sou · GLB3192d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Troligen finns det jiddischtalare bland de ickeförsamlingsanslutna, men ingen av våra källor hade någon klar uppfattning om i vilken utsträckning . och anger att andelen jiddischtalare bland icke-anslutna judar är betydligt mindre än motsvarande andel i försam - lingarna. gör dock det viktiga påpekandet att många lämnar församlingarna utan att för den skull upphöra att leva p å judiskt vis; detta kan omfatta även användningen av jiddisch. Men det är säkert svårare att komma i kontakt med andra talare om man inte tillhör det nätverk som församlingarna utgör. 4.5Framtiden: Optimister och pessimister Utan att vi direkt frågade om det ville alla våra informanter uttala sig om jiddischs framtid i . Men här går uppgifterna vitt isär. Trots att vi inte har ombetts uttala oss om jiddischs framtid, redovisar vi här de olika uppfattningarna som kom fram i intervjuerna. De kan grovt indelas i "optimistiska" och "pessimistiska". Pessimisterna menar att jiddisch har en begränsad framtid i . De poängterar att de flesta av de aktiva talarna är äldre, och att de yngr e använder språket aktivt i första hand i samtal med äldre. I s avhandling uppgår andelen "mycket bra" eller "ganska bra" talare bland respondenterna själva till , medan motsvarande siffra fö r respondenternas föräldrar är och för mor- och farföräldrar . uppskattar att jiddisch i stort sett kommer att ha dött ut i ("när min grabb blir vuxen..."). förutspår att språket inte används i till. Även n (1996:27), en av jiddischs största supporters i , skriver att jiddisch i "går en mörk framtid till mötes", eftersom "de t Öst europeiska fundamentet har gått förlorat med det senaste kriget" . anger som skäl till minskningen att det inte finns utbildning och skolor som undervisar i eller på jiddisch. Även m åsikt är att jiddisch inte kommer att överleva någo n . Hon är till och med rädd för att antisemitism skulle kunn a uppstå bland svenska icke-judar om jiddisch skulle börja betraktas so m minoritetsspråk. Även betonar judarnas rädsla fö r antisemitism i . För pessimisterna har ändå jiddisch enbar t positiva associationer: det är "nostalgiskt", "pittoreskt", " ett kuriosum" o.s.v. För pessimisterna, och även i stor utsträckning för optimisterna, h ar jiddisch ingen större betydelse för den judiska identiteten i , dvs att man kan mycket väl vara jude och leva ett judiskt liv utan att använda jiddisch14. menar att associationerna till jiddisch är negativa på ett globalt plan genom att språket förknippas me d gettotillvaron och förintelsen, men positiva på det personliga planet. Optimisterna ser mycket ljusare på jiddischs framtid i . De pekar på den stora talarpotentialen som redovisades ovan. Även om få utanför den äldre generationen aktivt använder språket , förstår väldigt mång a jiddisch, menar de. De pekar också på den höga status jiddisch har fått , bl.a. genom att fick 197815. Optimisterna pekar också på det faktum att även pessimisterna har e n positiv attityd till jiddisch, trots att staten har haft en mycket restriktiv politik mot språket. Denna politik håller nu på at t mjukas upp, eftersom hebreiskan är väletablerad som landets officiell a språk. Även på annat håll i världen, inte minst i , finns det vid sidan a v de många jiddischtalarna och de gamla etablerade jiddischska institutionerna ett nyvaknat intresse för jiddisch och jiddischkultur även bland unga människor. Kurser hålls både (t.ex. i , ) och under terminstid vid olika universitet i världen, framförallt i och i . har det t.o .m ansetts fashionabelt att studera jiddisch och att använda jiddischska uttryck i sin engelska eller svenska. Ett uttryck för det nyvaknade intresset för judisk historia och kultur i kan vara de doktorsavhandlingar som har kommit ut under slutet av 1980- och . Språket har en stark koppling till judendom (främst ortodox dito) samt till judiska traditioner och kultur, även bland icke-religiösa judar. S pråket anses inte som en nödvändig komponent i ett judiskt sätt att le va (1996: 168-170), men något som definitivt ökar känslan av judis k gemenskap både och rum. Tidningar ges ut på jiddisch i en ra d länder, även dagstidningar. Genom att prenumerera på ett anta l jiddischska tidningar håller man sig informerad om vad som hände r 14 Detta förhållningssätt gör jiddisch ganska unikt bland minoritetsspråk i världen. 