sou · GLB3192d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Kommitténs förslag: Vi föreslår att staten för kommande periode r som villkor för sändningsrätt föreskriver att programföretagen i allmänhetens tjänst i sin programverksamhet också skall ge roman i chib så som ett historiskt minoritetsspråk i e n särställning i programverksamheten. Statens villkor för sändningsrätt för programföretagen i allmänheten s tjänst innehåller krav om att språkliga och etniska minor iteters behov särskilt skall beaktas. Vidare anges att samiska, finska och tornedalsfinska skall inta en särställning i programverksamheten fö r språkliga och etniska minoriteter. Detta uppfyller som vi tidigare redo- visat konventionens krav på att utrymme skall beredas landsdels- eller minoritetsspråken i radio och TV. chib och romsk kultur omfattas emellertid inte av den positiva särbehandling som samiska, finska och tornedalsfinska har i villkoren för sändningsrätt. Vi föreslår att detta ändras så att staten för kommand e perioder som villkor för sändningsrätt föreskriver att programföretage n i allmänhetens tjänst i sin programverksamhet också skall ge chib så som ett historiskt minoritetsspråk i en särställning i programverksamheten. Förslagets konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom vårt förslag bedömer vi att målet i del II i artikel 7 punkt 3; at t verka för att massmedia sprider respekt förståelse och tolerans fö r samtliga landsdels- eller minoritetsspråk bättre uppfylls. Kommitténs förslag: Vi föreslår att reglerna om statligt stöd till kulturtidskrifter utformas så att stöd till sådana tidskrifter på samis- ka, finska och chib särskilt beaktas. När det gäller villkoren för statligt presstöd f inns vissa förmånligare villkor för ekonomiskt stöd till dagstidningar som vänder sig till språklig a minoriteter i presstödsförordningen (1990:524). En särskild regel ge r SOU 1997:192 Vilka ytterligare åtgärder ... möjlighet för en generösare bedömning för utgivning av en dagstidning i under förutsättning att del av innehållet är på finska . Dagstidningar på samiska har möjlighet att få statligt stöd via . När det gäller statligt stöd till kulturtidskrifter som regleras geno m föro rdningen (1993:567), finns inga regler om att tidskrifter som ges ut på samiska, finska eller chib särskilt skall beaktas när bidra g beviljas. Vi föreslår att detta ändras så att det av förordningen framgår att det vi d bidrags beviljande skall beaktas att kulturtidskrifter på dessa språk skall få tillräckligt ekonomiskt stöd. Förslagets konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom detta förslag bedömer vi att artikel 7 punkt 3 i del II i konventionen uppfylls för samtliga tre språken samt att artikel 11 punkt 1 e) i del III bättre uppfylls för samiska och finska. 7.1.4Kultursatsningar och kulturella institutioner Kommitténs förslag: Vi föreslår att åtgärder vidtas för att det s tatliga stöd som i olika former utgår till litteratur och olika slag av kultur utformas så att litteratur och annat material samt andra kulturyttringar på samiska, finska och chib och den kultur som hänger samman med språken får en tillräcklig andel av de statlig a stödåtgärder som utgår till olika slag av kulturell verksamhet. Vi föreslår också att i egenskap av de n myndighet som har en övergripande och samordnande roll i kulturpolitiken ge s i uppdrag att se till att samisk, finsk, tornedalsk och romsk kultur får ett tillräckligt utrymme i kulturlivet. Kultursatsningar och kulturella institutioner är begrepp som innefattar många olika uttryck för kultur. Av artikel 12 i minoritetsspråkskon - ventionen framgår att en av de viktigaste kulturyttringarna till skydd och stöd för landsdels- eller minoritetsspråken är litteratur på dessa språk . Men den kultur som hänger samman med språken är också viktig at t stödja som ett medel att nå ut utanför den egna gruppen, för att g e kunskap om de historiska minoritetsspråken och de kulturer som hänger samman med språken och