sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen och att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Med stöd av detta bemyndigande förordnades från justitierådet av vara ordförande i kommittén. Som ledamö- ter i kommittén förordnades från dåvarande riks- dagsledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten och civilekonomen , från riksdagsledamoten och från advokaten . entledigades från kommittén fr.o.m. och efterträddes av riksdagsledamoten . entledigades från kommittén fr.o.m. och efterträddes av riksdagsledamoten . Som nya ledamöter i kommittén förordnades från riksdagsledamoten och riksdagsledamoten . Som sakkunniga i kommittén förordnades från bankdirektören , auktoriserade revisorn , advokaten , verkställande direktören , auktoriserade revisorn , direktören och juris kandidaten , från vice börschefen , från juris kandidaten , från chefsjuristen och från hovrättslagmannen , sakkunnig vid Finans- inspektionen. entledigades från kommittén fr.o.m. och efterträddes av chefsjuristen . Att som experter biträda kommittén förordnades från numera departementsrådet , rättschefen och finansrådet , från numera kanslichefen och kommerserådet , från numera kanslirådet samt från numera departementsrådet . entledigades från kommittén fr.o.m. och efterträddes av numera departementsrådet . entledigades från kommittén fr.o.m. . entledigades från kommittén fr.o.m. . entledigades från kommittén fr.o.m. och efterträddes av . Till sekreterare förordnades från numera ekonomie licentiaten och hovrättsassessorn Hans Cappelen- . Kommittén har antagit namnet . Kommittén får härmed avlämna delbetänkandet Aktiebolagets kapital. Kommittén har tidigare avlämnat delbetänkandena (SOU 1992:13) Bundna aktier, (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG samt (SOU 1995:44) Aktiebolagets organisation. Huvuddragen i gällande rätt......................................................... Aktier, aktiebrev m.m. och aktiebok............................................. Aktier och aktieslag .......................................................... 2.3Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller 2.4Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.............................................................. 2.4.1 Konvertering och teckning med stöd av optionsrätt ........ Nedsättning av aktiekapitalet ........................................................ Förvärv av egna aktier och upptagande av vissa penninglån ....... 2.7.1 Förvärv av egna aktier ...................................................... 2.7.2 Upptagande av vissa penninglån ...................................... Inlösen av minoritetsaktier ............................................................ EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar ................... Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... 3.3.1.5 Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. 3.3.2 Gesellschaft mit beschränkter Haftung............................ 3.3.2.2 Andelar av olika slag m.m............................... Ökning av andelskapitalet ............................... Nedsättning av andelskapitalet........................ 3.3.2.5 Förvärv av egna andelar .................................. Inlösen av minoritetsandelar ........................... Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... 3.4.1.6 Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. 3.4.2 à responsabilité limitée........................................ Ökning av andelskapitalet ............................... Nedsättning av andelskapitalet........................ 3.4.2.5 Förvärv av egna andelar .................................. 3.5.1 Public och private limited liability companies................. Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... 3.5.1.5 Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. Andelar av olika slag m.m............................... Ökning av andelskapitalet ............................... Nedsättning av andelskapitalet........................ Förvärv av egna andelar .................................. Inlösen av minoritetsandelar ........................... 3.7.1 Privata och publika aktiebolag ......................................... Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. Aksjeselskaper och allmennaksjeselskaper .................... Aktier, aktieslag m.m....................................... Ökning av aktiekapitalet.................................. Nedsättning av aktiekapitalet .......................... Förvärv av egna aktier ..................................... Inlösen av minoritetsaktier .............................. Ökning av aktiekapitalet................................................................ En ny begreppsbildning................................................... Emission till underkurs.................................................... Successiv inbetalning av aktiekapitalet........................... Vissa riktade emissioner................................................................ En reformerad LEO-lag................................................... Prospektreglernas konstitutionella karaktär.................... En reformerad prospektlagstiftning................................. Ansvaret för fel och brister i prospekt ............................ Undantag från prospektskyldighet .................................. Lagen om börs- och clearingverksamhet ........................ Upptagande av vissa penninglån................................................... Nedsättning av aktiekapitalet ........................................................ Skyddet för det bundna kapitalet..................................... 4.8.2.1 Nedsättning för att täcka förlust...................... 4.8.2.2 Nedsättning för återbetalning till aktie- 4.8.2.3 Nedsättning för avsättning till fri fond............ 4.8.2.4 Nedsättning på grund av obetalda aktier......... 4.8.2.5 Nedsättning på grund av innehav av egna Aktiebolags förvärv och överlåtelse av egna aktier...................... Återköp av konvertibler och teckningsoptioner.............. Inlösen av minoritetsaktier ............................................................ Förutsättningar för inlösen .............................................. Konvertibler och teckningsoptioner................ 4.10.2.1 Tvistens prövning av skiljemän ...................... 4.10.2.3 Bör skiljedomen innehålla betalnings- förpliktelse för majoritetsaktieägaren? Återkallelse av talan ........................................ Behovet av lagstiftning.................................... Ränta på lösenbeloppet.................................... 4.11 Erbjudandeplikt på den svenska aktiemarknaden?....................... 4.11.2 Den brittiska förebilden: Code on Take-Overs and Mergers ................................................. 4.11.3 Rättsläget i andra europeiska länder ............................... 4.11.3.1 Länder som har regler om erbjudandeplikt..... 4.11.3.2 Länder som inte har regler om 4.11.4 Rättsläget i ............................................ 4.11.5 förslag till trettonde bolags- 4.11.6 Erbjudandeplikt i den svenska debatten.......................... 4.11.7.1 Kravet på likabehandling av aktieägarna........ 4.11.7.2 Kravet på andel i kontrollpremie .................... 4.11.7.3 Kravet på att kunna lämna bolaget vid Aktiebolagslagen (1975:1385) Lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet Lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument Nytt Juridiskt Arkiv avd I Nytt Juridiskt Arkiv avd Målet är en helt ny aktiebolagslag föreslår i detta betänkande tolv nya kapitel i aktiebolagslagen och många ändringar i övriga kapitel. Omfattningen av förslagen framgår om man betänker att aktiebolagslagen har 19 kapitel. Till bilden hör att kommittén 1995 avgivna betänkande (SOU 1995:44) Bolagets organisation lagt fram förslag om en helt ny lydelse av fyra kapitel i aktiebolagslagen vilka inte berörs av de nu framlagda förslagen. Förslagen går ut på ändringar i den nuvarande lagen, som är . De nya bestämmelserna skiljer sig redaktionellt i hög grad från resten av lagen. Språket är modernare, paragraferna kortare och rubriker används flitigt i syfte att göra lagen mera lättläst och lätt- begriplig. Den motsättning av redaktionell art mellan nya och gamla kapitel som blir följden av förslaget är av övergående natur. Kommittén arbetar med sikte på en helt ny aktiebolagslag, i vilken de nu föreslagna kapitlen skall ingå. Kommittén anser att en ny aktiebolagslag bör utformas så att den främjar en aktiv ägarfunktion i företagen. Kommittén har i betänkandet Aktiebolagets organisation uppehållit sig vid ägarnas beslutanderätt och bolagsorganens sammansättning och funktion. I förevarande betänkande, som behandlar aktiebolagets kapital, står ägarnas möjligheter att genom- föra förändringar i företagens kapitalstruktur mera i förgrunden. När kommittén behandlar bl.a. ökning och nedsättning av aktiekapitalet, förvärv av egna aktier, erbjudandeplikt och inlösen