sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — En omfattande arbetsmarknad för kvinnor, den förhållandevis generösa föräldraförsäkringen, en väl utbyggd och fungerande barnomsorg och den relativt höga andelen kvinnor som arbetar deltid kan vara några av förklaringarna till svenskarnas inställning. De övergripande skillnaderna i attityder mellan länderna kan med sannolikhet till stor del härledas till skillnaderna i ländernas arbets- marknads-, social- och familjepolitiska inriktning tillsammans med de sociokulturella sammanhang under vilka människorna i de tre länderna lever. I detta sammanhang kan vi möjligen tala om tre olika slags gender regimes där utgör den mest könsneutrala, eller i varje fall den mest kvinnovänliga modellen vad beträffar kvinnors möjligheter till ekonomiskt oberoende och individuell autonomi. visar resultaten på en pågående attitydförändring som inte tillmötesgås med politiska insatser i framförallt och . Både den italienska, och ännu tydligare den tyska familjepolitiken, passar dåligt för att möta ett ökat kvinnligt arbetsmarknadsdeltagan- de. Konflikten mellan förändrade attitydmönster och de politiska incitamentstrukturer som möjliggör för kvinnor att förvärvsarbeta är störst i . Som framgick av tabell 1.3 stämmer förändringarna i människors inställning till arbetsdelningen i hemmet dåligt överens med de politiska ställningstaganden som i stället syftar till att uppmuntra en traditionell rollfördelning där kvinnans huvuduppgift är obetalt omsorgs- och hemarbete. För del är det snarare bristen på incitament i någondera riktningen som lägger hinder i vägen för förändrade könsrollsmönster. Istället är ett stort antal kvinnor hän- visade till en osäker svart eller grå arbetsmarknad, vilken måhända ger en ekonomisk och personlig tillfredsställelse för den enskilda kvinnan men inte några sociala eller arbetsmarknadspolitiska rättig- heter. Vad beträffar är det iögonfallande att skillnaderna mellan män och kvinnor i samtliga åldersgrupper är så stora, faktiskt större än i de övriga länderna. Mest tydligt är det bland dem som är i åldrarna 18–. Skillnaderna i attityder mellan kvinnor och män vad gäller kvinnors förvärvsarbete skulle kunna tolkas som att de svenska männen inte är beredda att ta ett större ansvar för hemarbete och omsorg och att svenska kvinnor i så fall även i fortsättningen kommer att ha huvudansvaret för det obetalda arbetet. Med utgångs- punkt i det svenska socialförsäkringssystemet framstår det troligen också för de flesta som den mest rationella lösningen, eftersom svenska män i allmänhet har en högre inkomst än kvinnor och inkomstbortfallet med en föräldraledig eller deltidsarbetande kvinna blir lägre för familjen än om mannen skulle minska sin arbetstid. Den stora andelen deltidsarbetande kvinnor i skulle också kunna förklara framförallt de svenska männens radikala inställning till arbetsfördelningen i hemmen på så sätt att de är positivt inställd till kvinnors lönearbete men inte till avgörande förändringar av arbets- delningen vad gäller hushållsarbetet. Om vi återgår till antagandet att åldersgrupper är präglade av olika historiska omständigheter där de yngre möter en etablerad välfärds- statlig ideologi, som är präglad, uppb yggd och befäst av de äldre generationerna och de förutsättningar de ställdes inför, kan vi nu anta att framförallt kvinnor i och är beredda att bryta mot invanda traditionella mönster och ta klivet ut i arbetslivet även efter det att de har fått barn. Förutsättningarna för att kvinnor med barn, men också äldre kvinnor, ska kunna förvärvsarbeta är att det finns Bör kvinnor förvärvsarbeta? tillgång till barnomsorg, äldreomsorg och förmodligen också deltids- arbete som ger tillträde till sociala rättigheter. Ytterligare en förutsättning är att männen förändrar sin inställning till arbetsdel- ningen i hemmen. Både ålder och kön är därför centrala aspekter att beakta. Den yngre generationen i de tre länderna är beroende av att en politisk och