sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt utskottet bör regeringen med utgångspunkt både i vad utskottet skisserat och i resultaten från det pågående förnyelsearbetet med föräldrautbildning föreslå hur en föräldrautbildning under barnens förskole- och skolår kan utvecklas och stimuleras. har gett regeringen till känna vad utskottet anfört (rskr. 1990/91:5). I sitt betän- kande 1995/96:SoU4 Barn och ungdom, har socialutskottet vidhållit sin tidigare inställning. En särskild arbetsgrupp (1996:A) inom har un- der haft till uppgift att kartlägga, beskriva och analysera verk- samheter med föräldrautbildning och föräldrastöd. Denna arbetsgrupp har lämnat en rapport i föräldra- skapet (Ds 1997:6). Rapporten ger en bred beskrivning av hur föräldra- utbildningen och närliggande föräldrastödjande verksamheter bedrivs . Rapporten innehåller dock inte några förslag. Den föräldrautbildning som ges genom mödra- och barnhälsovården är för flertalet föräldrar det viktigaste momentet i föräldrautbildningen och föräldrastödet. Mödra- och barnhälsovården har en betydelsefull föräldrastödjande roll. Kunskaper om graviditet, förlossning och det lilla barnets behov är givetvis grundläggande, men även kunskaper om parrelationer, relationer och samspel i familjen är angelägna att för- medla. Barnen har behov av och rätt till kontakt med båda sina föräldrar. Det är viktigt att stödja föräldrarna att ta ett gemensamt ansvar för sina barn. Särskilda insatser behövs för att öka fäders deltagande i föräld- rautbildning. Föräldrar till barn i förskoleåldern behöver kunskap och kontakter med andra föräldrar. Frågor om föräldraskapet, barnuppfostran, gräns- sättning och tydlighet, barns språkutveckling och TV–tittande är exem- pel på frågor som engagerar många föräldrar. Barnomsorgen ger ut- rymme för sådana diskussioner, men bara begränsat. Den genomsnittliga åldern för alkoholdebuten har sänkts och miss- bruket bland ungdomar har ökat –talet. Detta trots att det inte är tillåtet att sälja, servera eller överlämna alkohol som gåva till ungdomar . Ungdomarna själva anger föräldrarnas beteende och normer som centrala i förhållande till deras egen syn på alkohol. Föräldrar till skolbarn känner allt tidigare en oro för barnens miljö både inom och utom skolans värld. Många föräldrar är oroliga för att deras barn skall råka illa ut. Det kan gälla droger, kriminalitet och risker för tidig social utslagning. I föräldrautbildningen kan också barnuppfostran diskuteras i ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller såväl i förhållande till små barn som till tonåringar. Vad är berättigade skillnader i uppfostran av flickor och pojkar och vad har sin grund i myter och fördomar? En särskild utredare tillkallas för att undersöka vilka åtgärder som be- höver vidtas för att utveckla och förbättra stödet till föräldrar i form av föräldrautbildning och andra verksamheter som är avsedda att stödja och stärka föräldrarna i deras föräldraroll. Syftet är inte att samhället skall ta över barnets fostran utan tvärtom att ge föräldrarna det stöd de kan behöva för att lättare klara av föräld- Alla föräldrar behöver dock kunskap för att kunna fungera som föräldrar och många föräldrar behöver stöd i sitt föräldraskap. Utredaren skall pröva om det är möjligt att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning. Det gäller framför allt inom mödra- och barnhälso- vården, men även inom barnomsorgen och skolan. Inom mödra- och barnhälsovården är det angeläget att förstagångsföräldrarna kan ges plats i gruppverksamhet med inriktning på att föräldrarna skall få kun- skaper, kontakt och gemenskap. Intervjuundersökningar visar att för- äldrar önskar att barnavårdscentralerna skall ge föräldrautbildning un- der hela förskoleperioden. I uppdraget ingår att pröva förutsättningarna för en sådan försöksverksamhet. Vissa medicinska kunskaper förefaller också allt viktigare att ge för- äldrarna. Astma, allergi och överkänslighet håller på att utvecklas till folksjukdomar. Förebyggande arbete inom detta område kan sa nnolikt ge besparingar i behandlingsarbetet. Också när det gäller barnolycksfall och plötslig spädbarnsdöd är det angeläget att öka kunskaper och ge en ökad medvetenhet. Utredaren bör undersöka vilka metoder