av minoritetsaktier, sker det i syfte att uppnå en flexibilitet i kapitalstrukturen som gynnar ett långsiktigt effektivt utnyttjande av företagens och näringslivets resurser. I bildas omkring 20 000 aktiebolag. Det sker så gott som uteslutande genom simultanbildning. Kommittén har inte kunnat finna mer än något enstaka exempel på successivbildning i modern tid. Kommittén menar att institutet successivbildning har tjänat ut och föreslår att bestämmelserna upphävs. Med bestämmelserna om succes- sivbildning upphävda måste reglerna om simultanbildning få en helt ny utformning varvid möjligheterna att förenkla förfarandet bör tas till vara. Kommittén föreslår att aktiebolag i fortsättningen skall bildas på följande sätt. Den eller de som vill bilda ett aktiebolag skall upprätta en stiftelse- urkund, teckna sig för samtliga aktier direkt i stiftelseurkunden, betala aktierna, upprätta och låta en auktoriserad eller godkänd revisor granska en öppningsbalansräkning för bolaget, färdigställa stiftelseurkunden samt ansöka om bolagets registrering. Hembuds-, förköps- och samtyckesförbehåll Kommittén utgår från att aktier i såväl privata som publika aktiebolag som huvudregel skall vara fritt överlåtbara. En fri överlåtbarhet ger enskilda aktieägare möjlighet att komma ur bolaget, oberoende av om detta sker på grund av missnöje med övriga ägares agerande i bolaget eller av andra skäl. Mot detta måste å andra sidan ställas ägarnas intresse av att hålla ägarkretsen sluten. Det gäller framför allt i privata aktiebolag. Den absoluta merparten av de privata aktiebolagen utgörs av familje- företag eller fåmansägda företag av annat slag, i vilka ett okontrollerat ägarskifte skulle kunna vara ödesdigert. Från principen om aktiens fria överlåtbarhet medger lagen bara ett undantag. I bolagsordningen kan föreskrivas att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösa aktie, som övergår till ny ägare, s.k. hembudsskyldighet. Kommittén anser att möjligheterna till förbehåll om hembud skall finnas kvar i såväl privata som publika bolag men föreslår vissa ändringar i syfte bl.a. att komma ifrån de olägenheter som är förenade med att rösträtten för en hembudspliktig aktie inte får utövas , något som kan leda till att makten i bolaget går över på minoriteten eller till och med i vissa fall till att det blir omöjligt att fatta beslut på bolagsstämma. Överlåtelsebegränsningar på aktier i form av hembudsförbehåll är i huvudsak en svensk företeelse. I andra länder används i stället förköps- förbehåll. Sådana förbehåll innebär att den som avser att överlåta aktie, har att erbjuda aktien för förköp till den eller de som i bolagsordningen är angivna som förköpsberättigade. Kommittén föreslår att det även i det även i den svenska aktiebolagslagen öppnas möjlighet att ta in förköps- förbehåll i privata och publika aktiebolag. I ett aktiebolag med få aktieägare är förhållandet aktieägarna emellan ganska likt det som råder mellan bolagsmännen i ett handelsbolag. Det leder i praktiken ofta fram till krav på att aktieägarna skall kunna kon- trollera växlingar i ägarkretsen. kan detta uppnås genom ett hembudsförbehåll i bolagsordningen i kombination med ett konsortial- avtal innehållande ett förköps- eller ett samtyckesförbehåll. Kommittén föreslår som framgått att ett förköpsförbehåll skall kunna tas in i bolagsordningen för alla typer av aktiebolag. Kommittén vill emellertid i fråga om de privata aktiebolagen ta ytterligare ett steg och tillåta samtyckesförbehåll i bolagsordningen. Därigenom skapas möjlig- heter för att i fåmansägda aktiebolag begränsa aktiernas överlåtbarhet med bindande verkan mot bolaget, utan att aktieägarna i bolagsordningen på förhand måste peka ut vem eller vilka som skall överta aktierna då någon av delägarna önskar lämna bolaget, något som kan vara svårt att göra kanske eller årtionden i förväg. Kommittén är väl medveten om de risker för missbruk som är för- knippade med samtyckesförbehåll. De kan liksom förköps- och hem- budsförbehåll utnyttjas av en aktieägarmajoritet för att hindra minorite- ten från att sälja sina aktier till någon utomstående och därmed tvinga minoriteten till att sälja till majoriteten. För att förebygga riskerna för missbruk föreslår kommittén en detaljerad reglering som bl.a. innehåller bestämmelser om vad som skall ske om samtycke vägras. Aktier, aktiebok och aktiebrev lag innehåller 3 kap. bestämmelser om aktier, aktiebrev m.m. och aktiebok. För att göra regleringen mera överskådlig föreslår kom- mittén