sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — Skälen är att skydda arbetstagarna, men det finns också en förhopp- ning om att fler arbetstillfällen skall kunna skapas 3. I är arbetskraftsdeltagandet lågt. För kvinnor med grundsko- leutbildning (motsvarande) är det bara , vilket är näst lägst i . Landet har högst arbetslöshet i EU, (, 1996d). har ett relativt ålderdomligt arbetsrättsligt system. Bland annat är det fortfarande möjligt att ha livstidsanställningar. slöts ett avtal mellan arbetsmarknadens parter om mer flexibilitet i arbetslivet. Det innehåller bl.a. uppmjukande av regler om anställningsvillkor. Dessutom finns skrivningar om utökat skydd för personer med tidsbegränsade anställningar och deltidsarbete. Detta har varit ett krav från fackföreningsrörelsen som tror att avtalet kommer att gynna kvinnor, eftersom de är i klar majoritet bland förvärvsarbetande i den sortens anställningar. 3 Intervju med portugisiska arbetsmarknadsministern . I har arbetslösheten stigit kraftigt . var av kvinnorna och av männen arbetslösa. Skillnaderna mellan östra och västra var fortfarande stora. Arbetskrafts- deltagandet i för kvinnor är lågt jämfört med de skandina- viska länderna. Arbetskraften bestod av drygt 39 miljoner personer av vilka 23 miljoner var män och 16 miljoner kvinnor (, 1997). Utbildningsnivån spelar i särskilt stor roll för kvinnors arbetskraftsdeltagande. Av kvinnor med motsvarande grundskoleut- bildning förvärvsarbetade knappt hälften mot av männen. För kvinnor med högskoleutbildning är siffran , och för män i samma grupp uppgår den till (, 1996c). 12 Källor och definitioner Som tidigare nämnts finns relativt omfattande kunskaper om dem som i utför betalt arbete på arbetsmarknaden, dvs. de sysselsatta, liksom om dem som är öppet arbetslösa. Båda grupperna ingår i det som betecknas som arbetskraften, enligt definition i Arbetskraftsundersökningarna, . är den officiella statistikkälla, som bl.a. regeringen använder. är en urvalsundersökning där de tillfrågade finns och tillfrågas kvartalsvis. Undersökningen omfattar tre urval som omfattar 17 000 personer. Personer som förvärvsarbetat under mätveckan klassificeras som sysselsatta. Arbetslösa är de som under mätveckan inte var sysselsatta, men som ville och kunde arbeta samt sökte betalt arbete. Individer som varken är sysselsatta eller arbetslösa faller enligt utanför arbetskraften. Personer som befinner sig utanför arbetskraften delas in i följande kategorier: studerande, förtidspensionerade, hemarbetande, samt övriga. bestod gruppen utanför arbetskraften, som tidigare nämnts, av ca 1 miljon personer i åldern . Arbete – en analysmodell – Figur 4 Indelning enligt I går att avläsa skäl för att personen i fråga inte finns i arbets- kraften. Personer utanför arbetskraften går vidare att indela i de som är latent arbetssökande och de som inte är det. Den förra gruppen är personer som uppger att de skulle vilja och kunna arbeta, men som trots det av olika skäl ändå inte söker arbete. Den senare innebär att de tillfrågade vill men inte kan, alternativt inte vill, förvärvsarbeta. I SCB:s longitudinella databas för utbildning, arbetsmarknad och välfärd, som innehåller uppgifter från olika register, t.ex. kontrol- luppgifterna från arbetsgivarna till skattemyndigheten, inkomst- och förmögenhetsregister samt utbildningsregister, används begreppen förvärvsarbetande och ej förvärvsarbetande. Här indelas indivi- derna