sou · GLB3136d1 · 1998-01-01 00:00:00 — om kvinnor systematiskt väljer andra utbildningar än män samt att möjligheterna till avancemang på ett systematiskt sätt är begränsade i typiska kvinnoyrken. 5.8Analys av löneskillnader mellan kvinnor och män För att undersöka hur kvinnors löner i de olika NYK- och SEI-kodade yrkesgrupperna skulle ha varit om kvinnor erhöll kompensation för produktivitetsrelaterade individegenskaper och jobbrelaterade egenskaper på samma vis som män, har vi först estimerat löneekva- tioner separat för män och sedan använt kvinnornas data tillsammans med de skattade koefficienterna för männen, för att erhålla en simulerad timlön för kvinnor i de olika yrkesgrupperna. I tabellerna 5.7 och 5.8 redovisas dessa simulerade löner för kvinnor, tillsammans med genomsnittslönerna för män och kvinnor per NYK- respektive SEI-kodad yrkesgrupp. Vad gäller resultaten för de NYK-kodade yrkesgrupperna (tabell 5.7) ser vi att 1981 finns det vissa grupper – Hälso- och sjukvårdsar- bete, Kommersiellt arbete, Transport- och kommunikationsarbe- te samt Servicearbete – där den faktiska genomsnittslönen för kvinnor inte skiljer sig från den simulerade: En liten skillnad mellan simulerad och faktisk genomsnittslön återfinns i gruppen Tekniskt, medicinskt och naturvetenskapligt arbete. I yrkesgrupperna Samhällsvetenskapligt, humanistiskt, konstnärligt, militärt och kvalificerat administrativt arbete, Pedagogiskt arbete samt Tillverkningsarbete är skillnaden mellan den simulerade och den faktiska genomsnittslönen för kvinnor i storleksordningen 7–. Den riktigt stora skillnaden, , återfinns i gruppen Kameralt och kontorstekniskt arbete. Tabell 5.7 Mäns och kvinnors timlöner i olika yrkesgrupper enligt NYK (Nordisk yrkesklassificering) samt kvinnors simulerade lön (d.v.s. om de fick samma kompensation för produktivitetsrelat e- rade individegenskaper och jobbegenskaper som män). Timlön, kr, Timlön, kr, Timlön, kr, Timlön, kr, timlön, kr, timlön, kr, Tekniskt, medicinskt och humanistiskt, konstnärligt, Vägt genomsnitt** *Förklarande variabler: antal år i utbildning, antal år med arbetslivserfarenhet (även kvadrerad), antal anställningsår hos nuvarande arbetsgivare, obekväma arbetstider, deltid, flextid, övertidsersättning, olika former av ackord, jäktigt, smutsigt, fysiskt ansträngande, psykiskt ansträngande, kontakt med giftiga ämnen. **De faktiska genomsnittslönerna för män respektive kvinnor är vägda med respektive köns faktiska yrkesfördelning. De simulerade lönerna för kvinnor är vägda med kvinnornas simulerade yrkesfördelning. Om man väger ihop de simulerade lönerna för kvinnor med yrkes- grupperna i den tidigare simulerade yrkesfördelningen för kvinnor, erhåller vi en sammanlagd, simulerad genomsnittslön för kvinnor på , d.v.s. högre än den sammanlagda faktiska genomsnittslönen för kvinnor på (där yrkesgrup- perna i den faktiska yrkesfördelningen för kvinnor använts som vikter). Bilden ser något annorlunda ut . Då finns det inte längre några yrkesgrupper där den simulerade lönen för kvinnor samman- faller med den faktiska utan i alla grupper utom en är den simulerade lönen högre än den faktiska. Undantaget utgörs av Transport- och kommunikationsarbete där den simulerade lönen är något lägre än den faktiska. I Hälso- och sjukvårdsarbete är skillnaden mellan den simulerade och den faktiska lönen liten, endast cirka en procent. Det finns någon yrkesgrupp där skillnaden mellan den simulerade och den faktiska lönen är avsevärt mycket större än i de Däremot har skillnaden mellan den simulerade och den faktiska lönen ökat i yrkesgruppen Tekniskt, medicinskt och naturvetenskapligt arbete. Skillnaden mellan de sammanlagda (vägda) genomsnittliga simu- lerade respektive faktiska lönerna enligt NYK-kodningen uppgick till 1991, d.v.s. skillnaden hade minskat något jämfört med . Vad gäller resultaten för de SEI-kodade yrkesgrupperna (tabell 5.8) ser vi att det finns en grupp 1981 – Högre tjänstemän – där den faktiska genomsnittslönen för kvinnor inte skiljer sig från den simulerade. Bland Lägre tjänstemän och Tjänstemän på medelni- vå ligger de simulerade genomsnittslönerna för kvinnor cirka 11–högre än de faktiska. Gruppen Okvalificerade tjänstemän uppvisar ett