sou · GLB3186 · 1998-01-01 00:00:00 — har det centrala tillsynsan- svaret på området och har rätt att meddela föreskrifter. är tillsynsmyndig- het inom länet och svarar för tillstånds- givningen. Således kan sägas att det finns tre myndigheter – , länssty- relsen och /kommunen – som på olika sätt ansvarar för att verksamheten bedrivs enligt givna krav. Huruvida ett privat företags verksamhet uppfyller givna krav bedöms bl.a. i anslut- ning till tillståndsprövningen. Socialstyrel- sen och kan kritisera en kom- munal verksamhet som inte svarar mot kra- ven men har inte befogenhet att ålägga kom- munen/att rätta sig. Ett privat företag vars verksamhet inte håller erforder- lig kvalitet kan antingen få avtalet med kom- munen/uppsagt eller ytterst få sitt tillstånd indraget. I anslutning till hand- läggning av ett ärende uttalade Socialstyrel- sen att man var medveten om att privata vårdgivare känner sig diskriminerade med hänsyn till de olika reglerna för privat och Vidare anförde Soci- alstyrelsen att man vid ett antal tillfällen påpekat för landsting att de i vissa fall be- driver gruppboende som inte uppfyller la- gens krav. De olika bestämmelserna för privat och verksamhet kan ge konkurrens- snedvridande effekter vid en upphandling där såväl kommunala egen-regi enheter som privata utförare konkurrerar om en entreprenad. Om exempelvis kommu- nens anbuds- och förfrågningsunderlag har utformats utifrån en lägre kvalitetsnivå än gällande kvalitetsnormer får egen-regi enhe- ten konkurrensfördelar i förhållande till pri- vata utförare som inte har samma möjlighe- ter att minska verksamhetens kvalitet. En- ligt mening bör i detta fall en översyn göras av tillståndsgivning och etableringsregler med syfte att skapa lika vill- kor mellan offentliga och privata aktörer. LO instämmer i ovanstående men tilläg- ger att ansvaret för bostadsförsörjningen till socialt, ekonomiskt och medicinskt sämre ställda bör delas lika. menar att förhållandena inom biluthyrningsbranschen är stabila och kon- staterar att branschen fungerar relativt bra. Det kan därför finnas anledning att ifråga- sätta behovet av en så omfattande special- reglering som nuvarande ordning innebär. Ett sätt att minska krånglet för den som vill etablera sig i näringen, med bibehållen möj- lighet till övervakning från myndigheternas sida, skulle kunna vara att slopa nuvarande krav på tillstånd med därtill hörande special- krav till förmån för ett enkelt krav på regist- rering av verksamheten. anser att skadeprövningen vid etableringen av långväga busstrafik bör avskaffas. Om ett företag vill starta långväga busstrafik prövar om denna tra- fik kan skada etablerad järnvägstrafik, den s.k. skadeprövningen. Denna innebär ett konkurrensskydd för . Den långväga busstrafiken omfattas inte av trafik- huvudmännens (kommuners och lands- tings) trafikförsörjningsansvar för kollektiv- resandet (främst busslinjetrafik) inom ett län. Långväga busslinjetrafik bedrivs till större delen av privata företag och omfattar resor mellan två eller flera län. anser att skadepröv- ningen vid etablering av långväga busstrafik bör avskaffas. Denna etableringskontroll kan inte försvaras samhällsekonomiskt och bör tas bort. ställer sig bakom Kon- kurrensverkets förslag. Regleringen av den långväga busstrafiken bygger på antagandet att busstrafiken annars skulle ta kunder från tågtrafiken. Detta an- tagande är dock bara till en mindre del kor- rekt. Enkäter visar att av bussresenärerna tidigare åkt ak- tuell sträcka med bil. I underlaget till trafikpolitiska proposition konstaterades att de tillkommande resenärerna till beräknades bestå av tidigare bil- resenärer. En avreglering skulle därför få positiv ef- fekt från miljö- och energisynpunkt med hänsyn till att flertalet bussresenärer är före detta