social förändring kommer till stånd som speglar dess nya erfarenheter och den konflikt som råder mellan den traditionella och den mer progressiva eller moderna synen på kvinnans och mannens uppgifter i förhållande till familjen. Såväl ökade familje-ekonomiska behov som en växande politisk benägenhet att individualisera de sociala trygghetssystemen ställer nya krav på kvi nnors arbetsmark- nadsdeltagande. Kvinnor i allmänhet uppvisar också en ökande förvärvsfrekvens. Kvinnors förändrade utbildningsmöjligheter, möjligheter att delta på arbetsmarknaden, förutsättningar att planera för familjebildning och ökad insikt i betydelsen av att tillförskansa sig sociala rättigheter genom eget yrkesarbete har bidragit till detta. Kvinnors erfarenheter av förvärvsarbete skiljer sig från männens. Kvinnors inträde på arbetsmarknaden sker via en mer eller mindre könssegregerad arbetsmarknad och trots att kvinnor oftast bibehåller huvudansvaret för omsorgs- och hushållsarbete i hemmet. Den svenska välfärdsstatsmodellen uppfyller till stor del behoven av omsorg om barn och äldre. Det förefaller därför som om den svenska välfärdsstatliga modellen är den som i störst utsträckning lyckas kombinera kvinnors förvärvsarbete med moderskap. Detta har gett en högre grad av ekonomisk autonomi för kvinnor och skapat en positiv inställning till kvinnors förvärvsarbete, både bland kvinnor och män. Men faktum är också att det är kvinnor som utför huvuddelen av det obetalda omsorgs- och hemarbetet. relativt höga jämställdhet på arbetsmarknaden kan därför inte helt enkelt överföras till förhållanden i hemmen, något som belyses närmare i ett flertal av de övriga kapitlen i denna volym. Kapitlet utgör en del av ett projekt finansierat av Anxo, , (1998, under publicering) Patterns of time use in and , i Womens work and wages, : Routledge Bimbi, (1995) Rappresentazioni e politiche familiari in Italia, i Politiche per le famiglie. Nouvi modelli familiari e politiche sociali in , : Animazione Sociale Edizioni , (1997, under publicering) Swedish dual bread-winner families. Gender, class and policy Families with small children in eastern and western Europe, : Avebury , (1996) Fractured Identities: Changing Patterns of Inequality , Bryson, , , , (1994) Mens welfare state, womens welfare state: Tendencies to convergence in practice and theory?, i Gendering the Welfare States : Dienel, (1993) in der Europäishen Gemeinshaft. Länderberichte, 22.2 Bundesministerium fr Familie und Senioren. Ditch, , , , (1996) Developments in national family policies in 1994, : Com- mission of the Europeand Communities , (1990) The three worlds of welfare capitalism, : (1995) Women and men in Union. A statistical portrait , : Office for Official Publications of Union Fölster, (1996) Barn och äldreomsorg i och . Skriftserien Fakta/Kunskaper nr 4, : , (1990) No exit, no voice: Womens economic dependency and the welfare state, Acta sociologica, Vol. 33, s. , , (1996) Genusperspektiv på det sociala medborgarskapet. En studie av ensamstående mödrar, i Generell välfärd. Hot eller möjligheter? Skriftserien:Fakta/Kunskaper, nr 3, : Socialdepar- tementet Hoem, (1995) The way to the gender-segregated Swedish labour market, i Gender and family change in industrialized countries , : Clarendon Press , Per H. (1996) Komparative Velfaerdssystemer. Kvinders reproduktionsstra- tegier mellem familien, velfaerdsstaten og arbejdsmarkedet, : Nyt fra samfundsvidenskaberne , , (1996a) Barnet lider av at mor er yrkesaktiv, , nr 1, s. , (1996b) Er ekteskapet som institusjon på vei ut i Skandinavia, för Samfunnsforskning, nr 3. 37, s. , (1996) Family obligations in Europe, i Findings. Mingione, (1995) Labour market segmentation and informal work in southern Europe, i European and Regional Studies 2 (2) s. Bör kvinnor förvärvsarbeta? (1996) From women in the welfare state to gendering welfare state regimes, Current Sociolog, . 