efter vilken sorts inkomst personen i fråga har, dvs. om den är förvärvad genom arbete eller ej. Personer med inkomst från arbete räknas som förvärvsarbetande. Övriga definieras alltså som ej förvärvsarbetande. Figur 5 Indelning enligt longitudinella databasen t ex arbetslös, studerande, Ej förvärvsarbetande indelas i ytterligare grupper i SCB:s databas. Det är arbetslösa eller i vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder, handikappade eller i rehabilitering, förtidspensionerade, ålders- eller tjänstepensionerade, socialbidragstagare, personer som lever på livränta, övriga (t.ex. hemarbetande, svartarbete och utvandring). Genom att använda uppgifter både från och den longitudi- nella databasen, går det i viss mån att kartlägga vad personer utanför arbetskraften ägnar sig åt. Det går vidare att göra vissa antaganden om vilka inkomstkällor de har. Många frågor kommer dock fortfarande att vara obesvarade. Ge- mensamt för de båda källorna är att de inte är heltäckande i sin beskrivning av personer som inte befinner sig i arbetskraften eller som förvärvsarbetande. Definitionsproblem uppstår bl.a. i fråga om de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Till följd av de ekonomiska och strukturella förändringarna på arbetsmarknaden växer gruppen personer utanför arbetskraften. Det gäller även människor utan inkomster från arbete. Det är särskilt de yngre som står för ökningen. Vi har valt att här koncentrera oss på att studera de personer som inte ingår i arbetskraften. Vi vill undersöka vad de gör så långt det går med gängse statistiska källor genom bearbetningar av befintligt material. Det som är nytt är sålunda inte uppgifterna i sig, utan det faktum att de sammanställs och analyseras i förhållande till den presenterade modellen. Skillnaden mellan statistik och arbetskraftsundersökningarna , , för statistik över arbetslösheten genom registrering av arbetssökande på arbetsförmedlingarna. Statistiken är uppdelad efter olika kategorier, där kategori 1.1 är personer som kan ta ett arbete genast. De som räknas som öppet arbetslösa enligt AMS statistik är de som kan ta ett arbete genast, samt individer med tillfällig timanställning, s.k. springvikarier. AMS producerar inga egna siffror över arbetskraftsdeltagande och sysselsättning. Däremot för AMS register över arbetslösheten, konjunkturberoende åtgärder, nyanmälda platser och varsel. AMS arbetslöshetssiffror ligger alltid över , bl.a. beroende på att personer med tillfällig timanställning räknas in bland de öppet arbetslösa hos AMS, där också viss eftersläpning sker vid avregistre- ring av arbetssökande som fått arbete. Arbete – en analysmodell – i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna? Personer som befinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder räknas antingen som sysselsatta eller till gruppen utanför arbetsmarknaden i . Indelningen har att göra med den ersättning som utgår till den arbetssökande. Den som blir placerad i t.ex. rekryteringsstöd, starta-eget-bidrag eller beredskapsarbete räknas som sysselsatt och ingår alltså i arbetskraften. Personer i åtgärder där utbildningsbidrag utgår, som bl.a. arbetsmarknadsutbildning, arbetsplatsintroduktion och arbets- livsutveckling, räknas däremot till gruppen studerande och hamnar automatiskt utanför arbetskraften. Kvinnor och män är ojämnt fördelade i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Deras andel av åtgärderna motsvarar