bilresenärer. Jämfört med bilen är bus- sen både mindre energikrävande och har i huvudsak bättre värden från miljösynpunkt. Ett viktigt skäl till att regleringen inte slo- pades 1992 var de pågående ombyggnads- arbetena på vissa delar av bannätet. Om- byggnadsarbetena är nu inne i sitt slutskede. SJ har kunnat utöka trafiken och korta restiderna. Detta skäl för regleringen kvar- står således inte längre. Resenärerna väljer mellan olika transport- slag utifrån sina preferenser av pris, restid och bekvämlighet. Många resenärer föredrar tåget för att det är snabbare och bekvämare än bussen. Andra resenärer föredrar buss för att resan på så vis blir billigare än tåget. Många föredrar att åka buss i stället för att åka bil för att det är både bekvämare, snab- bare och billigare. SJ tillämpade tidigare en kilometertaxa. anpassar emel- lertid SJ priset på varje sträcka efter kon- kurrenssituationen. På sträckor där konkur- rensen är svag, t.ex. på de långväga sträck- orna, kan man därför hålla ett förhållande- vis högt pris. Mycket talar för att en avreg- lering av den långväga busstrafiken skulle leda till en effektivitetspress på SJ, som skulle vara till gagn för resenärerna. Om skadlighetsprövningen slopas skulle dessutom betydande administrationskostna- der hos bussföretag och berörda myndighe- ter kunna undvikas. LO delar inte uppfatt- ning. Beskattningen av tjänstebilar bör schabloniseras SAF menar att den gällande beskattningen av innehavare till tjänstebilar medför kraftigt utökade administrativa kost- nader för företagen. anför att hanteringen av körjournaler osv. skapar onö- dig och dyr byråkratisering för de små före- tagen. I första hand bör bilar som används som arbetsredskap undantas från förmåns- beskattning och proportionering av kostna- derna mellan företag och privat körning medges. LO och Metall delar inte SAF:s eller Företagarnas åsikter. Tillåt skatteavdrag för kapital som placeras som riskvilligt kapital SAF menar att det är viktigt att nyföre- tagande och expansion stimuleras på olika sätt. Den nödvändiga kapitalbildningen för nyföretagande och expansion skulle under- lättas genom införande av rätt till skatteav- drag för kapital som placeras i eget eller an- nans företag. LO anser att detta vore subventionering och delar därför inte SAF:s uppfattning. SAF vill ge alla som vill starta företag en F- skattsedel. Den förändrade arbetsmarknaden möjliggör för många människor att starta eget företag. Även i arbetsmarknadspoliti- ken uppmuntras arbetslösa att pröva eget företagande genom starta-eget-bidrag. Ett minimikrav är att alla som vill ges en reell chans att starta eget företag. En nödvändig förutsättning härför är att de får en F-skatt- sedel. Skattelagstiftningens arbetstagarbe- grepp är emellertid otidsenligt med hänsyn till dagens arbetsmarknad. Det gäller inte minst det s.k. självständighetsbegreppet. De som önskar starta företag måste ges denna möjlighet och inte stoppas av en otidsenlig lagstiftning. Staten bör i stället satsa på att kontrollera att de som erhållit F-skattsedel följer gällande regler. anser att den som söker F-skattebevis bör få firmanamnet registrerat hos PRV. menar att ifyllandet av skatte- och avgiftsanmälan är ett problem för många nyföretagare. Startlinjen har förmedlat sina erfarenheter av denna till skatteförvaltningen med förslag till vissa förändringar i såväl blanketten som åtföljande information. LO instämmer i synpunkter. Skatteministern meddelar att reglerna om utfärdande av F-skattsedel är föremål för översyn. Regeringen avser att lägga fram förslag till förändringar för att Förenklad självdeklaration även för egenfö- retagare SAF anser att något i grunden är fel, när nästan ingen av landets 700 000 egenföre- tagare klarar av att själv upprätta sin egen deklaration. Grundat på