44, No. Orloff, and the social rights of citizenship: The comparative analysis of gender relations and welfare states, Vol. 58, s. Ostner, , (1995)Gender and the evolution of European social policies, i European Social Policy. Between Fragmentation and Integration , Palomba, Rossella (1995) : The invisible change, i Population, family, and welfare. A comparative survey of European attitudes. Volume I , : Clarendon Press Rapporto annuale 1995. Occupazione e risorse umane. , (1996) Gender equality and welfare states, : university Press Saraceno, (1991) Changes in Life-Course Patterns and Behavior of Three Cohorts of Italian Women, Signs: in Culture and Society , 16, No. 3, s. Saraceno, (1995) Le politiche della famiglia in Italia, i Politiche per le famiglie. Nouvi modelli familiari e politiche sociali in , : Animazi- one Sociale Edizioni SCB:1 (1994) Att klara av – arbete, barn, familj, : SCB demografiska rapporter , , (1996) Generational changes in gender-role attitudes: in a cross-national perspective, Sociology, 30, No. 3, s. Shaver, , (1995) The recognition of wifely labour by welfare states, Social Policy and Administration, Vol 29, no 1 s 10 –25 SOU 1996:56 Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad. Slutbetänkande från utredningen om kvinnors arbetsmarknad. Towards a European welfare state? (1991) Red. UN (1995) Women and men in Europe and North , : United Nations Publication , (1996) The and Feminist : A Double Gender Marginalisation, Social Politics, Summer/Fall, s. 159–184. Lojalitet, tid och pengar Hur kvinnor och män argumenterar om jämställdhet i familjer I de allmänna diskussioner som har förts om familjen och dess förändring har två teman uppmärksammats. Det ena handlar om en ökande individualisering i det moderna samhället som leder till att familjebanden får en allt mer tillfällig karaktär. En rad förhållanden såsom välfärdsstatens framväxt med olika typer av socialförsäkringar, social service och ändrade familjerättsliga regler har bidragit till att synen på familjen och individernas ömsesidiga förpliktelser gentemot varandra har förändrats. Så har det hävdats att familjen som institu- tion har omvandlats från att ha varit ett moraliskt samhällskontrakt till att bli ett mer personligt baserat projekt (Théry, 1993). I denna omvandling kommer en kontraktsbaserad rättviselogik allt mer att prägla familjerelationerna. Det innebär att det blir mer av öppna överenskommelser som parterna ingår för för att senare eventuellt omförhandla (Godbout, 1990). Familj blir därmed en social institution som i allt mindre grad baseras på etablerade moralföre- ställningar om plikter och skyldigheter relaterade till en viss position. Det andra lika uppmärksammade temat handlar om hur en strävan mot ökande jämställdhet mellan könen kan återverka på familjen som institution. Jämställdheten ingår i en vidare individualiseringsprocess som har gjort kvinnor och barn mindre beroende av sina män och fäder. Den patriarkala strukturen har alltså underminerats. Jämställd- het mellan könen har blivit ett samhällsideal som inlemmats i praktisk politik och påverkat lagstiftningen på olika områden. Få kan undgå att förhålla sig till detta ideal, även om det inte behöver betyda att alla omfattar det. Jämställdhetsfrågan aktualiseras för varje ny familj och blir något som parterna efterhand får försöka ta ställning till. Lojalitet, tid och pengar 2.1Frågan om jämställdhet – en introduktion Hur gör då män och kvinnor för att i sin vardag handskas med frågor som aktualiserar jämställdhet och sammanhållning i en familjekrets? Vad anser de vara rimliga avvägningar mellan egna och gemensamma behov i fråga om tid, pengar och arbete? Vilka principer utgår de från när de söker lösningar på sådana frågor? Hur kan deras argument se ut? I varje samhälle finns allmänna normer och ideal kring vad familjesammanhållning och förpliktelser gentemot familjemedlemmar innebär. Om jämställdhet är ett exempel på sådana ideal, så är sammanhållning och gemenskap tveklöst ett annat. Hur konkretiseras dessa ideal eller normer i