deras andel av de öppet arbetslösa, men kvinnor och män återfinns i arbetsmarknadspo- litiken i ett mönster som speglar könsuppdelningen på arbetsmarkna- den. Kvinnor dominerar i åtgärder inom vård, omsorg och administ- rativa yrken, medan män återfinns i insatser som riktar sig till byggnads- och tillverkningsindustrin och andra områden som brukar betecknas som tekniska. statistiska indelning av vilka som skall definieras som utanför arbetskraften respektive i öppen arbetslöshet skiljer sig i vissa avseenden från den kategorisering som görs i rekommendationerna från (). Enligt skall människor som studerar och uppger att de skulle avbryta studierna om de fick ett arbete, räknas till gruppen öppet arbetslösa (SCB 1996a). Den beslutade dock att dessa personer, som kallas heltidsstuderande som söker arbete även fortsättningsvis inte skulle räknas in i arbetskraften i kategorin arbetslösa. Då beslutet fattades bestod den aktuella gruppen av 6 000 personer. utgjordes den av drygt 90 000 individer. En något större andel är män än kvinnor . Om de heltidsstuderande som söker arbete räknades in i den öppna arbetslösheten skulle den stiga med . Det bör noteras att länderna i i olika avseenden har skilda sätt att definiera vad som är arbetslöshet, sysselsättning och arbets- kraftsdeltagande. Exempelvis får nationella regler för rätt till arbets- löshetsersättning konsekvenser för statistisk indelning. !GNETA 3TARK SA 2EGN©R 2EDOVISNING OCH ANALYS AV STATISTIKENKVINNOR OCH M¤N UTANF¶R ARBETSKRAFTEN %FTERSOM KVINNOR OCH M¤N GENERELLT I OLIKA YRKEN OCH P¥ OLIKA POSITIONER I ARBETSLIVET ¤R M¶NSTRET F¶R DEM SOM BEFINNER SIG UTANF¶R ARBETSMARKNADEN INTE HELLER LIKA F¶R K¶NEN .¤R ARBETSL¶SHETEN STEG MEST F¶R M¤N F¶RE ¥REN OCH L¤MNADE M¤NNEN ARBETSKRAFTEN I ST¶RST UTSTR¤CKNING $¤REFTER ¶KADE KVINNORS ARBETSL¶SHET MER BL A GENOM NEDDRAGNINGAR I OFFENTLIG SEKTOR OCH DERAS ARBETSKRAFTSDELTAGANDE HAR SJUNKIT MEST SEDAN DESS 5NDER ¥REN OCH VAR DET S¤RSKILT KVINNOR MELLAN OCH ¥R SOM UPPVISADE ETT L¤GRE ARBETSKRAFTSDELTAGANDE ¤N TIDIGARE 3AMTIDIGT VAR DE ¶VERREPRESENTERADE SOM STUDERANDE J¤MF¶RT MED M¤N I SAMMA ¥LDER 3OM VI P¥PEKAT TIDIGARE ¤R DOCK SAMBANDET MELLAN ¶PPEN ARBETSL¶SHET OCH ARBETSKRAFTSDELTAGANDE INTE SJ¤LVKLART EFTER SOM GRADEN AV SYSSELS¤TTNING OCKS¥ SPELAR ROLL +VINNOR UTANF¶R ARBETSKRAFTEN !NDEL AV ALLA INOM RESPEKTIVE ¥LDERSGRUPP +¤LLA !+5 P r o c e n t 5 5 - 6 4 2 0 - 2 4 2 5 - 3 4 4 5 - 5 4 3 5 - 4 4 1 9 8 7 1 9 8 9 1 9 9 1 1 9 9 3 1 9 9 5 -¤N UTANF¶R ARBETSKRAFTEN !NDEL AV ALLA INOM RESPEKTIVE ¥LDERSGRUPP +¤LLA !+5 0ERSONER I ¥LDERN TILL ¥R UTANF¶R ARBETSKRAFTEN DELAS I !+5 I ETT F¶RSTA STEG UPP I FYRA KATEGORIER R BEFANN SIG KNAPPT MILJONER KVINNOR I ARBETSKRAFTEN VARAV VAR ARBETSL¶SA 5TANF¶R ARBETSKRAFTEN STOD KVINNOR !V DE KVINNOR I ¥LDERN TILL ¥R SOM ¥R BEFANN SIG UTANF¶R ARBETSKRAFTEN VAR TV¥ FEMTEDELAR STUDERANDE ELLER I F¶RTIDSPEN sion medan en tredjedel var hemarbetande. Återstående, en dryg fjärdedel, återfanns i kategorien övriga. hade bilden förändrats. Två miljoner kvinnor i åldern 20– fanns i arbetskraften, varav 148 000 var arbetslösa. befann sig 522 000 kvinnor utanför arbetskraften. Av dem studerade nästan en tredjedel, medan var förtidspensionerade och var hemarbetande. Det innebär att hälften av kvinnorna fanns i kategorien övriga. Av männen fanns knappt 2,3 miljoner i arbetskraften, av vilka 34 000 var arbetslösa. var 247 000 män utanför arbetskraften. Av dem