sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller när skadan vållas aktie- ägare, delägare eller annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, 2 kap. 1–3 §§ eller 5–12 §§ lagen (1991:980) om handel med finansiella instru- ment, 5 kap. 5 c § lagen (1992: 543) om börs- och clearingverk- samhet, bolagsordningen eller grunderna. Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härmed föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713) dels att 4 kap. 20–27 §§ samt 5 kap. 2 § skall upphöra att gälla, dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse. 1 §1 Stiftare, styrelseledamot, verk- ställande direktör och aktuarie, som vid fullgörandet av sitt upp- drag uppsåtligen eller av oakt- samhet skadar försäkringsbolaget, skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktie- ägare, delägare eller annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag, bolagsord- ningen eller grunderna. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1567. Lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Härmed föreskrivs i fråga om bankrörelselagen (1987:617) att 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Om en stiftare, huvudman, styrelseledamot eller delegat upp- såtligen eller av oaktsamhet ska- dar banken då han fullgör sitt uppdrag, skall han ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas en aktieägare, en medlem eller någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, bankaktie- bolagslagen (1987:618), spar- bankslagen (1987:619) eller lagen (1995:1570) om medlemsbanker eller bankens stadgar. Om en stiftare, huvudman, styrelseledamot eller delegat upp- såtligen eller av oaktsamhet skadar banken då han fullgör sitt uppdrag, skall han ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas en aktieägare, en medlem eller någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, bankaktie- bolagslagen (1987:618), spar- bankslagen (1987:619), lagen (1995:1570) om medlemsbanker, 2 kap. 1–3 §§ eller 5–12 §§ lagen (1991:980) om handel med finan- siella instrument eller 5 kap. 5 c § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet eller bankens stadgar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1995:1572. Lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827) Härmed föreskrivs i fråga om aktiekontolagen (1989:827) att 1 kap. 2–4 §§, 2 kap. 3 §, 8 kap. 1 § samt 9 kap. 1 och 4 §§ skall ha följande lydelse. I avstämningsregister skall registreras aktier i avstämningsbolag. Bestämmelserna i denna lag om aktier tillämpas också på följande rättigheter i avstämningsbolag, nämligen 1. företrädesrätt att delta i 1. fondaktierätt och tecknings- emission som avses i 4 kap. aktie- rätt som avses i 6 kap. 3 eller 5 § bolagslagen (1975:1385), samt företrädesrätt att delta i 713) och 4 kap. bankaktie- emission som avses i 4 kap. för- bolagslagen (1987:618), 2. rätt på grund av teckning av och 4 kap. bankaktiebolagslagen aktier vid nyemission enligt 4 (1987:618), 2. rätt på grund av teckning av aktier enligt 8 kap. aktiebolags- kap. bankaktiebolagslagen, samt lagen, 4 kap. försäkringsrörel- 3. rätt på grund av nyteckning selagen och 4 kap. bankaktiebo- av aktier enligt 5 kap. aktiebo- lagslagen och 5 kap. bankaktie- 3. rätt på grund av nyteckning av aktier enligt 8 kap. aktie- bolagslagen och 5 kap. bankaktie- I 9 kap. finns bestämmelser om registrering i avstämningsregister av ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsättning och andra finansiella instrument. För rättigheter som skall regi- streras enligt denna lag får inte utfärdas aktiebrev, emissionsbevis, interimsbevis För rättigheter som skall regi- streras enligt denna lag får inte ut- färdas aktiebrev, emissionsbevis, interimsbevis eller teckningsop- 1 Senaste lydelse 1994:505. eller optionsbevis som avses i tionsbevis som avses i aktiebo- (1975:1385), lagslagen (1975:1385), försäk- ringsrörelselagen (1982:713) eller bankaktiebolagslagen (1987:618). bolagslagen (1987:618). Har en sådan handling utfärdats, sådan handling utfärdats, gäller gäller inte bestämmelserna i dessa inte bestämmelserna i dessa lagar lagar för handlingen. För sådana ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän omsätt- ning som registreras enligt denna lag får inte utfärdas skuldebrev. vaka att denna lag följs. vaka att denna lag följs. I ett aktiekonto som avses i 2 § skall anges 1.aktieägarens namn, personnummer eller annat identifierings- nummer samt postadress, 2.namn, personnummer eller annat identifieringsnummer samt post- adress för panthavare och för den som har en rättighet på grund av sådan inskränkning i rätten att fritt förfoga över aktien som avses i 11, 3.det antal aktier som kontot omfattar med uppgift om aktiernas nominella belopp och för varje aktie huruvida full betalning har erlagts för aktien till avstämningsbolaget, 4.till vilket slag varje aktie hör, om aktier av olika slag kan finnas enligt bolagsordningen, 5.i förekommande fall att aktie av visst slag kan omvandlas till en aktie av annat slag, 6. förbehåll att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösa aktie som övergår till ny ägare, 6. i förekommande fall att aktien omfattas av förbehåll som avses i 3 kap. 7, 13 eller 18 § aktiebolagslagen (1975:1385) 7.utbetalning som görs vid inlösen av en aktie eller minskning av aktiens nominella belopp eller vid skifte av bolagets tillgångar, 8.i förekommande fall att aktieägaren har förvaltare enligt 11 kap. 7 § med uppdrag som omfattar förvaltning av aktierna eller att aktierna företräds av en förvaltare som förordnats enligt 7 kap. 14 a § bankrörelselagen (1987:617), 5 kap. 15 a § lagen (1992: 1610) 1 Senaste lydelse 1996:750. om kreditmarknadsbolag, 6 kap. § lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse eller 3 kap. 2 e § försäkringsrörelselagen (1982:713), 9.pantsättning avseende en aktie, 10.konkurs avseende aktieägaren samt utmätning, kvarstad eller betalningssäkring avseende en aktie eller panträtt i aktien, 11. inskränkning i rätten att 11. inskränkning i rätten att fritt förfoga över en aktie som fritt förfoga över en aktie som avses i 3 kap. 12 och 15 §§ avses i 4 kap. 3 och 15 §§ aktiebolagslagen (1975:1385), 3 aktiebolagslagen (1975:1385), 3 kap. 12 och 15 §§ försäkrings- (1982:713) eller 3 rörelselagen (1982:713) eller 3 kap. 13 och 16 §§ bankaktie- kap. 13 och 16 §§ bankaktie- bolagslagen (1987: 618), bolagslagen (1987:618), 12. inskränkning enligt 13 kap. 19 § andra stycket eller 14 kap. 21 § andra stycket . Har utan återbetalning en aktie dragits in eller det nominella beloppet ändrats, skall detta anges i aktiekontot så snart det kan ske. frågor om tillstånd att registreras frågor om tillstånd att registreras som förvaltare enligt 9 kap. 5 § som förvaltare enligt 9 kap. 5 § denna lag, 3 kap. 10 § andra denna lag, 4 kap. 10 § aktiebo- lagslagen (1975:1385), 3 kap. 10 1385), 3 kap. 10 § andra stycket § andra stycket försäkringsrörel- selagen (1982:713), 3 kap. 11 § 713), 3 kap. 11 § första stycket bankaktiebolagslagen (1987:618) lagen (1987:618) och 31 § lagen och 31 § lagen (1990:1114) om (1990:1114) om värdepappers- Ett tillstånd att registreras som förvaltare får förenas med särskilda villkor för att tillgodose allmänna och enskilda intressen. Ett tillstånd skall återkallas av , om ett villkor för tillståndet har åsidosatts och avvikelsen är betydande eller om annars förutsätt- ningarna för tillståndet inte längre finns. Beslut i frågor om tillstånd får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. Beslutet skall verkställas även om det har överklagats, om inte domstolen förordnar annat. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1 Senaste lydelse 1996:179. På begäran av svensk fysisk eller juridisk person som vill utfärda eller har utfärdat ensidiga skuldförbindelser avsedda för allmän om- sättning skall värdepapperscentralen besluta att skuldförbindelserna skall registreras i ett avstämningsregister enligt bestämmelserna i detta kapitel. Bestämmelserna i detta kapitel om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar även gälla 1. företrädesrätt att delta i 1. företrädesrätt att delta i emission som avses i 5 kap. aktie- emission som avses i 5 kap. bank- bolagslagen (1975:1385) och 5 aktiebolagslagen (1987: 618), kap. bankaktiebolagslagen (1987: 618), samt 2. konverteringsrätt och op- 2. konverteringsrätt och op- tionsrätt till nyteckning som avses tionsrätt till teckning som avses i i 5 kap. aktiebolagslagen och 5 8 kap. aktiebolagslagen (1975: 1385) och 5 kap. bankaktie- 3. rätt som avses i 17 kap. lösenbelopp för inlöst aktie jämte Värdepapperscentralen får besluta att även andra finansiella instru- ment än sådana som avses i första eller andra stycket eller 1 kap. 2 § första eller andra stycket skall registreras i ett avstämningsregister. Bestämmelserna i detta kapitel om skuldförbindelser skall i tillämpliga delar gälla även i fråga om sådana finansiella instrument. I ett konto för skuldförbindelser som inte är förvaltarregistrerade skall anges 1.namn, personnummer eller annat identifieringsnummer samt post- adress för borgenär, panthavare och den som har en rättighet på grund av sådan inskränkning i rätten att fritt förfoga över skuldförbindelsen som avses i 7, 2.skuldbelopp och lånevillkor samt, i förekommande fall, antalet skuldförbindelser och dessas nominella belopp, 1Senaste lydelse 1994: 505. 2Senaste lydelse 1992:1244. 3. vid konvertibel fordran och optionsrätt till nyteckning enligt 5 kap. aktiebolagslagen (1975: 1385) huruvida utbytes- eller teckningsrätten avser bunden eller fri aktie, 4. verkställd utbetalning av kapitalbelopp eller ränta, 5. huruvida utbyte skett av konvertibel fordran enligt 5 kap. aktiebolagslagen eller 5 kap. bankaktiebolagslagen (1987:618), 6. huruvida utnyttjande skett av optionsrätt vid nyteckning på grund av fordran som är förenad med optionsrätt vid nyteckning enligt 5 kap. aktiebolagslagen eller 5 kap. bankaktiebolags- 3. verkställd utbetalning av kapitalbelopp eller ränta, 4.huruvida utbyte skett av konvertibel fordran enligt 8 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) eller 5 kap. bankaktiebolagslagen (1987: 618), 5.huruvida utnyttjande skett av optionsrätt vid nyteckning enligt 8 kap. aktiebolagslagen, 6.huruvida utnyttjande skett av optionsrätt vid teckning på grund av fordran som är förenad med optionsrätt vid teckning enligt 5 kap. bankaktiebolags- lagen, 7.andra inskränkningar för borgenären att ta emot betalning eller att iövrigt göra betalningsutfästelsen gällande. Kontot skall dessutom innehålla sådana uppgifter som avses i 2 kap. 3 § första stycket 8–10 och 12. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Har bolagsstämman eller styrelsen i ett avstämningsbolag före fattat beslut om emission enligt 4 eller 5 kap. aktiebolagslagen (1975:1385) i dessa kapitels äldre lydelse, får före- trädesrätt att delta i emission som avses i dessa kapitel, konverterings- rätt och optionsrätt till nyteckning samt rätt på grund av nyteckning av aktier enligt 5 kap. aktiebolagslagen i dess äldre lydelse registreras enligt äldre bestämmelser. Genom beslut tillkallade regeringen en kommitté (Ju 1990:08) med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen (Dir. 1990:46). Kommitténs ledamöter, sakkunniga och experter förordnades och kommittén höll sitt första sammanträde . Kommittén antog då namnet . Kommitténs uppdrag omfattar två delar. Kommittén skall först lämna förslag till de ändringar i aktiebolagslagen som föranleds av den europeiska integrationen. Därefter skall kommittén överväga en rad andra frågor som rör aktiebolagslagens utformning. Kommitténs uppdrag i den första delen omfattade ursprungligen en anpassning av aktiebolagslagen till bl.a. EG:s samtliga bolagsdirektiv. Genom beslut av regeringen (Dir. 1992:18) överfördes emellertid ansvaret för de redovisningsinriktade