därmed i förlängningen ett ökat stöd för at t bevara dessa. I det följande behandlar vi mot denna bakgrund stöd för kultur oc h kulturella institutioner både som ett sätt att stärka språken bland dem som Vilka ytterligare åtgärder ... använder dem och som ett medel för at t öka kunskapen och stödet för de historiska minoritetsspråken bland majoriteten. För att samiskan, finskan och chib skall stärkas som språk är det mycket viktigt att det finns tillgång till litteratur på dessa språk. Såda n litteratur har också stor betydelse för att bevara samisk, finsk, tornedalsk och romsk kultur. Vi anser därför att åtgärder bör vidtas för att säkra att litteratur på dessa språk får en tillräckligt stor andel av det statliga stö d som utgår till litteraturutgivning. Av vår redogörelse i föregående kapitel under artikel 12.1a) fr amgår att de förordningar som reglerar statligt stöd till litteraturutgivning, förord- ningen (1993:449) om statligt litteraturstöd innehåller särs kilt förmånliga regler om stöd till litteraturutgivning på invandrar- och minoritetsspråk. Litteratur på landsdels- eller minoritetsspråken stöds däremot inte särskilt . I enlighet med intentionerna i minoritetsspråkskonventionen föreslår vi att bestämmelserna skall ändras så att betydelsen av att statligt stöd ges till samisk, finsk och romsk litteratur särskilt markeras. Detta kan ske genom ett tillägg till bestämmelserna om stöd för litteratur på invandrar- elle r minoritetsspråk så att litteratur på samiska, finska, och chib ges en särställning bland den litteratur på invandrar- och minorite tsspråk som stöds genom förordningarna. De åtgärder som vidtas för att säkra tillgången på litteratur för de m som använder samiska, finska och chib behöver enligt vår upp - fattning också ses över. Så som framgår av vår redogörelse i kapitel åtta vidtas redan ida g åtgärder som verkar i denna riktning. Bland dessa kan nämnas fö r samiskans del den bibliotekskonsulenttjänst som inrättats av med stöd av statliga medel för att ansvara för information, samordnin g och utveckling av folkbiblioteksverksamhet bland samer och bevakning av den samiska bokutgivningen. Särskilt statligt stöd genom anvisningar i regleringsbrev utgår också för en bokbuss i norra gränsområdet mellan , och med litteratur på såväl samiska som finsk a och till som prioriterar litteratur på meän kieli men också har samisk litteratur. Vi föreslår att en översyn görs av de olika former av statligt stöd so m finns inom detta område och att nya regler om statligt stöd utformas så att tillgången på litteratur på samiska, finska och chib lång - siktigt säkras och görs lätt tillgänglig för dem som använder språken . Detta kan ske på olika sätt. Inrättande av bibliotekskonsulenttjänster för finska och chib såsom redan finns för samiska är ett. Vilka ytterligare åtgärder ... till upprättande och upprätthållande av åtminstone ett bibliotek fö r vardera språket som ett centrum för litteratur på respektive språk oc h särskilt stöd till befintliga eller nya bokbussar kan vara ett annat. Vi föreslår att en översyn görs av det statliga stöd som utgår til l insamling, arkivering och vetenskaplig bearbetning av språkligt material på landsdels- eller minoritetsspråken. Denna översyn bör resultera i at t statligt stöd utformas så att oc kså material på finska inklusive meän kieli och på chib långsiktigt kan bevaras och bearbetas. Så som vi nämnt i föregående kapitel under artikel 12.1.g) finns en samisk arkivarietjänst inom Språk- och folkminnesinstitute t medan sådana tjänster saknas för finska inklusive meän kieli och fö r chib. Sverige-Finska arkivet erhåller visst indirekt statligt stöd för sin verksamhet men detta stöd har minskat. När formen för statligt stöd för finska och chib inom dess a områden öv ervägs är det så som vi tidigare påpekat när det gälle r åtgärde r inom andra områden viktigt att detta stöd utformas med direk t inriktning på att stödja landsdels- eller minoritetsspråken på lång sikt. I annat fall kan