att bestämmelserna delas upp på tre kapitel. I det första av dessa behandlas aktieslag och aktiers överlåtbarhet medan de två följande reglerar aktiebrev respektive aktiebok. föreslås bestämmelserna få en helt ny redaktionell utformning. Aktiekapitalet kan ökas genom fondemission. Utmärkande för en fond- emission är att ökningen sker utan tillskott från aktieägarna. I lagen anges tre ytterligare sätt att öka aktiekapitalet. Gemensamt för dem är att ökningen sker genom tillskott från de blivande aktieägarna. Vid nyemission sker detta tillskott direkt genom att aktietecknarna betalar för nya aktier, kontant eller med annan egendom. Vid emission av konvertibler görs ett tillskott till bolaget i samband med att hela eller delar av konvertibellånet omvandlas till aktiekapital. I fråga om teckningsoptioner slutligen sker tillskottet i form av betalning för aktier som tecknas med optionsrätt på samma sätt som vid nyemission. lag behandlas de fyra ökningsmetoderna på så sätt att fond- och nyemission regleras i 4 kap. och emission av konvertibler och teck- ningsoptioner i 5 kap. Indelningen bygger på att det är osäkert om en emission av konvertibler eller teckningsoptioner kommer att leda till en ökning av aktiekapitalet. Kommittén föreslår en helt ny reglering som bygger på den skillnad som enligt det anförda finns mellan fondemission på ena sidan och ny- emission samt emission av konvertibler och teckningsoptioner på den andra. Föreslaget innebär att bestämmelserna om ökning av aktiekapitalet tas upp i ett kapitel om fondemission och ett kapitel om tillskottsemission. Dessa båda kapitel föregås av ett kapitel med gemensamma bestämmelser om ökning av aktiekapitalet. måste en teckningsoption när den ges ut vara kopplad till ett skuldebrev. Bestämmelserna saknar emellertid praktisk betydelse. Ett bolag kan emittera teckningsoptioner som är kopplade till skuldför- bindelser med ett lågt, närmast symboliskt värde. Det är också möjligt att i emissionsvillkoren föreskriva att optionsbeviset får skiljas från skulde- brevet efter emissionen. En reglering som är så enkel att kringgå kan enligt kommitténs mening inte behållas. har det framkommit ett praktiskt behov av fristående teckningsoptioner. Kommittén föreslår därför att kravet på en koppling mellan optionsrätt och skuldförbindelse slopas. Vid kontantemission i bolag vars bundna egna kapital före emissionen uppgår till räcker det enligt gällande rätt att hälften av emissionsbeloppet har inbetalats när emissionen registreras. Resterande belopp skall inbetalas från registreringen. Bestämmelserna om registrering av aktiekapitalet i två omgångar har tillkommit med tanke på att de stora svenska bolagen ibland vänder sig till utländska kapitalmarknader för att få riskkapital. En större ny- emission som sker t.ex. på New York- eller Londonbörsen kan ta att genomföra. Det har ansetts olämpligt att bolaget inte skulle kunna registrera en sådan kapitalökning förrän alla aktier har betalats. Kommittén har förståelse för den synpunkten. Det framstår emellertid som principiellt felaktigt att ett aktiebolag kan stå registrerat för ett aktiekapital som är större än vad som faktiskt har inbetalats till bolaget. Behovet av att snabbt kunna registrera den kapitalökning som faktiskt har skett kan enligt kommitténs mening tillgodoses på ett bättre sätt genom att bolagen får rätt att registrera ökningsbeloppet vartefter de ny- emitterade aktierna betalas. Kommittén föreslår därför att bestämmel- serna om registrering av ökningsbeloppet innan de aktier som ingår i beloppet betalats utmönstras och ersätts av en bestämmelse som gör det möjligt att registrera en del av en tillskottsemission. Lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m. (LEO-lagen) ställer högre majoritetskrav än aktiebolagslagen för giltigt beslut om vissa emissioner som riktas bl.a. till bolagsledningen och personer som står denna nära. Klyftan mellan lagarna har minskat genom den EG-anpassning av aktiebolagslagen som genomfördes . Den anpassningen innebar bl.a. att ett krav på kvalificerad majoritet infördes i aktiebolagslagen för giltigt beslut om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt till nya aktier. Majoritetskravet i aktiebolagslagen är emellertid fortfarande lägre i aktiebolagslagen än i LEO-lagen. I aktiebolagslagen krävs att emissions- beslutet biträds av två tredjedelar av såväl avgivna röster som på stämman företrädda aktier. Det är samma majoritet som krävs för giltigt beslut om sådan ändring av