studerade en fjärdedel, en tredjedel var förtidspensionerade, medan var hemarbetande. Resterande var kategoriserade som övriga. bestod arbetskraften av 2,2 miljoner män. Av dem var 184 000 arbetslösa. Utanför arbetskraften stod 406 000 män. Det året hade en tredjedel av männen studier som sin huvudsakliga aktivitet, som var förtidspensionärer. föll inom gruppen övriga. De hemarbetande hade blivit för få för att säkert kunna mätas. Yngre utanför arbetskraften – vad har de för sig? Det är särskilt de yngsta och de äldsta kvinnorna och männen som har lägre arbetskraftsdeltagande än före krisen . De uppgif- ter som redovisas i följande avsnitt avser aktiviteter för personer som andel av kvinnor och män som befinner sig utanför arbetskraften. Det handlar alltså inte här om sambandet mellan att finnas i ar- betskraften och att inte göra det. Eftersom studier av dem som inte står till arbetsmarknadens förfogande är sällsynta, har vi valt att fokusera på den frågan. Flödesbeskrivningar 4 är intressanta i ett nästa steg, men eftersom det kräver mycket komplicerade analyser ryms det inte inom ramen för detta kapitel. Som andelar av personer utanför arbetskraften studerar de yngsta i nästan lika stor utsträckning som . 4 Statistiska beskrivningar av hur människor rör sig mellan sysselsättning, arbetslös- het samt in i och ut ur arbetskraften. Arbete – en analysmodell – Figur 7a Utanför arbetskraften efter ålder och aktivitet 1990. Figur 7b Utanför arbetskraften efter ålder och aktivitet 1996. &¶R DESSA YNGSTA HAR EN F¶RSKJUTNING SKETT FR¥N !NM¤RKNINGSV¤RT KAN NOG S¤GAS VARA ATT ANDELEN &IGUR (EMARBETANDE KVINNOR !NDEL AV ALLA UTANF¶R ARBETSKRAFTEN INOM RESPEKTIVE ¥LDERSGRUPP +¤LLA !+5 Äldre utanför arbetskraften – vad har de för sig? Åldern spelar roll för aktiviteter på och utanför arbetsmarknaden. De äldre har överlag lägre arbetslöshet. Vad har hänt med arbetskrafts- deltagandet? De äldre som befinner sig utanför arbetskraften finns i huvudsak i grupperna övrigt och i pension. Andelen kvinnor och män med förtidspension har mer än halverats och hänger sannolikt samman med förändringar av reglerna för pension (se nästa avsnitt). Även bland de äldre överväger kvinnorna bland de hem- arbetande. Männen är i majoritet bland de övriga. I åldrarna är andelen övriga stor, av männen och av kvinnorna. Allt fler hamnar utanför arbetskraften p.g.a. den svåra arbetsmark- nadssituationen. Hur män och kvinnor upplever arbetslöshet och brist på förvärvsarbete är inte entydigt. Det är t.ex. svårt att hitta uppgifter om samband mellan hemarbete och arbetslöshet. I en undersökning av familjer i norra där en eller båda makarna vara arbetslösa, framkom att kvinnor och män hade olika sätt att se på sig själva i förhållande till hemarbete. Först när män uppfattade sin arbetslös- hetssituation som mer permanent än tillfällig, betecknade de sina insatser i skötsel av hushållet som hemarbete. För kvinnor fanns inte den kopplingen (, 1995). Om svenska förhållanden vet vi relativt lite i detta avseende. Det är en av flera frågor som återstår att besvara. Sammanlagt fanns 270 000 kvinnor och 250 000 män i gruppen övriga, dvs. av befolkningen i arbetsför ålder. Vad gör de? Vi vet mycket litet om dem, vilket också ligger i benämningen. Tanken med en övriggrupp är vanligen att i denna samla en mycket liten grupp av kanske helt olika personer, där finare klassificeringar endast skulle ge några få individer i varje