den kontantmässiga inkomstredovisningen, motsvarande den som tidigare gällde för jordbrukare och fast- ighetsägare, bör en ny starkt förenklad de- klaration införas för egenföretagare med föl- jande inriktning: Endast restvärdeavskriv- ning på inventarier. Reglerna om ränteför- delning, periodiseringsfond och expansions- medel tillåts inte. Endast periodiseringsfondsliknande av- drag vid insättning på en motsvarighet till dagens skogskonto. Fordringar, skulder och varulager vid årets början och slut redovisas inte. Övergång får ske till nuvarande system, men då måste varulager och fordringar mi- nus skulder balanseras in, dvs. Skogskontomedlen återbetalas, återförs till beskattning, men motsvarande avdrag med- ges om avsättning sker till periodiserings- fond. anser att en frivillig förenklad självdeklaration bör infö- ras för i första hand enskilda firmor och han- delsbolag som omsätter mindre än t.ex. . och som saknar såväl anställda som fast egendom. När de så önskar skall de kunna övergå till den vanliga deklarationen. Den förenklade deklarationen bör enligt FR ha följande inslag: Direktavskrivning upp till i vart fall ett men helst två basbelopp och pågående arbeten under ett eller två basbelopp behöver ej tas upp som tillgång Den positiva räntefördelningen kan växlas mot höjd periodiseringsfond till t.ex. I samband med införandet av förenklad självdeklaration bör även ett Bokförings- och deklarationspaket tas fram för att möj- liggöra för företagaren att själv klara bokfö- ringen och deklarationen. Därigenom und- viker företaget kostnader på 7 000–. Paketet bör ha följande innehåll: Ett förslag till förenklad kontoplan. I många fall räcker säkert tio konton för att bokföra och redovisa en verksam- het. Tydliga instruktioner om vad som skall bokföras på de olika kontona bör medfölja. En direkt koppling mellan kontona och deklarationsblanketten samt den be- skattningsbara inkomsten. Tydliga definitioner och förklaringar av begrepp och vad de olika fälten på dek- larationsblanketten avser. Skatteministern meddelar att den s.k. har till uppgift att utvärdera och se över skattereglerna för en- skilda näringsidkare och delägare i handels- bolag (dir 1996:78). En uppgift är att över- väga ett förenklat deklarations- och redo- visningsförfarande för de allra minsta före- tagen. Utredningen skall vidare utreda möj- ligheterna till förenklingar i det befint- liga systemet. Metall anser att det borde gå att utforma ett system för de allra minsta företagen. skulle kunna tillhanda- hålla programvara för enkel databokföring och deklaration för företag med omsättning under en viss gräns och utan anställda. SAF är kritiskt mot fåmansföretagsreglerna. Regeringen har tillsatt en utredning som skall se över bl.a. reglerna för inkomst- uppdelning mellan ägaren och dennes när- stående och de s.k. stoppreglerna. Enligt direktiven skall översynen inte avse de ma- teriella reglerna i 3 § 12 mom SIL angående utdelning och reavinst. Dessa senare rent mekaniska regler behandlar allt överskott i företaget utöver en viss nivå som uppskju- ten lön till företagaren, dvs. ingen som helst hänsyn tas till företagarens faktiska löneuttag och om detta kan anses vara marknadsmäs- sigt eller ej. Utredningsuppdraget bör utvid- gas till att omfatta även dessa regler som är synnerligen komplicerade och svårhanterliga och därför är obegripliga för de flesta fåmansföretagare. Skatteministern meddelar i sitt svar att en särskild utredare har tillkallats för att se över reglerna för beskattning av fåmansföretag och delägarna i sådana företag (dir 1997:70). Utredaren skall överväga i vad mån nuva- rande särregler kan upphävas och beskatt- ning i stället ske enligt allmänna regler. Enhetlig beskattning av företagsvinster i hela Sydsvenska Handelskammaren menar att