bolags- direktiven till (Ju 1991:07). med- delades att anpassningen till det s.k. revisorsdirektivet skulle utredas i särskild ordning. Kommitténs uppdrag begränsades därigenom till att avse endast de rent bolagsrättsliga direktiven. Kommittén har avrapporterat den första delen av sitt uppdrag i delbetänkandena (SOU 1992:13) Bundna aktier och (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EG. Den återstående delen av kommitténs uppdrag avser frågor som inte har något samband med EG-anpassningen. I direktiven anges kommitténs uppgifter under rubrikerna Aktiebolagets kapital och finansiella instrument, Aktiebolagets organisation, Minoritetsskyddet m.m. och Andra aktiebolagsrättsliga frågor. Under sistnämnda rubrik anges särskilt att kommittén bör vara oförhindrad att ta upp även andra frågor avseende aktiebolagsrätten i den mån utredningsuppdraget föranleder det. På regeringens begäran avrapporterade kommittén den del av uppdraget som rör bolagorganens roller och ansvar samt därmed sammanhängande frågor rörande skadestånd och straff. Det skedde i delbetänkandet (SOU 1995:44) Aktiebolagets organisation. I förevarande delbetänkande behandlar kommittén lagens bestäm- melser om bl.a. bolagsbildning, aktiers överlåtbarhet, ökning och ned- sättning av aktiekapitalet, aktiebolags förvärv av egna aktier samt inlösen av minoritetsaktier. Kommittén tar i betänkandet också upp frågan om en s.k. erbjudandeplikt bör införas på den svenska aktiemarknaden. För att inte försvåra ett genomförande av de lagförslag som läggs fram går förslagen ut på ändringar lag. Avsikten är emellertid att de slutligen skall inordnas i en helt ny lag. Det kompletta lagförslaget kommer att redovisas i kommitténs slutbetänkande. 2 Huvuddragen i gällande rätt I finns endast en bolagsform i vilken delägarna inte personligen svarar för bolagets förpliktelser, aktiebolaget. De grundläggande reglerna rörande aktiebolag finns i aktiebolagslagen (1975:1385) och aktiebolagsförordningen (1975:1387). Aktiebolag kan vara privat aktiebolag eller publikt aktiebolag. Aktiebolagslagen gäller aktiebolag av båda kategorier, om inte annat föreskrivs (1 kap. 2 §). Skiljelinjen mellan privata och publika aktiebolag bestäms av rätten att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning. Den rätten har endast publika aktiebolag. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teck- ningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller options- bevis. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag får inte heller på annat sätt söka sprida sådana värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Det senare gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i för- väg har anmält intresse av att få erbjudanden om värdepapper i privata bolag och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. Begränsningarna gäller inte heller erbjudanden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. Aktier eller teckningsrätter i ett privat aktiebolag får inte bli föremål för handel på börs eller annan organiserad marknadsplats. Detsamma gäller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis (1 kap. 4 §). Förbudet för privata aktiebolag att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning är straffsanktionerat. Den som uppsåtligen bryter mot förbudet kan dömas till böter eller fängelse högst (19 kap. 1 §). I ett aktiebolag svarar aktieägarna inte personligen för bolagets förpliktelser. I bolaget skall därför finnas ett aktiekapital, vars funktion är att garantera att ett visst mått av tillgångar hålls kvar i bolaget. Aktiekapitalet utgörs inte av någon särskild egendom utan syns endast som en post på passivsidan i bolagets balansräkning. Lagen förutsätter att bolaget har tillgångar till ett värde som uppgår till minst summan av bolagets skulder och aktiekapitalet. Är detta fallet sägs aktiekapitalet 142 Huvuddragen i gällande rätt Av hänsyn till bolagsborgenärerna får ett aktiebolag inte