klass. Fler än hälften av de personer som faller utanför arbetskraften ingår i gruppen övriga. Gruppens storlek ökar. Av vissa ålders- grupper, särskilt de äldre kvinnorna och männen finns en stor andel inom gruppen, som framgår av figur 7 ovan. Arbete – en analysmodell – Övriggruppen består av värnpliktiga, arbetsoförmögna, utomlands arbetande och personer som av för statistiken okänd anledning inte står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsoförmögen innebär att den tillfrågade personen uppger att egen sjukdom eller andra fysiska eller psykiska problem, förhindrar henne eller honom från att förvärvsarbeta. Även långtidssjukskrivna ingår här. Inom ramen för de arbetsoförmögna, faller sannolikt även förtidspensionerade kvinnor och män med avtalspension. Det föreligger alltså en viss begreppsförvirring, eftersom förtidspensione- rade ju utgör en egen kategori av personer utanför arbetskraften. Med tanke på att de förtidspensionerade och de arbetsoförmögna tillsammans torde utgöra över 300 000 personer, behöver kategorier- na förfinas 5. Arbetsmarknadsskäl för förtidspension infördes och togs bort . har både reglerna och tillämp- ningen skärpts till en renodling av medicinska skäl, vilket också var innebörden i en regeländring . diskuteras återigen möjligheten till förtidspension av arbetsmarknadsskäl. En mycket liten andel, , bland männen utgörs av värnpliktiga i åldern 20–1996. Fler arbetar utomlands eller är arbetsoförmögna, t.ex. långtidssjukskrivna, tillsammans . Resten tillhör de vars aktivitet är okänd. Av kvinnorna är det en tredjedel som arbetar utomlands eller är arbetsoförmögna. Resterande ingår i den okända gruppen. Det är klart att Arbetskraftsundersökningarna inte räcker till för att beskriva arbetsmarknadsförändringarna i det här avseendet. Kategori- seringen är grov. Genom att göra vissa antaganden med andra källor än går det att komma något närmare en bättre beskrivning av vad de övriga gör. Men källorna är inte jämförbara utan kan bara leda tankarna vidare. I SCB:s longitudinella databas finns uppgifter om inkomster för människor i arbetsför ålder. Det går t.ex. att se hur många som varken hade inkomster från arbete eller från annat håll. De borde rimligtvis rymmas i gruppen övriga, liksom bland hemarbetande. fanns det drygt 260 000 personer som varken hade inkomster från arbete eller annat, vilket var en ökning från 200 000 . Enligt (1997) fanns det drygt 720 000 personer som fick socialbidrag , vilket var en ökning med drygt 200 000 personer. Det är möjligt att få socialbidrag och förvärvsar- 5 Att bringa klarhet i hur olika former av förtida pensioner kategoriseras har visat sig mycket svårt. Beräkningar från olika källor stämmer inte överens. Det finns t.ex. uppgifter från staten och arbetsmarknadens parter som skiljer sig åt i fråga om antal personer som ryms inom olika kategorier. beta i vissa fall, varför alla mottagare av socialbidrag inte ingår i gruppen övriga. I antal räknat är den största gruppen bland socialbidragsmottagarna ensamstående män. Andelsmässigt är det ensamstående kvinnor med barn som i högst utsträckning tar emot socialbidrag. I gruppen övriga döljer sig förmodligen även svart arbete, som utförs av personer som därför varken redovisar inkomst från för- värvsarbete, social inkomst eller uppger skäl för att inte stå till arbetsmarknadens förfogande. Vi går inte in särskilt på svartarbetet och dess omfattning. Emellertid bör