15Isaac Bashevis är på intet sätt språkets enda författare. Flera informanter ansåg att andra, bl.a. bror , var större. En annan jiddischförfattare som är bekant för en icke-judisk publik är Sholem Alejchem, som bl.a. skrev novellerna som ligger till grund för musikalen , som delade med judinnan , skrev delvis på jiddisch, men dock huvudsakligen på hebreiska. överallt i den judiska världen, berättar . För optimisterna är jiddisch inte bara ett språk utan ett "sätt att leva". Som beskrivits ovan har jiddisch varit ett språk som har talats parallellt med andra språk bland judar. Det finns ett stort och viktigt kulturarv på jiddisch, som judarna med rätta är stolta över. s syn på den aktuella situationen är denna: tidigare var hebreiska det lärda folkets språk, medan alla kunde jiddisch. håller det på att bli tvärtom: de flesta judar kan hebreiska, och jiddisch blir för dem ett språk som de har studerat mer formellt, t.ex. på universitet. I och med detta finns det möjlighet att jiddisch blir populärt igen. Språkets betydelse har med andra ord ökat och minskat under olika perioder. Kriget och förinte lsen innebar ett mycket svårt slag, inte bara mot det judiska folket och dess kultur, utan också mot jiddisch. Men många anser att ryktet om dess död är betydlig t överdrivet". En kvalificerad optimist vad gäller jiddischs framtid i världen ä r språksociologen (1981, 1991). Han redovisar (1991:325- 334) hur jiddisch har dömts ut som döende eller död under närmare , liksom språk som t ex walesiska, breton och flamländska, som alla är levande språk. Han analyserar varför olika människor har förutspått jiddischs död, både ju dar och icke-judar, och finner evidensen för dessa förutsägelser som tunn. Han förutsäger själv att antale t jiddischtalare kommer att öka , bl a på grund a v hö ga födelsetal inom vad han kallar för "ultra-ortodoxa" kretsar. Ha n menar att inte bara icke-judar utan även judar "continue to treat Yiddish (even after the holocaust and rebirth) the way and Moslem worlds have become accustomed to treat Jews: with denial, with death expectations, with death wishes" (1991:332). 5 Slutsatser (tentativa svar på utredningsfrågorna) Hur länge har jiddisch använts i ? Det finns belägg för att jiddisch har använts i so m judar har bott i landet, d.v.s. omkring . 16Izydor Sznajdmans hade just gått i pension 1978 när fick . Hon hade bestämt sig för att som nybliven pen sionär skriva en bok om sina minnen från hemstaden . När tillkännagav att hade fått , sade , enligt Sznajdman, att skrev på jiddisch, "ett språk som håller på att dö ut". Sznajdman berättar vidare att detta uttalande ledde hans fru til l beslutet att skriva sin minnesbok på jiddisch, vilket hon också gjorde. Boken utgavs för övrigt i och senare i i författarens egna polska översättning. Har jiddisch använts kontinuerligt i från generation till generation? Det kan ha funnits runt mitten av när jiddisch enbart användes av ett fåtal talare eller inte alls. Vi har svårt att avgöra detta. Jiddisch var modersmålet för det stora flertalet judiska flyktingar til l , både bland de som kom från , och de som kom i samband med och efter andravärldskriget. Jiddisch användes av förstagenerationen ; andragenerationen har det som förstaspråk och varierande receptiv a kunskaper i språket; och tredje och (i förekommande fall) fjärd e generationen tillhör i många fall "talarpotentialen". Vilka varieteter av jiddisch används i ? En svensk varietet baserad på östjiddisch, innefattande både lita uiska och polska varieteter. Dessa varieteter är enligt uppgift i stor utsträcknin g ömsesidigt förståeliga, men deras respe ktive talare verkar vara noga med att hålla isär dem. Hur många-- uppskattningsvis-- använder jiddisch i ? Vi har svårt att ge någon mer kvalificerad uppskattning av antale t jiddischanvändare i . Bl a är det inte helt givet hur man ska definiera "användare av jiddisch". Det finns dock ett antal olika källor som gör det möjligt att komma fram till någotsånär samstämmiga uppskattninga r. Zitomersky (se appendix 