liknande mönster som grupperna Okvalificerade arbetare och Kvalificerade arbetare; i alla tre grupperna ligger de simulerade genomsnittslönerna för kvinnor cirka 6–över de faktiska genomsnittslönerna. Tabell 5.8 Män och kvinnors löner i olika yrkesgrupper enligt SEI (Socio- ekonomisk indelning) samt kvinnors simulerade lön (d.v.s. om de fick samma kompensation för produktivitetsrelaterade indiv i- degenskaper och jobbegenskaper som män). Timlön, kr, Timlön, kr, Timlön, kr, Timlön, kr, timlön, kr, timlön, kr, Vägt genomsnitt** *Förklarande variabler: antal år i utbildning, antal år med arbetslivserfarenhet (även kvadrerad), antal anställningsår hos nuvarande arbetsgivare, obekväma arbetstider, deltid, flextid, övertidsersättning, olika former av ackord, jäktigt, smutsigt, fysiskt ansträngande, psykiskt ansträngande, kontakt med giftiga ämnen. **De faktiska lönerna för män respektive kvinnor är vägda med respektive köns faktiska yrkesfördelning. De simulerade lönerna för kvinnor är vägda med kvinnornas simulerade yrkesfördelning. Om man väger ihop de simulerade lönerna för kvinnor med yrkes- grupperna i den tidigare simulerade yrkesfördelningen för kvinnor, erhåller vi en sammanlagd, simulerad genomsnittslön för kvinnor på , d.v.s. högre än den sammanlagda faktiska genomsnittslönen för kvinnor på . 1991 har skillnaden mellan den simulerade och den faktiska ge- nomsnittslönen för kvinnor i gruppen Okvalificerade arbetare och Okvalificerade tjänstemän krympt till cirka två – . I gruppen Kvalificerade arbetare är motsvarande skillnad oförändrad, kring . I grupperna Lägre tjänstemän och Tjänstemän på medelnivå har skillnaderna blivit mindre. Minskningen är speciellt uttalad i den senare yrkesgruppen; skillnaden mellan den simulerade och den faktiska genomsnittslönen för kvinnor har krympt från 1991. Detta kontrasterar mot utvecklingen i gruppen Högre tjänstemän där det 1981 inte finns någon skillnad mellan den simulerade och den faktiska lönen för kvinnor. är denna skillnad . Skillnaden mellan de sammanlagda (vägda) genomsnittliga simu- lerade respektive faktiska lönerna enligt SEI-kodningen uppgick till 1991, d.v.s. skillnaden hade minskat något jämfört med . Vi kan på basis av ovanstående beräkningar dekomponera löneskill- naderna mellan män och kvinnor i fyra delar. I de båda första delarna konstanthåller vi för yrkesfördelning och beräknar löneeffekter som kan hänföras till dels (1) observerade olikheter i kvinnors och mäns individ- och jobbrelaterade egenskaper (förklarade skillnader), dels (2) att kvinnor och män erhåller olika kompensation för (identiska) individ- och jobbrelaterade egenskaper (oförklarade skillnader). I de båda sista delarna beräknar vi löneeffekter av skillnader i yrkesfördelning, dels (3) den yrkessegregering som kan förklaras av faktiska olikheter mellan kvinnor och män vad avser individegenska- per och vissa bakgrundsfaktorer, dels (4) den yrkessegregering som inte kan förklaras av faktiska olikheter mellan kvinnor och män vad avser individegenskaper och vissa bakgrundsfaktorer. Komponenter- na (1) och (2) kan hänföras till inomyrkes-löneskillnader under det att komponenterna (3) och (4) kan hänföras till mellan- yrkeslöneskillnader. Resultaten av beräkningarna presenteras i tabell 5.9. Tabell 5.9 Dekomponering av löneskillnad (timlön) mellan kvinnor och män. Andelar i procentenheter. (1)den del av löneskillnaden som kan hänföras till observerade olikheter i kvinnors och mäns individ- och jobbrelaterade egenskaper, d.v.s. den förklarade löneskillnaden givet att vi konstanthåller för könsmässiga skillnader i yrkesfördelningen; (2)den del av löneskillnaden som kan hänföras till att kvinnor och män erhåller olika kompensation för (identiska) individ- och jobbrelaterade egenskaper, d.v.s. den oförklarade löneskillnaden, givet att vi konstanthåller för könsmässiga skillnader i yrkesfördelningen; (3)den del av löneskillnaden som kan hänföras till den förklarade yrkessegregeringen, d.v.s. till den yrkessegregering som kan förklaras av observerade olikheter mellan kvinnor och män vad avser individegenskaper och vissa bakgrundsfaktorer; (4)den del av löneskillnaden som kan hänföras till den oförklarade yrkessegregeringen, d.v.s. till den