konventionens förpliktelser inte uppfyllas. För at t minoritetskultur med anknytning till de historiska minoritets- språken i skall kunna hävda sig bland annan kulturell verksamhet är det viktigt att denna får en tillräcklig andel av det s tatliga stöd som ges till olika slag av kulturell verksamhet. Bestämmelserna i artikel 12 punkterna 1a) och d) och 2 i minoritetsspråkskonventionen tar sikte på just detta. Även om vi har angett att vi anser att redan uppfyller dessa åtaganden för samiska och finska anser vi att ytterligare åtgärde r bör vidtas för att säkra kultursats ningar av olika slag med anknytning till det samiska, finska och romska språken får en tillräckligt stor andel av de t statliga stöd som satsas på olika slag av kulturell verksamhet. Ett viktigt skäl till att vi anser att en viss andel av det statliga stödet bö r ges till den kultur som hänger samman med landsdels- eller minoritets- språken är att vi, så som vi inledningsvis påpekat, anser att ökad kunskap om den samiska, den finska, tornedalska och den romska kulturen i kan leda till ett ökat stöd för dessa kulturer och språk ho s majoritetsbefolkningen. Detta skulle i sin tur leda till att kravet i artikel 7 punkt 3; att verka för respekt, förståelse och tolerans hos majoritetsbe- Vilka ytterligare åtgärder ... folkningen för språken bättre skulle uppfyllas. Stöd för dessa kulturer kan också förväntas leda till att språken stärks bland dem som använder dem. När åtgärder vidtas för att stärka samiska, finska och chib och den kultur som hänger samman med språken är det därför viktigt att båd e stödja sådana satsningar som leder till att stärka språket och kulture n bland dem som använder språken och sådana kultursatsningar som kan nå ut till majoritetsbefolkningen för att på så sätt göra språken och kulturen kända och respekterade utanför den egna gruppen. Vi föreslår därför att åtgärder vidtas för att tillförsäkra att den samiska, den finska, tornedalska och den romska kulturen och språken får e n tillräcklig andel av statens stöd till olika kulturella ändamål. Ett sätt att uppnå detta är att i varje enskild förordning som syftar till att stödja något slag av kulturell verksamhet markera att kultur som hänger samman med de samiska, finska och romska språken skall ges statligt stö d i tillräcklig omfattning. Ett annat sätt är att i den övergripande för - ordningen om statsbidrag till kulturella ändamål (1984:326) ange at t , som i många fall är ansvarigt för fördelningen a v statsbidrag, i sin tillämpning av samtliga dessa förordningar skall avsätta tillräckliga medel till stöd för de historiska minoritetsspråken i Sverig e och deras kulturer. Det är med tanke på samiskans och finskans historiska geografiska fö rankring också viktigt att utforma de regler som finns om statligt stöd till olika former av regionala kultursatsningar så att samisk och tornedalsk kultur och språk tillräckligt beaktas i de geografiska områden där språken används av hävd. Det finns flera författningar som reglera r förut sättningarna för sådant statligt stöd till regionala kultursatsningar . Bland dessa kan nämnas förordningen om statsbidrag till regiona l kulturverksamhet (1996:1598). Vi föreslår att dessa ändras så att det k lart framgår att samisk och tornedalsk kultur särskilt skall beaktas när sådant statligt stöd fördelas. Vi föreslår också att , i egenskap av den myndighe t som har en övergripande och samordnande roll i kulturpolitiken, ges i uppdrag att se till att samisk, finsk, tornedalsk och romsk kultur får ett tillräckligt utrymme i svenskt kulturliv. Utöver att se till att den kultu r som hänger samman med landsdels- eller minoritetsspråken får e n tillräcklig andel av statliga bidrag kan ett sådant uppdrag innefatta att sprida information om den samiska, finska, tornedalska och den romska kulturen som en viktig del av det svenska kulturarvet. Sådan information bör riktas till samtliga kulturella institutioner såsom bibliotek, museer etc. såväl på riksplanet som det regionala planet. Vilka ytterligare åtgärder ... Förslagens konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom våra förslag bedömer vi att artikel 12 punkt ) kan uppfylla s även för finska samt att artikel 12 punkt 1a) och 1d) i del III bättre upp- fylls för samiska och finska. Förslagen bidrar också till at t artikel 7 punkt 1c) och 3 i del II kan uppfyllas för samtliga tre språken. 