betala ut vinst till aktieägarna eller återbetala egendom till dessa i samband med nedsättning av aktiekapitalet, om inte aktiekapitalet är till fullo täckt eller skulle komma att sakna full täckning efter utbetal- ningen. Det är detta som ligger bakom lagens uttryck att aktiekapitalet utgör bundet kapital. Lagen innehåller en rad bestämmelser, som skall garantera att tillgångar svarande mot det bundna kapitalet tillförs och stannar kvar i bolaget. Aktiekapitalet skall uppgå till i privata aktiebolag och i publika aktiebolag (1 kap. 3 § första stycket). Aktiebolag bildas av en eller flera stiftare, som anger villkoren för bolagsbildningen. Stiftarna skall därvid beakta att emission till underkurs inte tillåts i samband med bolagsbildning. Betalningen för en aktie får därför inte understiga det belopp på vilket aktien skall lyda (nominella beloppet). Om en aktie skall kunna tecknas med rätt eller plikt att mot aktien tillskjuta annan egendom än pengar eller med rätt eller plikt för bolaget att överta egendom mot annat vederlag än aktier (apport), får värdet på apportegendomen inte sättas högre än det verkliga värdet för bolaget. Endast sådan egendom som är eller kan antas bli till nytta för bolagets verksamhet kan utgöra apportegendom (2 kap. 1 och 2 §§). Stiftarna skall upprätta en stiftelseurkund som skall innehålla förslag till bolagsordning, uppgift om det belopp som skall betalas för varje aktie samt uppgift om när aktierna skall betalas. Skall bolagsbildningen ske stegvis så att stiftarna först inbjuder till aktieteckning varefter de aktietecknare som godtas av stiftarna kallas till konstituerande stämma på vilken beslut om att bilda bolaget fattas (successivbildning), skall stiftelseurkunden dessutom innehålla uppgift om sättet och tiden för kallelse till den konstituerande stämman (2 kap. 3 §). I lagen ges detaljerade föreskrifter om vad förslaget till bolags- ordning skall innehålla (2 kap. 4 §). Därav framgår bl.a. att i bolags- ordningen skall anges aktiekapitalet eller, om detta skall kunna utan ändring av bolagsordningen bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet ej får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet. I bolagsordningen kan också tas in andra bestämmelser, under förutsättning att de inte strider mot aktiebolagslagen eller annan lag eller författning. Huvuddragen i gällande rätt 143 Sedan stiftelseurkunden upprättats kan aktieteckning ske. Teckning skall ske antingen direkt på stiftelseurkunden eller på en särskild teckningslista (2 kap. 5 §). Det åligger därefter stiftarna att avgöra om aktieteckning skall godtas och hur många aktier som skall tilldelas tecknaren (2 kap. 6 §). Beslut om bolagets bildande fattas av de godkända aktietecknarna på konstituerande stämma. En förutsättning för att så skall kunna ske är att det vid stämman visas att teckning och tilldelning av aktier skett motsvarande aktiekapitalet eller minimikapitalet enligt stiftelseur- kunden. Annars är frågan om bolagets bildande förfallen. Om tecknare med flertalet avgivna röster och två tredjedelar av de vid stämman företrädda aktierna biträder beslut att bilda bolaget, är bolaget bildat (2 kap. 7 §). Om alla aktier tecknas direkt vid den konstituerande stämman och alla godtagna aktietecknare är ense, kan beslut om bolagets bildande fattas även om kallelse till stämman inte skett (2 kap. 7 § andra stycket). Det betyder i praktiken att de ovan beskrivna momenten i bolagsbildningsförfarandet kan genomföras vid ett och samma tillfälle (simultanbildning). Bolagsbildningsförfarandet avslutas med att bolaget anmäls för registrering i aktiebolagsregistret hos PRV. Anmälan skall ske senast efter det stiftelseurkunden undertecknats. Registrering förutsätter för det första att det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon annan (bolagets aktiekapital) motsvarar det i bolagsordningen angivna aktiekapitalet eller uppgår till minimikapitalet. Vidare gäller att