yrkessegregering som inte kan förklaras av observerade olikheter mellan kvinnor och män vad avser individegenskaper och vissa bakgrundsfaktorer. I vissa fall summerar inte procentandelarna till 100 p.g.a. avrundning. Vi finner att den andel av löneskillnaden mellan kvinnor och män som kan hänföras till faktiska olikheter i kvinnors och mäns produkti- vitetsrelaterade individegenskaper och jobbrelaterade egenskaper, när vi konstanthåller för yrkesfördelning, ökar (komponent (1)). Detta gäller både den NYK- respektive den SEI- kodade yrkesfördelningen. Knappt hälften av löneskillnaden mellan kvinnor och män kan förklaras av denna komponent i den NYK- kodade yrkesfördelningen . Motsvarande siffra för den SEI- kodade yrkesfördelningen är något lägre, . Den andel av löneskillnaden som kan hänföras till att kvinnor och män erhåller olika kompensation för (identiska) individ- och jobbrelatera- de egenskaper (komponent (2)) minskar men den uppgår fortfarande till i båda typer av yrkesfördel- ningar 1991. Den andel av löneskillnaden som kan hänföras till den yrkessegre- gering, vilken kan förklaras av faktiska olikheter mellan kvinnor och män vad avser individegenskaper och vissa bakgrundsfaktorer (komponent (3)), är inte stor 1991. Detta gäller speciellt NYK- fördelningen där denna andel endast utgör ; vilket endast är en marginell minskning jämfört med . Vad avser den SEI-kodade yrkesfördelningen så är förändringen däremot stor; jämfört med har denna andel av löneskillnaden halverats, från till . För båda typer av yrkesfördelningar är den andel av löne- skillnaden som kan hänföras till den oförklarade yrkessegregering- en (komponent (4)) 1991. Skillnaden är dock att detta är en viss minskning jämfört med vad avser den NYK- kodade yrkesfördelningen. För den SEI-kodade yrkesfördelningen har den andel av löneskillnaden som kan hänföras till den oförklarade yrkessegregeringen ökat något . Resultaten från vår studie indikerar att det finns systematiska, köns- mässiga löneskillnader – kvinnor tjänar mindre än män – såväl inom som mellan yrkesgrupper, och att dessa löneskillnader inte låter sig förklaras av produktivitetsrelaterade individ- och jobbegenskaper samt vissa centrala observerade bakgrundsfaktorer (t.ex. föräldrars yrke). De oförklarade delarna av löneskillnaderna har dock minskat något , både i den horisontella (NYK-kodade) yrkesfördelningen och i den vertikala (SEI-kodade) yrkesfördelning- en. Våra resultat tyder på att av löneskillnaden mel- lan kvinnor och män 1991 härrör från oförklarade inomyrkes- löneskillnader i tämligen brett definierade yrkesgrupper. Detta gäller i såväl den horisontella som i den vertikala yrkesfördelningen. Hur brett yrkesgrupperna definierats är sannolikt av stor betydelse för fördelningen av löneskillnader inom och mellan yrken. Givet vår datamängd har vi inte kunnat disaggregera yrkesgrupperna ytterligare och undvika alltför skeva könsfördelningar. De förklarade inomyrkes-löneskillnaderna 1991 är något högre () än de oförklarade i den horisontella yrkesfördelningen och något lägre () i den vertikala yrkesfördelningen. I båda typer av yrkesför- delningar kan av löneskillnaden mellan kvinnor och män 1991 hänföras till oförklarade mellanyrkes-löneskillnader. De oförklarade inomyrkes- respektive mellanyrkes-löneskill- naderna som vi erhåller i denna studie kan härröra från individ-, jobb- och övriga bakgrundsegenskaper som vi inte har kunnat kontrollera för. De kan också bero på bristande jämställdhet och lönediskriminering på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnor er- håller normalt en lägre kompensation för samma produktivitetsrelate- rade individ- och jobbegenskaper än män inom samma yrke. Vidare, löneskillnaderna mellan yrken där kvinnor utgör en stor majoritet och andra yrken låter sig inte förklaras av skillnader i produktivitetsrelate- rade individegenskaper. Vi tackar för värdefulla synpunkter från , och . Vi är också tacksamma för hjälp från och när vi sammanställt data. , L.