bolagsordningen som inte påverkar rättsför- hållandet mellan redan utgivna aktier. Det skall jämföras med LEO- lagens majoritetskrav: nio tiondelar av såväl avgivna röster som på stämman företrädda aktier. Enligt kommitténs mening har LEO-lagens majoritetskrav utgjort en effektiv spärr mot ett otillbörligt utnyttjande av reglerna om avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt för att gynna personer i ledningsställ- ning i bolaget eller koncernen. Kommittén anser sig därför inte böra föreslå att LEO-bestämmelserna upphävs. Vissa justeringar föreslås emellertid i syfte att komma till rätta med en del praktiska olägenheter med den nuvarande regleringen. Vidare föreslås att den särskilda LEO- lagen upphävs och att bestämmelserna överförs till aktiebolagslagen, bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen. När ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offent- liggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget skall styrelsen, enligt bestämmelser i aktiebolagslagen, upprätta ett emissionsprospekt, om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till . Bestämmelser om emissionsprospekt finns förutom i aktiebolagslagen bl.a. i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument (LHF). I fråga om fondpapper som är inregistrerade vid eller avsedda att inregistreras vid börs finns bestämmelser om börsprospekt bl.a. i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet (LBC). Båda lagarna kom- pletteras av prospektföreskrifter. Kommittén anser att det är olyckligt att aktiebolag och aktieägare, som avser att emittera eller sälja fondpapper, skall behöva beakta prospektregler i flera olika lagar. Kommittén föreslår därför att bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen upphävs och ersätts av bestämmelser i och LBC. Upptagande av vissa penninglån Aktiebolagslagen innehåller ett förbud mot upptagande av vissa penninglån. Om inte annat följer av bestämmelserna om konvertibellån, får ett aktiebolag inte ta upp penninglån på villkor att lånet skall betalas på annat sätt än med ett nominellt penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med hänsyn till förändringar i penningvärdet (kapitalandelslån). Däremot är det tillåtet att ta upp lån där räntan är helt eller delvis beroende av utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst (vinstandelslån). Beslut om upptagande av ett vinstandels- lån fattas av bolagsstämman eller, efter bolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen. Kapitalandelslån kan innebära att fordringsägarna tillförsäkras rätt till betalning ur bolagets tillgångar vid bolagets likvidation eller upplösning med belopp som t.ex. motsvarar viss kvotdel i bolagets tillgångar eller som beräknas som den genomsnittliga marknadskursen på bolagets aktier före uppsägningen eller likvidationen. Förbudet mot kapitalandelslån som inte skall betalas med ett nominellt penningbelopp eller med ett penningbelopp som bestäms med hänsyn till förändringar i penningvärdet uppfattas allmänt som ett hinder för svenskt näringsliv att ta upp lån på villkor som är vanliga i de länder vi brukar jämföra oss med. Till bilden hör också att aktiebolagslagen godtar andra riskfyllda lån t.ex. konvertibellån i form av förlagsbevis med räntan satt i relation till företagets utdelning. Dessutom har det utvecklats en rad andra finansiella instrument som omsätts på kapitalmarknaden, trots att de uppenbarligen är förenade med stora och svårbedömda risker. Kommittén föreslår därför att kapitalandelslån åter blir tillåtna. Förslaget innebär att vinstandels- och kapitalandelslån skall behandlas på samma sätt. Bestämmelserna om nedsättning av aktiekapitalet föreslås få en helt ny redaktionell utformning. Nedsättning för återbetalning till aktieägarna eller för avsättning till reservfond eller fri fond får beslutas endast efter förslag eller god- kännande av styrelsen. Denna ordning motsvarar vad som gäller vid vinstutdelning och går tillbaka på farhågor att aktieägarna skall driva sina krav på utdelning eller kapitalåterbäring så hårt att företagets fortbestånd och de anställdas sysselsättning äventyras. Kommittén, som har en annan syn på rollfördelningen mellan ägarna och styrelsen, anser att ett långsiktigt effektivt resursutnyttjande i näringslivet bäst främjas av att bolagsstämman, utan vetorätt för styrelsen, kan besluta om i vilken utsträckning kapital skall bindas i det enskilda bolaget. Kommittén föreslår därför att bestämmelsen om styrelsens vetorätt utmönstras.