det belopp som skall betalas i pengar för de aktier som ingår i bolagets aktiekapital skall vara inbetalat på räkning hos svenskt bankinstitut och att, i förekommande fall all apportegendom skall vara tillförd bolaget. Om inte registreringsanmälan görs inom den angivna tiden eller om PRV genom lagakraftägande beslut avskrivit sådan anmälan eller väg- rat registrering, är frågan om bolagets bildande förfallen (2 kap. 9 §). Aktietecknare är skyldig att erlägga betalning för sina tecknade aktier i enlighet med villkoren i stiftelseurkunden. Försummar han det, kan styrelsen efter anmaning förklara hans rätt till aktien förverkad (2 kap. 11 §). Inbetalning i pengar på aktie kan fullgöras endast genom insättning på bankräkning, som stiftarna öppnat särskilt för ändamålet. Kvittning av skuld på grund av aktieteckning mot fordran hos bolaget får inte ske (2 kap. 10 §). Aktiebolag förvärvar rättssubjektivitet genom registrering. En för- pliktelse som uppkommer genom åtgärd på bolagets vägnar före regist- 144 Huvuddragen i gällande rätt reringen övergår på bolaget endast om den följer av stiftelseurkunden eller tillkommit efter den konstituerande stämman. Om så inte är fallet, svarar de som deltagit i åtgärden eller beslut därom solidariskt för förpliktelsen (2 kap. 13 §). 2.2Aktier, aktiebrev m.m. och aktiebok En grundläggande regel i aktiebolagslagen är att alla aktier har lika rätt i bolaget. Från denna regel kan undantag göras genom bestämmelse i bolagsordningen, att aktier av olika slag skall finnas eller kunna ges ut (3 kap. 1 § första och andra stycket). Några begränsningar i fråga om antalet aktieslag finns inte. Det är inte ovanligt att aktiebolag har två eller flera aktieslag som skiljer sig åt i fråga om aktiernas rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst (stam- och preferensaktier) eller i fråga om aktiernas röstvärde. Även andra skillnader mellan aktieslag förekommer. Avser olikheten mellan aktieslagen akties röstvärde, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie (3 kap. 1 § femte stycket). Med stöd av övergångsbestämmelser till äldre lag förekommer undantagsvis större röstvärdesskillnader (8 § APL). Aktier utan rösträtt tillåts inte. Om aktier inte skall medföra lika rätt till andel i bolagets tillgångar eller vinst, skall i bolagsordningen anges vilken företrädesrätt som till- kommer aktieägarna vid ökning av aktiekapitalet (3 kap. 1 § andra stycket). Aktie kan fritt överlåtas och förvärvas (3 kap. 2 §). Från denna princip medger lagen numera bara ett undantag, nämligen att i bolagsordningen föreskrivs att aktieägare eller annan skall vara berättigad att lösa aktie, som övergår till ny ägare (hembudsskyldighet) (3 kap. 3 §). Det kan i sammanhanget erinras om att överlåtelsebegränsningar i aktieägaravtal saknar verkan mot bolaget. En aktie representerar enkelt uttryckt en andel i bolaget. För att underlätta överlåtelser av aktier knyts aktierätten som regel till ett papper, ett aktiebrev (3 kap. 4 §). Vill ägaren överlåta aktien skriver han en överlåtelseförklaring på aktiebrevet. Huvuddragen i gällande rätt 145 Styrelsen i ett aktiebolag är skyldig att föra en förteckning över bolagets samtliga aktier och aktieägare (aktiebok). skall upprättas efter bolagets bildande. Aktierna upptas i nummerföljd med uppgift om aktieägarens namn, postadress och yrke eller titel. Finns det i bolaget aktier av olika slag, skall av aktieboken framgå till vilket slag varje aktie hör. När någon företer ett utfärdat aktiebrev och styrker sitt förvärv eller när aktieägare eller annan behörig person anmäler någon annan för- ändring i förhållande som upptagits i aktieboken, skall styrelsen i aktie- boken genast föra in aktieägaren eller göra anteckning om förändringen (3 kap. 7 §). Ett aktiebolag kan genom bestämmelse i bolagsordningen uppdra åt ett särskilt bolag, (Värde- papperscentralen), att föra bolagets aktiebok och svara för vissa andra därmed sammanhängande uppgifter.