vardagslivet? Går de att samordna eller strider de mot varandra? Kort sagt, vad ges idealen för mening och innehåll? I detta kapitel skall vi dels diskutera dessa frågor från en teoretisk synvinkel och dels illustrera vad jämställdhet i familjelivet kan betyda i praktiken. Den teoretiska analysen ingår i ett pågående projekt, där vi studerar vilka principer män och kvinnor utgår från när de i sin vardag handskas med förpliktelser och personligt ansvar i olika familjesituationer. De frågor som studeras bygger på en tidigare studie av hur föräldrar förenar familjeliv och förvärvsarbete (, 1997). I föreliggande studie intervjuades ett urval av de föräldrar som intervjuades i den tidigare studien. Kapitlet är disponerat så att ett första avsnitt ger några exempel på teorier om makt och kön i familjer. Vidare problematiseras tolkningar där kvinnors underordning ter sig som given och oföränderlig. Vårt syfte är att presentera en alternativ tolkning där relationer mellan könen förhandlas inom ramen för olika föreställningar om reciproci- tet, givande och tagande, skuld och lojalitet. I ett andra avsnitt diskuterar vi förutsättningar för socialt samspel i familjer. Här presenterar vi socialpsykologisk teoribildning om mekanismer för social interaktion och om grundläggande former för social interaktion. Centrala tankegångar är betydelsen av ömsesidigt utbyte, skuld och gåvoetik. Här aktualiseras också hur olika principer om rättvisa tillämpas beroende på vilken typ av sammanhållning man försöker upprätthålla i en familj. Slutligen problematiserar vi begreppet rättvisa i ett könsperspektiv utifrån vad parterna förhandlar om när det gäller fördelning av tid och pengar eller omsorg. Vårt syfte med dessa båda avsnitt är att hitta en modell för familjeanalys där könsteori och socialpsykologisk teori kan förenas. Efter de teoretiska avsnitten om makt och social interaktion, reciprocitet och rättvisa, presenterar vi fyra exempel på par som anser sig vara relativt jämställda. Vi har två syften med denna presentation: att konkretisera de teoretiska kategorier som vi valt att ta fasta på, samt att problematisera begreppet jämställdhet. Vad betyder jämställdhet i konkreta samspelssituationer? Är jämställdhet ett mål och hur uppfattar kvinnor respektive män detta i sin vardagliga samvaro? 2.2Är familjen källan till kvinnors maktlöshet? En stor del av diskussionen och de vetenskapliga studierna kring familjen har kretsat kring antaganden om förändring mot en mer symmetrisk familj (, 1973) och mot tvåkarriärfa- miljer (Rapaport & Rapaport, 1989). Minst lika många studier har gjorts om bristen på fundamentala förändringar mot jämställdhet mellan makar (ex. Haavind, 1987; , 1993; Hochschild, 1989). Det finns starka skäl för båda ståndpunkterna. Å ena sidan har många strukturella hinder för kvinnors möjlighet att förbättra sin sociala position undanröjts. I den svenska socialpoli- tiska modellen behandlas kvinnor och män som självständiga individer. Beroendet av familjeband för försörjning och omsorg är på det formella planet litet. Vid en europeisk jämförelse är den svenska familjemodellen betydligt mer jämställd till sin struktur än till exempel den tyska eller engelska (, 1992). Å andra sidan finns studier som visar att kvinnor jämfört med män lever i en sämre ekonomisk och social situation. De har lägre inkomster, arbetar mer med obetalda arbetsuppgifter, har oftare en underordnad ställning i arbetet och deras tid är mer kringgärdad av fasta strukturer. Kvinnor har större ansvar för barn och familj, för att planera och samordna barnens tider med partnerns och sin egen tid. Mannen uppfattas fortfarande som familjens huvudförsörjare och har större möjligheter att bestämma villkoren för sina insatser i hemmet (, 1992). Familjen, med dess olika förpliktelser gentemot man och barn, har ofta setts som ett viktigt hinder för kvinnors möjlighet till jämställda villkor med män. Orienteringen mot äktenskap och familj har ansetts minska unga flickors