ar- betet för att skapa en gemensam inre mark- nad också bör innebära att verkar för en enhetlig beskattning av företagsvinster i hela . Man hänvisar till de europe- iska handelskammarnas representation vid Europeiska kommissionen, dess position paper om den inre marknaden. LO och Metall delar denna inställning. Slopa dubbelbeskattningen av aktiebolag- ens vinster SAF menar att de lättnader som införts för småföretagen endast kan ses som ett första steg mot införandet av en generell enkel- beskattning. Låt företagen skattefritt omvandla obeskat- tade reserver till eget kapital SAF menar att det är viktigt att de små före- tagen kan växa och bli större. I en sådan till- växt ligger troligtvis den bästa möjligheten att skapa flertalet av de nya arbetstillfällen som behöver. För att växa krävs emellertid ett ökat eget kapital. En sådan kapitalbildning underlättas om företagen ges möjlighet att skattefritt omvandla upp- byggda, obeskattade reserver till eget kapi- tal. LO och Metall delar inte dessa åsikter. Avsättning till ett nyanställningskonto anser att vinst- avsättningar bör kunna ske till ett särskilt nyanställningskonto, varur utbildning m.m. skall kunna finansieras för nyanställda i små- företag. , Metall och LO tycker att förslaget är intressant. Ändra reglerna för s.k. byggmästarsmitta SAF anför att nuvarande regler innebär att en fastighet som förvärvas av en byggmäs- tare eller dennes maka/make i princip alltid utgör en omsättningstillgång oavsett om byggnadsrörelsen bedrivs direkt i enskild firma eller indirekt i handelsbolag eller ak- tiebolag. Även om själva byggnadsrörelsen nedlagts kvarstår smittan såväl för tidigare som senare förvärvade fastigheter. Den to- tala skattebelastningen (inkomstskatt, egen- avgifter) vid en försäljning blir av vinsten att jämföra med de i inkomstskatt som en icke byggmästare be- talar i inkomstskatt. SAF anser därför att en möjlighet bör öppnas för byggmästare att skatta av sina smittade fastigheter och för framtiden skapa möjlighet för byggmästare att placera kapi- tal i fastigheter på samma skattemässiga vill- kor som andra. Ta bort skattedelen av arbetsgivaravgifterna SAF menar att sänkta arbetsgivaravgifter skulle stärka konkurrenskraften och därmed öka export och investeringar. Avgiftssänk- ningar skulle också minska kostnader och priser i den inhemska sektorn, något de an- ser vara viktigt inte minst för de arbetskrafts- intensiva småföretagen. En sänkning av arbetsgivaravgifterna skulle kunna ske ge- nom en motsvarande minskning av företags- stödet. LO instämmer inte. Landshövdingen i föreslår att arbetsgivaravgiften slopas för nettonyanställningar. LO instämmer inte. Uppbördsdeklaration bör ske max anser att upp- bördsdeklaration för avdragen preliminär- skatt och arbetsgivaravgifter inte skall be- höva ske oftare än för de företag som har maximalt i års- omsättning. menar att fastighetsskatten missgynnar de privata hyresfastighetsbolagen i förhållande till an- dra företag. Hyresgäster och fastighetsföretag har inte samma möjlighet att uppväga fastig- hetsskattens effekter genom att göra skatte- avdrag för räntor på det sätt som egnahems- ägare och bostadsrättshavare har. Eftersom fastighetsskatten skall betalas även om inte lägenheterna kan hyras ut och alltså oavsett företagets bärkraft, drabbas fastighetsföretag på ett oskäligt sätt jämfört med andra före- tag som enbart omfattas av vanlig företags- beskattning. För att få rättvisa mellan boendeformerna och rimliga villkor för nä- ringslivet krävs att fastighetsskatten på hy- resrätt tas bort. Slopa förmögenhetsskatten på arbetande kapital i företagen SAF anser att förmögenhetsskatten innebär en straffbeskattning av privatpersoners lång- siktiga sparande och därmed skulle vara ett hot mot näringslivets försörjning med