7.1.5Inflytande för dem som använder landsdels- eller minoritetsspråk Kommitténs förslag: Vi föreslår att de organisatio ner som företräder dem som använder finska och chib ges statligt stöd fö r verksamhet som syftar till att arbeta med och påverka frågor som rör stöd och skydd för det finska och romska språket. Frågan om hur et t sådant stöd skall utformas och hur ett fortlöpande samråd skall kunna äga rum mellan myndigheter och dem som använder finska och chib måste dock utredas vidare. Ett av de övergripande målen som anges i del II i minoritetsspråks - konventionen är att ge dem som använder språken möjligheter att fort - löp ande och i organiserade former påverka de åtgärder som vidtas til l skydd och stöd för språken, artikel 7 punkt 4. Möjlighet till inflytand e över olika åtgärder för dem som använder språken återkommer också i artikel 11 punkt 3, massmedia och artikel 12 punkt 1f), kultur och i konventionskommentaren till artikel 8 punkt 1i), undervisning. I konventionskommen-taren till artikel 7 punkt 4 sägs att de som använder de olika landsdels- eller minoritetsspråken bör uppmuntras att bilda organ som i detta syfte kan representera användarna på nationell nivå i kontakt med myndigheterna. Så som vi angett i kapitel fem är artikel 7 punkt 4 uppfylld när det gäller samiskan genom inrättandet av som ett folkvalt samiskt organ och en statlig myndighet. För finskans och chibs del finns inget organ med motsvarande ställning som kan tjäna som råd - givande organ till staten i frågor som berör finska språket eller roman i chib. I den mån myndigheters beslut berör dem som använder minoritet- språk åligger det dock myndigheterna att ta hänsyn till synpunkter frå n dem som berörs av besluten. För att åta gandet i artikel 7 punkt 4 helt skall kunna uppfyllas fö r samtliga språk anser vi att någon form av organiserat och fortlöpand e samråd från myndigheternas sida med dem som använder landsde ls- eller minoritetsspråk måste komma till stånd i frågor som berör stöd och skyd d för språken och den kultur som hänger samman med språken. Vilka ytterligare åtgärder ... samverkan mellan myndigheter och minoritetsspråksrepresentanter på riksnivå är också viktig för att utvärdera resultatet av vidtagna åtgärder. Som ett första steg mot ökat inflytande för dem som använder finsk a och chib föreslår vi att de organisationer som företräder dem som använder språken ges statligt stöd för verksamhet med syfte att arbet a med och påverka frågor som gäller stöd och skydd för språken. Exempel på sådant arbete kan vara att tjäna som samråds- och remissorgan fö r myndigheter när nya åtgärder till stöd och skydd för språken övervägs, at t ta initiativ till att sådana frågor tas upp av myndigheterna samt att delt a i utvärdering av sådana åtgärder. Hur det statliga stödet närmare skall utformas liksom i vilken form ett fortlöpande samråd från myndigheterna s sida med intresseorganisationer som företräder finsktalande och chibtalande skall ske måste enl igt vår uppfattning utredas vidare innan beslut kan fattas. Vi föreslår därför att regeringen vidtar åtgärder för att utreda formerna för ett sådant stö d och samråd. När det gäller det samråd mellan företrädare för dem som använde r samiska respektive finska och myndigheter på regional nivå i de områden där språken används av hävd hänvisar vi till våra förslag till regional a åtgärder nedan. Förslagets konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom våra för slag bedömer vi att artikel 7 punkt 4 i del II i konventio- nen kan uppfyllas för samtliga tre språk samt att artikel 8 punkt 1i), artikel 11 punkt 