2) anger antalet judar i till 16 500. Andra uppskattningar (bl a 1993:61) anger att upp till 20 000 judar bor i landet. I American Jewish Yearbooks(1979 citerad i Fishman ) anges totalantalet judar i som 16 000. Vi kan alltså dra slutsatsen att antalet judar i ligger någonstans mellan 15 000 och 20 000 personer, beroende på hur man definierar begreppet "jude"17. SST anger antalet "betjänade medlemmar" av judiska "samfundet" i 94/95 till 10 378. Detta antal omfattar inte bara församlingsmedlemmar enligt församlingarnas egen definition, utan även sådana som t ex deltar i studieverksamhet som är anknuten till försam - 17 Siffrorna varierar dels på grund av att etnisk tillhörighet inte registre ras i , dels beroende på hur man definierar termen jude. Klargörande diskussioner a v definitionsproblematiken finns bl a i Lomfors (1996) och (1996). Antagligen finner vi de allra flesta användarna av jiddisch bland dessa "organiserade judar". (1996) enkät gav vid handen att av medlemmar- na i Stockholmsförsamlingen talade jiddisch "mycket bra" eller "ganska bra". Om man tillämpar detta procettal på antalet "betjänade medlemmar" enligt SST kommer man upp i en minimisiffra på drygt 2 500 talare av jiddisch. Men flera källor uppgav att andelen jiddischtalare är betydlig t större bland judar i och de mindre judiska församlingarna än den är i och . I så fall bör man öka siffran till åtminstone 3 500 för hela , särskilt om man räknar med ett visst anta l jiddischtalare som faller utanför SST:s siffra för "betjänade medlem mar". Denna siffra är en uppskattning av antalet personer som talar jiddisch "mycket bra" eller "ganska bra". Om man dessutom räknar med "talarpotentialen" (se ovan) skulle man kunna öka siffran ytterligare til l kanske 5 000 eller fler. Denna högre siffra stämmer ganska väl me d ' uppskattning (samtal 970130) av antalet talare av jiddischtalare i : 5-6 000 personer. I American Jewish Yearbook (1979 citerad i Fishman ) uppskattas antalet med jiddisch som modersmål till 3 200. Andelen som har jiddisch som modersmål av totalantalet judar (enligt samma källa) är därmed .20. Andelarna för övriga länder i redovisningen varierar från .15 för lände r som t ex och , upp till .30 för länder som , , och de flesta sydamerikanska länderna. Andelen fö r är alltså lägre än för andelen som talar språket "mycket bra eller ganska bra". Men siffra gällde en självskatta d språkfärdighet inte modersmål och den hade som utgångspunk t medlemmar i , inte alla judar i . Vi vet inte hur American Jewish Yearbook har definierat termen "modersmål", eller hur de har kommit fram till sina uppskattningar, men återigen skulle vi till deras uppskattning vilja lägga ett antal tusen "potentiella talare" eller "receptivt tvåspråkiga", som förmodligen int e skulle betrakta jiddisch som sitt modersmål och inte heller betrakta sina färdigheter i språket som "mycket bra" eller "ganska bra". Detta tilläg g gör att totalantalet "användare av jiddisch", om man definierar termen "användare" brett, skulle komma upp i 5 000 till 6 000 personer. Sammanfattningsvis kan man säga att Zitomersky (1988) och American Jewish Yearbook (i Fishman ) anger likartade siffror för totalantalet judar i , även om ingen av källorna definierar vad som menas med "jude". (1996) undersökning avser språkfärdighet i jid disch, och var genomförd ; American Jewish Yearbooks språksiffra avse r jiddisch som modersmål och gäller slutet av . Trots olikheterna i årtal och vad språksiffran avser kommer man med en kombination av Zitomerskys uppskattning och enkätresultat, med en liten korrigering fram till ungefär samma siffra som i American Jewish Yearbook: mellan 3 000 och 3 500 personer. Till dessa siffror skulle vi som sagt vilja lägga ett antal som har receptiva kunskaper i jiddisch, kanske ett par tusen personer, vilket gör att man kommer fram till e n siffra som liknar uppskattning. Det är svårt för oss at t ange en exaktare siffra, därför att dessa källor ställt andra frågor än de n vi blev ombedda att besvara. Dessutom tycks kunskaperna, färdigheterna, modersmålsangivelserna och användningen variera mycket bland judar, såväl med avseende på generat ion, hemort som födelseland, vilket gör det svårt att generalisera