-G., Erikssson, R. & Wärneryd, B. (1981) Att beskriva den sociala strukturen. Utvärdering av förslag till socio-ekonomisk indelning, , nr 2, s. 113–136. , R., , , , N. & Wadensjö, E. (1996) The –Female Wage Gap in the Nordic Countries, i Wage Differentials in the Nordic Countries. (Red.) i The Nordic Labour Markets in the 1990's – Part 1. Wadensjö, E. (Red.). , G.S. (1957) The Economics of Discrimination. : (andra upplagan 1971). , G.S. (1964) Human Capital. A Theoretical and Empirical Analysis, with Special Reference to Education. , , , M. & Zoloth, B.S. (1980) Incorporating Occupational Attainment in Studies of Male-Female Earnings Differentials, , årg. 15(1), s. 3–28. Blau, F.D. & , L.M. (1992) The Gender Earnings Gap: Learning From International Comparisons, , årg. 82(2), s. 533– 538. Blau, F.D. & , L.M. (1996) Wage Structure and Gender Earnings Differentials: An International Comparison, Economica, årg. 63, s. 29–62. (1992) Swimming with the : Solidarity Wage Policy and the Gender Earnings Gap. & , O. (1994) Vardagens villkor. le Grand, C. (1991) Explaning the –Female Wage Gap: Segregation and Solidarity Wage Bargaining in , Acta Sociologica, årg. 34, s. 261–278. (1997) Econometric Analysis (tredje upplagan), Upper : , Inc. & , I. (1990) Hushållsproduktion, marknadsproduktion och jämställdhet i SOU 1990:14 Kvinnors roll i ekonomin. Bilaga 23 till Långtids- utredningen . (1993) Yrkessegregeringen på arbetsmarknaden i Ds 1993:8 Kvinnors arbetsmarknad – återtågets årtionde? (1996) Economic Theories of Occupational Segregation by Sex – Implications for Change over Time i Gender Specific Occupational Segrega- tion. (Red.). Klevmarken, A. & , P. (1993) Household Market and Nonmarket Activities. & Wadensjö, E. (1984) Unequal Treatment. A Study in the Neo- Classical Theory of Discrimination. (1989) Diskriminering på svensk arbetsmarknad , Economic Studies, nr. (1993) Ju fler kvinnor desto lägre lön? Economic Studies, 1993:323, , E.M. & . (1997) Är kvinnor utsatta för lönediskriminering?, Ekonomisk Debatt, årg. 25(1), s. 17–23. (1987) The Wage Effect of the Occupational Segregation of Women in , , årg. 97, s. 885–896. Mincer, J. (1974) Schooling, Experience and Earnings , : . (1973) –Female Wage Differentials in , 14(3), s. 693–709. & , R.E. (1992) Gender Discrimination and Compensating Differentials in , Applied Economics, årg. 24, s. 751–759. , , , E.M. & Snartland, V. (1996) The Gap: The Case of , IUI Working Paper No. 470, : Industri- ens utredningsinstitut. (1997) Estimating the impact of wage structure on wage differentials between two groups of workers i Essays on Family and Labor Economics , Dissertation series no 28, , . Rubery, J., Fagan, C. & , F. (1997) Occupational Segregation, Discrimination and Equal Opportunity i International Handbook of Labor Market Policy and Evaluation, , G., OReilly, J. & Schömann, K. (Red.). SOU 1993:7 Löneskillnader och lönediskriminering. Om kvinnor och män på arbetsmarknaden. Betänkande av , : All- männa förlaget. SCB (1989) Yrkesklassificeringar i FoB 85 enligt Nordisk yrkesklassificering (NYK) och Socioekonomisk indelning (SEI). Meddelanden i samordningsfrågor 1989:5, : . (1995) Closing the Gender Gap. Determinants of Change in the Female-to-Male Blue Collar Wage Change Ratio in 1913–1990 . (1991) Efficiency wages. Models of Unemployment, Layoffs and Wage Dispersion. : Clarendon Press. (1994) Effects of Changed Institutional Conditions on –Female Wage Differentials in Public and Private Sectors, Qu- arterly, årg. 18(3). enligt NYK (Nordisk yrkesklassificering) Tekniskt, medicinskt och naturvetenskapligt arbete: Omfattar NYK-koderna 001–039. Samhällsvetenskapligt, humanistiskt, konstnärligt, militärt samt kvalificerat administrativt arbete: Omfattar NYK-koderna 061–099, 101, 118, 902–903, 981 Omfattar NYK-koderna 050–059 Hälso- och sjukvårdsarbete: Omfattar NYK-koderna 040–049 Kameralt och kontorstekniskt arbete: Omfattar NYK-koderna 201–298 Omfattar NYK-koderna 301–339 Transport- och kommunikationsarbete: Omfattar NYK-koderna 601–699 Omfattar NYK-koderna 901, 904–949 Omfattar NYK-koderna 401–441, 701–883 Fördelningen av yrkesgrupper enligt SEI (Socio-ekonomisk indel- ning) – i studien ingår även förmän i denna grupp – i studien ingår även arbetsledare i denna grupp – i studien ingår även personer med fritt yrke i denna grupp (Övriga – denna grupp har exkluderas från beräkningarna – här ingår näringsidkare, företagsägare och jordbrukare)