsett kön, kulturell, etnisk eller religiös tillhörighet är ett grundläggande värde. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, jäm- ställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som skall gestaltas och hållas levande i arbetet med barnen. Att hävda grundläggande värden ställer krav på att värderingar levan- degörs och tydligt framträder i förskolans dagliga verksamhet. Förskolans uppgift innebär också att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskolan skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och därigenom lägga grunden till ett växande ansvar och intresse hos barnen för deras aktiva deltagande i samhällslivet. Värdegrunden uttrycker ett bestämt förhållningssätt till etik och moral. Detta förhållningssätt skall prägla verksamheten. Frågor som berör omsorg om och hänsyn till andra människor liksom frågor kring rättvi- sa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten. Barn införlivar etiska värden och normer främst genom konkreta upplevelser, varför stor vikt måste läggas vid de vuxnas roll som förebilder. Detta ställer krav på att vuxna äger medvetenhet om sina egna attityder och värderingar. Vuxnas förhållningssätt till gemensamma regler och normer påverkar barns utveckling av förståelse och respekt för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Förskolan skall uppmuntra och stärka barnens medkänsla och inlevelse i andra människors situation. Förskolan skall värna omsorgen om individen och verka för att barnens förmåga till omtanke och omsorg om andra utvecklas. Verksamheten skall präglas av öppenhet och respekt för skillnader i människors uppfattningar och levnadssätt. Barnens uppmärksamhet på likheter och olikheter mellan människor skall tas tillvara på ett konstruktivt sätt. Intresse för och behov av att på olika sätt uttrycka, reflektera över samt dela sina tankar om livsfrågor med andra skall stödjas och uppmuntras i förskolan. Förskolan har en unik möjlighet att ta till vara och utveckla barnens förmåga till empati, ansvarskänsla och social handlingsberedskap på ett sådant sätt att solidaritet och tolerans tidigt grundläggs. Verksamheten skall förebyg- ga och aktivt motverka alla tendenser till kränkande behandling såsom mobbning eller andra former av respektlöst eller föraktfullt bemötande. Det sätt på vilket de vuxna i förskolan bemöter pojkar och flickor liksom vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma barnens uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan har ett viktigt ansvar för att motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Detta ställer krav på att personalen i förskolan äger medvetenhet om hur egna attityder och värderingar liksom det egna agerandet och samspelet mellan kvinnor och män bidrar till att forma barnens upplevelse av vad som är adekvat könsrollsbeteende. Förskolan skall aktivt medverka i samhällets strävan för jämställdhet. Förskolan skall vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Varje barn skall ges möjlighet att bilda egna uppfattning- ar och göra val utifrån de egna förutsättningarna så att delaktighet och tilltro till den egna förmågan grundläggs och växer. Alla föräldrar skall med samma förtroende kunna lämna sina barn till förskolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen. Förskolan skall, varhelst den anordnas, arbeta mot de uppställda målen för den pedagogiska verksamheten. Omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande skall prägla arbetet i förskolan. Hänsyn skall tas till barnens olika förutsättningar och behov, vilket betyder att verksamheten inte kan utformas på samma sätt över- allt, ej heller att förskolans resurser skall fördelas lika. Alla som verkar i förskolan skall hävda de grundläggande värden som anges i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem. Förskolans uppdrag är att lägga grunden för ett livslångt lärande. Förskolan skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förmåga att kunna kommunicera, söka ny kunskap och att kunna samarbeta är viktiga kompetenser i ett samhälle präglat av föränd- ringar. Förskolan skall erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till lek och aktivitet. Den skall inspirera barnen att undersöka och utforska omvärlden. I förskolan skall barnen möta vuxna som ser barnets möjligheter och som engagerar sig såväl känslomässigt som tankemässigt i samspelet med det enskilda barnet och barn- gruppen. Genom pedagogisk verksamhet skall förskolan erbjuda omsorg och fostran samt främja barnens lärande. Förskolan skall ta hänsyn till att barnen lever i olika livsmiljöer och att det är med de egna erfaren- heterna som grund barnet söker skapa förståelse, sammanhang och mening. De vuxna skall ge barnen stöd i att utveckla tillit och självför- troende, uppmuntra deras nyfikenhet och intressen och stimulera deras vilja och lust att lära. Att bedriva en pedagogisk verksamhet är i dju- pare mening en fråga om att såväl utveckla barns förmågor och barns eget kulturskapande som att överföra ett kulturarv – värden, traditioner och historia, språk och kunskaper – från en generation till nästa. Förskolan skall vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och växande. ,EKEN är viktig för barns utveckling och lärande. Ett medvetet bruk av leken för att främja barnens utveckling och lärande skall prägla verk- samheten i förskolan. I lekens och det lustfyllda lärandets olika former stimuleras fantasi, inlevelse, kommunikation, och förmåga till symbo- liskt tänkande samt förmåga att samarbeta och lösa problem. Barnet kan i den skapande och gestaltande leken få möjligheter att uttrycka känslor, reflektera och bearbeta sina upplevelser, tankar, intryck och erfarenheter. I leken kan motorik och rumsuppfattning tränas. Den pedagogiskt meningsfulla leken kräver därför inspiration, ett gott ut- nyttjande av tid, rum och material samt ett medvetet förhållningssätt från alla vuxna i förskolan. Barnet kan behöva hjälp från de vuxna för att delta i lek samt för att genomföra det de tänkt och planerat i sin lek. Barnen skall kunna växla mellan olika aktiviteter . Verk- samheten skall ge utrymme för barnens egna planer, fantasi och kreati- vitet i lek och lärande såväl inomhus som utomhus. Utomhusvistelsen bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i mer utmanande naturmiljö. Detta kan bidra till att öka barnens välbe- finnande och ha en positiv inverkan på deras motoriska utveckling och koncentrationsförmåga. Förskolan skall erbjuda barnen en i förhållande till deras ålder och vistelsetid väl avvägd dagsrytm och miljö där såväl omvårdnad och omsorg, som vila och andra aktiviteter på ett balanserat sätt vägs samman till ett rikt och varierat innehåll som tillför nya kunskaper och erfarenheter. Förskolans uppdrag att främja läroprocesser förutsätter en aktiv diskus- sion och tydlighet om begreppen KUNSKAP OCH L¤RANDE. kunskapsbegreppets innebörd och former och vad som är viktig kun- skap. Det gäller även frågan om hur barn lär och aktivt söker och erövrar kunskap genom, lek, socialt samspel, utforskande, experimente- rande och skapande men också genom att iaktta, lyssna, samtala och reflektera. 3PR¥K och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och identitetsutveckling. Förskolan skall lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnens nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Förskolan skall bidra till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjligheter att både lära sig svenska och att bibehålla och utveckla sitt modersmål samt att utveckla en dubbel kulturtillhörighet. +UNSKAP är inget entydigt begrepp.