utifrån de befintliga källorna. Vi avslutar rapporten med ett citat från (1964:221), som gäller jiddisch likaväl som det judiska folket och judisk kultur i stort: Den svenska judeenheten tillhör det svenska samhället och ä r en del av den judiska diasporan, en dualism, som berikat dess liv. Dess fortlevande är icke blott ett judiskt intresse utan ett svenskt. Ty det är icke den jämnstrukna uniformiteten utan de många tonernas samklang som skapar den nationella kulturens rikaste harmonier. Crossing Delancey to find Yiddish Movement. Course paper, Linguistics Department, . A Survey and a grammar. A study of language contact, language shift and language choice in . (Doktorsavhandling i allmän språkve - tenskap.) Monographs in Linguistics 6. , , red . Språk i fokus. I Gudastyrd vardag. Världsreligionerna i människors dagliga liv. : Utbildningsförlage t Brevskolan. Verb movement and subject position in Yiddish. Natural Language and Linguistic Theory 8, 41-79. Defining the speech community to include its working . (red.) Sociolinguistic Variation in Speech Communities. Invandrare, minoriteter och deras trossamfund. , , red. Identitet och minoritet. Teori och politik i dagens . : Awe/Gebers. En undersökning bland medlemmar i . (Doktorsavhandling i teologi vid univ.) : Megilla Förlaget. Post-exilic Jewish languages and pidgins/creoles: two mutually clarifying perspectives. Multilingua 6:1, 7-24. Yiddish: turning to life. Fishman, ., ed. Never say die! A thousand years of Yiddish in Jewish life and letters. The Hague//: Mouton Publishers. The elements in . In , Dovid, ed., 23-25. , Hans & . Den dubbla identiteten. Judars anpassningsmönster i historisk och psykologisk belysning. : CEBE Grafiska. , , A. Brody & . 1939/1970. Svensk etymologisk ordbok. Unspoken "languages" and the issue of genetic classification. Linguistics 32, 241–269. Den föränderliga identiteten. Om identitetsförändringar hos den yngre genreationen polska judar som invandrarde till 1968-1972. (Doktorsavhandling i sociologi, univ.) Åbo: Sällskapet för judaistis k forskning. Internetsidorna "Judarna i ", "Judarna i dagens -- församlinga r och organisationer, " samt sökningar utifrån nyckelordet "Yiddish". Yiddish origins and creolization. för Sällskapet för Jiddisch och Jiddisc h Kultur i . Olika nummer, bl.a. det senaste. Broschyr utgiven av i . Judiska gårdfarihandlare i . Judiska museét i . I , , red., Der var engang - amol iz geven. En bog om jødisk kultur og historie i det gamle Østeuro- pa, 93-110. , Dovid, ed. Origins of the Yiddish language. symposium in Yiddish language and literature, . 7, Supplement. etc.: Pergamon. Judiska ordspråk och talesätt. På jiddisch och svenska. Proto Yiddish Morphology. In , Dovid, ed., 73-81. Swedish VP-topicalization and Yiddish Verb-topicalization. 12.1, 47-58. , Hans W. 1995. The Jewish Community of . De judiska flykting- barnen från Nazityskland. (Doktorsavhandling i historia vid univ. ) Marchand, 1987. Proto Yiddish and the glosses: can we reconstruct Proto Yiddish? In , Dovid, ed., 83-94. Mühl häusler, . Pidgin and creole German, relexification and biogrammar. In Sebba, , eds. Papers from the Sept. 24-27, 1983. Papers in Linguistics 11. , Tionde bandet. Artiklarna judar, judendom, jiddisch m.fl., av , , , m.fl. 133-134, 225-233. COMP, INFL and Germanic word order. In , , eds. Topics in Scandinavian syntax, 185-234. Topicalization, Focus movement, and Yiddish movement. A Pragmatic Differentiation. 7, 249-264. Svensk-judisk litteratur 1775-1994. En litteraturhistorisk översikt. SST (till trossam fund) 1995. Two types of Verb second in the history of Yiddish. In Battye, , eds, structure and language change, 53-79. Natten läser stjärnor. Jiddischdikter från ett desperat sekel. Bland rabbiner och revolutionärer. De bästa judiska vitsarna. Svensk invandrar- och minoritetspolitik 1945-1968. Silverman Weinreich, , ed. : Pantheon Books. Gemenskap och överlevnad. Om den judiska gruppen i och dess historia. (Doktorsavhandling i socialt arbete vid - borgs univ.) En shtetl i . : för bevarande av stadens minnen. , , red. Judiskt liv i . Studia Multietnica Upsaliensia 6. : Acta Universitatis Upsaliensia. Judarnas historia i . Kapitel i et al. History of the Yiddish language. Languages in contact. The Hague/Paris:Mouton. Yiddish language and folklore. A selective bibliography for research. 