3 och artikel 12 punkt 1f) kan uppfyllas för både samisk a och finska. Kommitténs förslag: Vi föreslår att verkar för att det nor - diska samarbetet både på nationell och regional nivå inriktas på at t stödja samiskan, finskan och chib och de kulturer som hänger samman med språken. Av vår genomgång i föregående kapitel framgår att det före- kommer nordiskt samarbete på nationell nivå till stöd för dem so m använder samiska och finska. När det gäller samiskan sker samarbete t framförallt via som stöder verksam- het. arbetar bl.a. med frågor som rör samisk kultur. Vilka ytterligare åtgärder ... stöds främst genom en rad bilaterala avtal mellan oc h . I artikel 14 punkt b) och i artikel 7 punkt 1 i) i minoritetsspråkskon- ventionen betonas betydelsen av utbyte på regional nivå mellan olik a grupper som talar landsdels- eller minoritetsspråk i olika länder. I konven- tionskommentaren anges att åtagandet i artikel 7 punkt 1i) också gäller fö r territoriellt obundna språk. Så som vi har redovisat i föregående kapitel har ingått avta l med övrig a nordiska länder om bl.a. kulturellt utbyte på både nationel l och regional nivå. I dessa överenskommelser nämns dock inte utbyt e mellan länderna när det gäller s töd för landsdels- eller minoritetsspråken eller stöd för kultur med anknytning till dessa språk. För att bättre uppfylla konventionens krav föreslår vi att verkar för att det samarbete som förekommer mellan de nordiska länderna på nationell nivå inriktas på ett direkt stöd för samiskan, finskan oc h chib och den kultur som hänger samman med språken i de olika länderna samt på ett utökat utbyte över nationsgränserna mellan d e grupper som använder dessa språk. Förutom att ett sådant samarbete kan stärka och stödja språken i kan det medverka till att de resurse r som satsas i de enskilda nordiska länderna för att stödja språken oc h kulturen i respektive land bättre samordnas och uttnyttjas. Samarbete över gränserna mellan , och p å regional nivå till stöd för samiska och finska lämpar sig väl för gränsöver - skridande samarbete på eftersom både samiska och finska används i alla tre länderna inom detta område. Ett ökat regional t samarbete i detta område borde därför kunna leda till att både finskan oc h samiskan och de lokala kulturer som hänger samman med språken stärks i området. Vi föreslår därför att verkar för ett utökat samarbete mella n , och på regional nivå för att stödja samiskan och finskan på . Sådant samarbete kan ske i olika former. Et t alternativ är att dra upp riktlinjerna för samarbetet länderna emellan inom . Ett annat tänkbart alternativ är att inleda et t språk- och kultursamarbete med inriktning på samiska och finska i området inom ramen för det pågående . Ett annat sätt att stödja utbyte över gränserna är att regeringen från svensk sida stöder och uppmuntrar det samarbete som förekommer på lokal nivå till skydd och stöd för språken. Sådant samarbete förekommer t.ex. över den finsk-svenska gränsen i inom områden som utbildnin g och kultur och över den svensk-norsk-finska gränsen när det gäller samis k kultur och språk. Vilka ytterligare åtgärder ... Förslagets konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom våra förslag bedömer vi att artikel 7 punkt 1i) i del II i kon - ventionen uppfylls för samtliga tre språken och att artikel 14 punktern a a) och b) i del III bättre uppfylls för samiska och finska. 7.1.7Översättning av lagar till samiska och finska Kommitténs förslag: Vi föreslår att grundlagsstadgandet i RF 1:2 st 4 skall översättas till samtliga svenska landsdels- eller minoritetsspråk . Därutöver föreslår vi att våra förslag till regionalt tillämpliga lagar som rör rätten att använda samiska och finska skall översättas til l samiska och finska och att Sametingslagen och Rennäringslagen och de förordningar som hör till dessa lagar samt Sameskolförordninge n skall översättas till samiska. I avsnitt 7.2 lämnar vi förslag till vissa regiona lt tillämpliga regler. Ett av de sakområden som dessa