motivering att utbilda sig; barn och familj gör att en stor andel vuxna kvinnor inte arbetar heltid; detta leder till sämre ekonomi och även till sämre pension. Också inom feministisk forskning har familjen uppfattats som en väsentlig faktor vid förklaringar av kvinnlig underordning, även om perspektiven och förklaringstyperna har skiftat. var det framför allt socialisationsfaktorer och uppväxtvillkor som ansågs orsaka skilda könsvillkor. Till varje uppväxande generation förmedlades en rad könsstereotypier som sedan styrde mäns och kvinnors handlande. angreps denna typ av determi- Lojalitet, tid och pengar I stället betonades olika hinder i den sociala strukturen som blockerade kvinnors möjligheter till jämlika villkor med män. Med och teorier och kom på nytt socialisationen och familjerelationerna i blickpunkten som förklaring till kvinnlig underordning, fast nu på ett nytt sätt. Gamla tankegångar om specifika kvinnliga egenskaper såsom relationsorientering rehabilite- rades och gavs en ny förklaringsgrund (Komarovsky, 1991). I Chodorows (1978) inflytelserika teori antas det kvinnliga moder- skapet vara en fundamental orsak till en djupgående skillnad i manlig och kvinnlig identitetsuppfattning, där ett viktigt element i den manliga identiteten blir att nedvärdera det kvinnliga. Moderskapet blir motsättningsfyllt; å ena sidan en källa till närhet, ömsesidighet och beroende, men å andra sidan förbinds dessa kvaliteter med kvinnlighet och representerar därmed negativa egenskaper i en manlig identitetsbildning. Enligt Chodorow är alltså moderskapet en relation som på ett djupgående sätt bidrar till polarisering och rangordning mellan könen och därvid medverkar till att reproducera kvinnlig underordning. (1974) sträckte sig ännu längre i betoningen av moder- skapets roll för kvinnors underordning, då hon förklarade att den var en följd av kvinnors reproduktiva funktion. Det är havandeskap, barnafödande, amning och vård av barn som gör kvinnor sårbara och beroende av män. Om kvinnors sårbarhet i reproduktionen bara kan elimineras, kan också enligt deras frigörelse uppnås. Flera har kritiserat tanken att moderskapet skulle vara nyckelför- klaringen till kvinnors underordning. (1988) till exempel hävdar att Chodorow och andra som följt hennes teori blandat samman två kvinnliga roller, nämligen moderns och hustruns. Det är som hustrur kvinnor är svaga, inte i sina moderliga relationer till barn och män. I likhet med Chodorow menar att konstruktio- nen av manlig identitet bygger på ett förnekande av femininitet, men hon hävdar att det är den manliga kamratgruppen som är avgörande i den processen, inte moderskapet. Små pojkar och vuxna män bevisar sin maskulinitet i konkurrerande relationer till andra män, där kvinnlighet står för det negativa andra som binder samman mansgrupper. Liknande synpunkter finner vi hos och (1992), som dock inte fokuserar socialisationsprocesser utan strukturella förhållanden. De hävdar att det är äktenskapets struktur som lägger grunden till kvinnors underordning. Bakgrunden är att familjen liksom hushållet är en ekonomisk enhet som är organiserad som ett hierarkiskt system av arbetsrelationer. Det obetalda arbete hustrur utför för sina män betraktas som den viktigaste faktorn bakom kvinnors underordnade position i familj och samhälle. Genom detta obetalda arbete skapar kvinnor ett överskottsvärde som deras män tillägnar sig. Kvinnligt obetalt arbete bidrar därmed till uppkomsten och återskapandet av ojämlika förhållanden vad gäller ägande och ekonomisk status i familjer. Enligt författarna spelar det ingen roll om kvinnor har egna inkomster, hög utbildning och kvalificerade arbeten med hög status. Trots detta förblir de alltid underordnade männen i äktenskapet. Beviset för detta är att gifta kvinnors förvärvsarbete i realiteten har lett till en dubbel arbetsbörda, oavsett deras inkomster och även om de har delegerat delar av hemarbetet till andra kvinnor. För och är det alltså äktenskapet som skapar en sned maktfördelning mellan könen såväl i familjer som i samhället i stort. Gemensamt för dessa teorier om makt och kön är att orsakerna till kvinnors maktlöshet förläggs till familjesfären. Psykologiska, sociala och ekonomiska förhållanden i familjen leder till kvinnlig underord- ning inte bara i familjen utan i samhället i stort, på arbetsmarknaden, i politiken och inom arbetsorganisationer (Roman, 1994; Westberg- Wohlgemuth, 1996). 