's-Gravenhage: Mouton. Jewish interlinguistics: facts and conceptual framwork. Language 57:1, 99-149. The schizoid nature of Modern Hebrew: a Slavic language in search of a Semitic past. Yiddish – the fifteenth Slavic language. A study of partial language shift from Judeo-Sorbian to German. 91, 9-150. Relexification and the issue of genetic classification. Talk given at the Tenth biennial conference of the Society for Caribbean linguistics, , 24–27, 1994. The Jewish Population in , 1780-1980: An ethno-demographic study. , , red. Judiskt liv i . Studia Multietnica Upsaliensia 6. : Acta Universitatis Upsaliensia. Intervjuer/samtal med: Karta över jiddischska dialektområden (ur 1979:95). Appendix 2: Antalet och andelen judar i , 1787-1980. (ur Zitomersky, 1988: 122) "Intervjustolpar" till kännare av församlingarna: Enl undersökning av har av medlemmarna bra eller mycket bra kunskaper i jiddisch. Är det lika få i /, eller fler, tror Du? b.Har du någon uppfattning om vilka dessa är ( d.v.s. när de eller deras anfäder kom till ?) Används jiddisch (vad du vet) av andra i /än sådana som är medlemmar i församlingen? Vilken roll spelar språket i församlingslivet? a.Formellt, i samband med gudtjänsterna? b.Informellt, i samtal mellan församlingsmedlemmar? c.Aktiviteter av olika slag (föreningslivet inom församlingen)? d.Undervisas det i eller på språket? T.ex. teater, musik, bokutgivning, underhållning, annat? f.Enstaka fraser eller ord som används när man f ö talar svenska? 3.Känner du till några (+/- offentliga) sammanhang där jiddisch används regelbundet utanför församlingslivet (t.ex. affärer, bokhandlar, mm)? 4.För övrigt används det i första hand i hemmen? 5.Vilken roll anser du språket har: a. för den etniska identiteten (som jude i allm och i i synnerhet)? Före- kommer det att jiddisch används av icke-judar? b.för religionen (d.v.s. identiteten som troende eller praktiserande)? Rel til l ortodox judendom? c.i förhållande till hebreiskan? d.Vilka positiva och ev negativa associationer finns till språket? Varför har användningen minskat (enl resultat)? Frågor till infödda talare: Var jiddisch det första språket Du lärde dig som barn? Fanns andra språk med i bilden? a.Kan du beskriva Din språkanvändning som barn (jiddisch + svenska eller annat språk)? Med vem, var, under vilka omständigheter? b.När Du gick i skolan? (Fanns det andra jämnåriga som var tvåspråkiga?) c.Med vuxna släktingar/vänner som var tvåspråkiga? d.I samband med gudstjänster och helgfirande under barndom och ungdom. Hur ser Din användning av jiddisch ut ? a.Inom den egna familjen? Föräldrar och äldre släktingar fortfarande i livet? c.I religiösa sammanhang? d.Läsa/skriva? Andra kulturella sammanhang (teater, musik m.m.)? Känner du (till) många andra som liksom Du vuxit upp med jiddisch som modersmål? Är de födda i eller utomlands? Om det förra, när kom deras föräldrar eller anfäder till ? Använder andra som Du känner jiddisch ungefär som du gör (mer, mindre, andra sammanhang) ? Hur ser gruppen jiddischtalare i ut , vad Du känner till? a.Finns det jiddischtalare bland dem som är födda i ? (När i så fall kom deras anfäder hit?) b.Använder de som kom som flyktingar i samband med , och som hade jiddisch som första språk fortfarande språket aktivt? Med sina barn? c.Är de judiska polacker som kom talare? Använder de språket aktivt ? Till sina barn? a.Talas det annat än östjiddisch i ? Finns det betydande dialektskillnader inom jiddisch i ? b.Använder man svenska ord ibland när man talar jiddisch i ? Jiddischord när man talar svenska (med sådana som kan lite jiddisch)? Vad är för Dig relationen mellan: a.jiddisch och judendom som religion? jiddisch och ortodox judendom? b.jiddisch och en judisk etnisk identitet? Finns det t.ex. icke- judar som är jiddisch-talare? (Tvärtom finns ju.) c.Vad är jiddischs roll i förh till hebreiska när det gäller den judiska identiteten och judendomen i ? I vilken utsträckning har jiddisch spelat roll i judisk kulturliv i ? Vilken betydelse har haft t.ex.? Förh i (hebreiskans ställning)-- betydelse för jiddisch i ?