noteras att den sortens arbete naturligtvis även kan utföras av personer i arbetskraften, dvs. både av sysselsatta och av öppet arbetslösa. Det går alltså genom antaganden med utgångspunkt i dessa regis- ter att komma något närmare en uppfattning om gruppen övriga. Trots det får vi ingen fullgod bild, vilket belyser det faktum att statistiken är för trubbig. Den räcker inte till för att mäta verkligheten i det här avseendet. fanns det inga kommuner i där kvinnors arbets- kraftsdeltagande var högre än männens. hade 24 kommuner högre arbetskraftsdeltagande för kvinnor. Det gäller särskilt flera kommuner i inland, men här finns även några orter i . Exempelvis kan nämnas , , , och . (SOU 1996:56). Återigen avspeglas könsuppdelningen på arbetsmarknaden, efter- som vissa kommuner är kraftigt dominerade av en eller en sorts arbetsgivare. När industriarbeten försvinner ökar männens arbetslös- het och arbetskraftsdeltagandet sjunker. Vid neddragningar i offentlig sektor drabbas kvinnor på samma sätt. I uppgifter från SCB:s longitudinella databas framgår de geogra- fiska skillnaderna tydligt. I vissa kommuner finns en stor andel kvinnor och män som inte har inkomster från förvärvsarbete. Samti- digt finns orter där mycket få är utan lön. Exempelvis hade en tredjedel av männen och en fjärdedel av kvinnorna i inte någon inkomst av förvärvsarbete . I gällde samma sak för en fjärdedel av männen och en femtedel av kvinnorna. I lever mer än en femtedel av invånarna av båda könen utan inkomster från förvärvsarbete. Åldern är en viktig faktor. I flera av kommunerna längst i norr, levde mellan av 64-åriga män utan inkomst från förvärvsarbete . Kommuner med motsvarande tal för kvinnor i Arbete – en analysmodell – samma ålder finns oftare i sydligare delar av landet, t.ex. Valdemar- svik, och . finns kommuner där en mycket hög andel av befolk- ningen endast lever av förvärvsinkomster. För män gäller det i första hand bl.a. flera småländska kommuner, som , och , där inte har inkomst från förvärvsarbete. I , och är motsvarande siffra . Personer utanför arbetskraften kan i en annan dimension delas upp i dolt arbetslösa och inte dolt arbetslösa. Dolt arbetslös är den som svarar ja på frågorna om hon eller han skulle vilja och kunna arbeta. Olika omständigheter eller skäl förhindrar dem dock att söka arbete. De dolt arbetslösa kan finnas i vilken kategori som helst av studerande, pensionerade, hemarbetande och övriga. var av kvinnorna utanför arbetskraften dolt arbetslösa. kategorise- rades av männen som dolt arbetslösa, vilket hade ökat till . Särskilt i åldrarna finns de dolt arbetslösa. Andelen är högre för män än för kvinnor. Som framgått har och EU en annan definition av öppet arbetslösa. Vissa av de som i kategoriseras som dolt arbetslösa skulle räknas som öppet arbetslösa enligt rekom- mendationer. Skäl för att befinna sig utanför arbetskraften När de personer som svarar på frågor i AKU:s intervjuer definieras som dolt arbetslösa respektive inte dolt arbetslösa, anger de skäl för att de inte söker arbete. Det går då att göra ytterligare en uppdelning. Den första gruppen är individer som uppger att de kan och vill arbeta, men som trots det inte söker jobb. De kallas för dolt arbetslö- sa. Gruppen har vuxit för båda könen . Figur 9 Dolt arbetslösa 1990 och 1996. Andel (%) av alla utanför arbets- kraften inom respektive åldersgrupp. Män är i högre grad dolt arbetslösa än kvinnor. Av de som befin- ner