som är an- vändbara när det gäller att förbättra föräldrarnas kunskaper inom dessa områden. Utredaren bör ta fram modeller för information till föräldrarna om det skadliga för barnets hälsomässiga utveckling i att bruka alkohol, narkotika och tobak under graviditeten. Det är angeläget att föräldrar som sviktar i sin föräldraroll nås med erbjudande om stöd och om föräldrautbildning. Inte minst viktigt är att erbjuda föräldrarna hjälp att lösa och minska eventuella inbördes kon- flikter. Modeller för föräldrautbildning för stöd till föräldrar som svik- tar i sin föräldraroll bör tas fram. Barnomsorgen har en viktig föräldrastödjande roll. Utredaren skall pröva på vilket sätt denna kan utvecklas. Barnomsorgen når dock inte alla barnfamiljer. Utredaren skall därför särskilt se över möjligheterna att förbättra den öppna förskolans verksamhet som stöd till föräldrar och till barn som inte har plats inom den sedvanliga barnomsorgen. Utredaren skall belysa vilka grupper som inte nås av erbjudande om den organiserade föräldrautbildningen och föräldrastödet och vad som kan göras för att nå dessa föräldrar. Det kan bl.a. bli fråga om uppsö- kande verksamhet som riktas mot föräldrar med särskilda behov eller i särskilda situationer. Som exempel kan nämnas vissa invandrar- och flyktingföräldrar. Det kan också vara fråga om föräldrar till barn med vissa funktionshinder eller barn med behov av annat särskilt stöd. Ett särskilt område där föräldrar kan behöva stöd gäller tonårsbar- nens förhållande till alkohol, droger och tobak. Utredaren skall pröva vad som kan göras inom barnomsorgen, skolan och på annat sätt för att hjälpa föräldrarna i deras arbete med att ge sina barn en positiv inrikt- ning på sina liv. För barnet är en nära och tidig kontakt med båda föräldrarna av ovärderlig betydelse. Det är därför viktigt att nå både mammorna och papporna med föräldrautbildning. Särskilda insatser för att uppmuntra pappor att delta i föräldrautbildning har visat sig vara framgångsrika. Bl.a. har fäder som deltagit i försöksverksamhet med pappautbildning varit föräldralediga i större utsträckning än fäder som inte deltagit. Med hänsyn härtill är det angeläget att utredningen medverkar till att verk- samheten med pappautbildning får en fast och generell form över hela landet. Det är även viktigt att finna former för hur mammor och pappor som inte bor tillsammans med sina barn kan få stöd i sitt föräldraskap. Utredaren skall beakta FN:s konvention om barnets rättigheter. I sammanhanget bör övervägas hur barnets rätt till skydd, integritet och deltagande kan behandlas i föräldrautbildningen. Likaså bör prövas hur man kan hjälpa föräldrarna att utveckla barnets förmåga till empati, dvs. inlevelse i andra människors situation. För området föräldrautbildning finns inga specifika lagregler. Utre- daren skall vara oförhindrad att fortlöpande under utredningsarbetet föreslå sådana åtgärder av lagteknisk, finansiell och organisatorisk na- tur som behövs dels för att uppnå förbättrade möjligheter till samord- ning och samverkan mellan olika myndigheter och organisationer inom området, dels för att medverka till att föräldrautbildning kan erbjudas föräldrar till barn i olika åldrar. Många av de frågor som kommittén skall behandla ingår bl.a. i Social- styrelsens, , , Statens skol- verks och arbetsfält. Utredaren skall samråda med dessa myndigheter så att kompetens och resurser inom kommittén re- spektive berörda myndigheter tas till vara på bästa sätt. Utredaren skall även ha kontakter med (S 1995:06). När det gäller utnyttjande av föräldrapenning bör samråd ske med . I detta sammanhang är försäkringskassornas erfarenheter av särskilt intresse. Utredaren skall även samråda med företrädare för kommuner och landsting. 2AMAR F¶R KOMMITT©NS ARBETE Uppdraget skall vara slutfört . För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska kon- sekvenser (dir. 1992:50), om prövning av offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om redovisning av konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (1996:49). Kommitténs förslag skall vara kostnadsneutrala såväl för den stat- liga sektorn som för den samlade offentliga sektorn. Utredaren skall belysa vad detta innebär vad gäller omfördelning av resurser.