regler berör är rättstillämpande myndigheter , artikel 9 i konventionen. Utöver de regler som föresl ås gälla regionalt för att bättre skall kunna uppfylla konventionen finns anledning att öve rväga om vissa rikstäckande lagar och förordningar i enlighet me d bestämmelsen i del III artikel 9 punkt 3 i konventionen bör översättas till i för sta hand samiska och finska (eftersom samiska och finska men inte chib omfattas av förpliktelserna i del III i konventionen). I artikel 9 punkt 3 anges att de viktigaste lagtexterna och de texter som särskilt hänför sig till de personer som använder landsdels- elle r minoritets-språk skall tillhandahållas av staten på dessa språk. För at t helt kunna uppfylla denna förpliktelse skulle i vart fall några viktiga svenska lagar såsom grundlagen, , m.fl. behöv a översättas till finska och samiska. Ett sådant arbete skulle inte bara vara tidskrävande utan också kostnadskrävande. Även om en översättning av sådana lagar till landsdels- eller minoritetsspråken troligen skulle ha ett symbolvärde anser vi att man i ett första skede bör begränsa över - sättningen av lagar till samiska och finska till de lagar och förordningar som särskilt hänför sig till de personer som använder samiska och finska. Mot denna bakgrund föreslår vi att våra förslag till regionalt tilllämplig a regler om rätt att använda samiska och finska i offentliga sammanhan g skall översättas till samiska och finska. Därutöver föreslår vi att det nu - varande grundlagsstadgandet i RF 1:2 st 4 eller ett nytt grund- lagsstadgande (jfr vårt förslag angående detta ovan) som rör språkliga Vilka ytterligare åtgärder ... minoriteters rättigheter skall översättas till samiska, finska och roman i chib. När det gäller översättning till s amiska föreslår vi också att Sametings- lagen (1992:1433) och Rennäringslagen (1971:437) samt de förordningar som hör till dessa lagar, Rennäringsförordningen (1993:384) och Förord- ning med instruktion för (1993:327) samt Sameskolförord - ningen (1995:205) skall översättas. Orsaken til l detta är att dessa lagar är särskilt viktiga för de samisktalande. Förslagens konsekvenser för en ratificering av konventionen Genom våra förslag bedö mer vi att artikel 9 punkt 3 i konventionens del III delvis uppfylls för samiska och finska. 7.2Regionalt tillämpliga åtgärder till stöd och skydd för samiska och finska Skäl för att införa regionalt tillämpliga regler Samiska och finska är de två landsdels- eller minoritetsspråk i Sverig e som har en historisk geografisk bas. Detta innebär att de bestämmelse r som finns i del III i konventionen kan tillämpas på dessa språk. Dess a bestämmelser är, så som vi har redogjort för, till största dele n begränsade i sin tillämpning till de geografiska områden där språken an- vänds av hävd och fortfarande används av tillräckligt många för at t motivera en tillämpning av konventionen. Vi har valt att föreslå ytterligare rikstäckande åtgärder till stöd oc h skydd fö r såväl samiska som finska och chib inom en rad olik a sakområden såsom utbildning, forskning, massmedia och kultur. Skäle t till detta är att vi anser att en rad rikstäckande åtgärder inom dess a sakområden är nödvändiga för att officiellt erkänna de histori ska minori- tetsspråken och markera och sprida kunskap om deras betydelse för de t svenska kulturarvet. Inom andra sakområden anser vi dock att det, i enlighet med vad konventionen föreskriver, är lämpligare att föreslå att nya regler om skyd d för samiska och finska skall gäl la regionalt i de geografiska områden där samiska och finska används av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. Dessa sakområden är rätten at t använda samiska och finska i domstolar (som berörs i artikel 9) och rätten att använda samiska oc h finska hos kommunala, landstingskommunala och statliga myndigheter. När det gäller rätten att bli bemött på samiska och finska i förskole - verksamhet och äldreomsorg (som berörs i artikel 10 och delvis i artikel Vilka ytterligare åtgärder ...