sig utanför arbetskraften i åldern 20–, är av kvinnorna och av männen dolt arbetslösa. Det innebar 94 000 kvinnor och 106 000 män . I alla åldersgrupper är en stor majoritet av de dolt arbets- lösa heltidsstuderande av båda könen. av kvinnor- na och av männen uppger sig vara heltidsstuderan- de därför att de inte kan hitta arbete. Kvinnor studerar mer frivilligt i alla åldersgrupper. Störst är skillnaden bland 45–54-åringar. Där uppger av männen som utbildar sig på heltid att de hellre skulle arbeta. Kvinnor i åldern 55–uppger att små chanser att finna arbe- te är deras tyngsta skäl för att inte söka jobb. Fler kvinnor än i de andra grupperna uppger i åldern 45–54 svarsalternativet lämpligt arbete saknas som orsak. Den andra gruppen består av personer som säger sig vilja men inte kunna arbeta. Det är den minsta kategorien, med av kvinnorna och männen utanför arbetskraften . Det är en minskning tidigare. Här, bland de personer som vill men inte kan arbeta, är bilden mer varierande både mellan könen och åldersgrupperna. Det är en liten grupp. Hälften av kvinnorna anger brist på barntillsyn som skäl för att inte söka arbete, trots att de vill och kan arbeta. För män finns inte det skälet. Särskilt bland de äldre Arbete – en analysmodell – anges egen sjukdom som skäl. Det gäller för av männen och av kvinnorna. Den sista gruppen utgörs av personer som inte vill förvärvsarbeta. Det är den största. I den yngsta åldersgruppen är frivilliga studier det övervägande skälet för båda könen att tillhöra gruppen. I ålders- grupperna 25 till uppger fortfarande av männen , men bara av kvinnorna studier som skäl för att inte vilja arbeta. Av kvinnorna är det som anger vård av barn. Nästan lika många kvinnor som män, i alla åldrar, säger sig ha hälsoskäl, . Sammanfattningsvis kan vi säga följande om dold arbetslöshet: Det är lika många män i åldern 20–som anger att de vill vara lediga och därför inte söker arbete, som kvinnor som säger att hushållsarbete gör att de inte vill arbeta, . Av 45–54- åringarna är studier, hälsoskäl och hushållsarbete orsak till att kvinnor inte vill arbeta. För männen är det studier, hälsoskäl och vill vara ledig som överväger. Bland de äldsta är pension det domineran- de skälet, för männen och för kvinnorna. För av kvinnorna är hushållsarbete anledningen. För kvinnor har den dolda arbetslösheten, kan och vill arbeta men söker ej arbete, ökat från år av alla som befann sig utanför arbetskraften. För män är skillnaderna större. Motsvarande siffror är är . Särskilt män i utbildning svarar att de hellre skulle ta ett jobb än fortsätta studera. Gruppen vill men kan inte arbeta har minskat lite i omfattning, från år för båda könen. befann sig av kvinnorna och av männen i den tredje gruppen, vill inte förvärvsarbeta. Det hade förändrats till för kvinnorna och av männen . av kvinnorna och av männen . Denna sista kategorien är den största. Det innebär att majoriteten av de som är utanför arbetskraften inte vill förvärvsarbeta. Gruppen av kvinnor och män som kan och vill arbeta är emellertid den som växer mest. Det finns ett starkt samband med stigande arbetslöshet. 14Deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar – en brygga in i arbetskraften eller en ö utan broar? Sambandet mellan deltidsarbete, tidsbegränsade anställningar, sysselsättning och arbetskraftsdeltagande debatteras ofta. Sambanden är komplexa och en fullständig diskussion ryms inte inom ramen för