2.3Strukturell makt och makt i social interaktion En brist med dessa försök att förklara maktrelationerna mellan könen är en tendens till cirkelresonemang. Så länge kvinnor har det primära vårdansvaret för små barn och så länge äktenskapet består, kommer enligt teorierna manlig överordning ständigt att återskapas. Föränd- ringar tycks uteslutna. Men att sådana förändringar har skett betraktat över går ändå knappast att förneka. Detta illustreras bland annat av äktenskapslagen och samboendelagen. Andan i dessa lagar uttrycker en uppfattning om parbildning som en frivillig och jämställd pakt mellan två individer (Agell, 1989). Äktenskapet utgör inte längre ett kontrakt mellan staten/ kyrkan och familjen. Det är inte längre pliktnormer som reglerar relationerna mellan makar, utan deras personliga lojaliteter. Kön förutbestämmer inte till vissa uppgifter på samma sätt som tidigare och utrymmet för förhandlingar är större. Därför anser vi att dagens familjer måste analyseras som gemen- skapsprojekt byggda på dolda och öppna förhandlingar. Sådana förhandlingar kan i sin tur ändå påverkas av könsbestämda plikt- normer, dvs. mer allmänna föreställningar om vad kvinnor och män som familjemedlemmar bör göra för varandra. Men i den mån föreställningar om könsbestämda uppgifter kommit att spela en mindre roll för hur familjelivet organiseras, kan också inslaget av förhandlingar antas ha blivit större. Lojalitet, tid och pengar Vi är intresserade av hur jämställdhet eller brist på sådan konkret manifesteras i den sociala interaktionen på familjenivå. Då akualise- ras även frågor om makt, inflytande, auktoritet och dominans i familjerelationer. Hur sådana förhållanden framträder i enskilda situationer är ingalunda enkelt urskiljbart. Vi kan till exempel inte på grundval av strukturella könsmaktsskillnader a priori utesluta möjlig- heten att kvinnor kan ha makt i familjen eller att maktfördelningen i ett parförhållande kan vara ganska jämn. Vår förståelse av makt i äktenskap och familj utgår från en feministisk vidareutveckling av maktbegrepp. Makt uppfattas i dessa perspektiv inte i första hand som något hierarkiskt som utövas med fysiska eller materiella medel och verkar uppifrån och ned. I stället ses makt som en form av disciplinering utövad genom socialt handlande och språklig interak- tion. Disciplinerande makt verkar genom att skapa föreställningar om vad som är normalt och rimligt, genom att ge meningsinnehåll åt handlingar och genom att producera former för uppfattningar om vad som är önskvärt. Den sociala praktiken i vår sociala och kulturella omgivning skapar mönster för social disciplinering. De som deltar i att skapa ett kulturellt meningsinnehåll tillhandahåller också en social teknologi för självförståelse och inordning i specifika tänkesätt (Gavey, 1996). I ett feministiskt perspektiv som utgår från ses makten som instabil och föränderlig. I alla maktrelationer finns ett element av frihet i den bemärkelsen att sociala relationer bygger på interaktion mellan individer som inte är helt underordnade en total dominans. Makten och dess frihetsgrader har att göra med hur individer kan hantera sitt oberoende inom ramen för en disciplinerande underord- ning. Med detta åsyftas främst en individs möjligheter att stå emot det socio-kulturella system som definierar in honom eller henne i speciella handlingsmönster och tänkesätt. Enskilda individer kan utforma sin egen praktik och självförståelse bortom de socialt konstruerade identiteter som tillhandahålls genom dominerande diskurser (McNay, 1992).