pri- vat riskkapital. LO instämmer inte. Underlätta generationsskiften i familjeföre- tag genom lägre eller slopad arvs- och gåvobeskattning SAF konstaterar att den nuvarande beskatt- ningsnivån förvisso inte är hög jämfört med andra EU-länder, men att skatten på de medel som arvtagare eller gåvomottagare måste ta ut ur företaget är väsentligt högre. LO instämmer inte. Sydsvenska Handelskammaren menar att bör verka för ett gemensamt skatte- system i med moms som baseras på beskattning vid källan i syfte att avskaffa skillnader mellan inhemska och inre mark- nadstransaktioner. Man hänvisar till de eu- ropeiska handelskammarnas representation vid Europeiska kommissionen, dess position paper om den inre marknaden. LO instämmer inte. Momsreglerna bör vara konkurrensneutrala anser att momsreglerna inom vård, omsorg och skola bör ändras så att lika villkor för offentliga och privata ak- törer uppnås. Enligt mervärdesskattelagen (SFS 1994:200) gäller att omsättning av tjänster som utgör sjukvård, tandvård, so- cial omsorg och utbildning är undantagna från skatteplikt. På dessa områden bedrivs verksamheten oftast till övervägande del av kommuner och landsting och i övrigt främst av ett stort antal småföretag. Enligt lagen (SFS 1995:1518) om mervärdesskattekon- ton för kommuner och landsting kompen- serar staten dessa för den moms som ingår i kostnaderna för köp från externa leverantö- rer. Privata näringsidkare på berörda områ- den har inte motsvarande möjlighet. De skilda momsreglerna innebär att kostna- derna för verksamhet som bedrivs i privat regi är högre jämfört med motsvarande verksamhet. I det fall en kommun eller ett landsting upphandlar verksamhet inom nämnda om- råden gäller enligt förordningen (SFS 1995:1647) om ersättning för mervärdes- skatt m.m. att kommuner och landsting har rätt att få ersättning för ökade moms- kostnader. Denna ersättning har fastställts till av inköps- eller entreprenad- kostnaden. Dessa regler gäller också när kommunen/lämnar bidrag/er- sättning till berörda företag, t.ex. en friskola. Därmed underlättas möjligheterna att konkurrensutsätta verksamhet genom att jämförelsen mellan kostnaderna för den kommunala egen-regi-verksamhe- ten och anbud från externa anbudsgivare inte skall påverkas av momsreglerna. Dessa regler är dock verkningslösa på så- dana områden där kommunala och privata aktörer i första hand konkurrerar med verk- samhetens kvalitet, t.ex. inom vuxentand- vården. I detta fall förekommer heller inte upphandling. har även haft orsak att uppmärksamma kom- munens ersättning till friskolor. I detta fall finns ingen garanti för att ersättningen in- kluderar friskolornas momskostnader. Detta gäller också vid ersättning till privattand- läkare vid tillämpning av valfrihetsmodellen inom barn- och ungdomstandvård. anser också att konse- kvenserna av de nya momsreglerna för ut- bildning bör följas upp så att det inte upp- står oönskade effekter på val av regi- och or- ganisationsform. /97 in- fördes moms på tjänster inom bl.a. kultur- området, exempelvis musik- och dans- utbildning. Sådan utbildning som bedrivs bl.a. av ideella föreningar, studieförbund och kommuner är undantagna från moms- plikten. har fått indika- tioner på att momsreglerna för aktuella områden i vissa fall påtagligt kan försämra småföretags förutsättningar att bedriva verk- samhet i konkurrens med eller som ett kom- plement till övriga nämnda aktörer. Inför samma momsinbetalningsregler för alla företag SAF anser att de nya momsinbetalnings- reglerna slår hårt mot företag med liten el- ler ingen export om de har en omsättning som överstiger . De tvingas/riskerar att behöva förskottera moms till staten. Detta leder till en ökad ekonomisk belast- ning på företaget. Införandet av s.k. skatte- konto ger härvid ingen lindring. Slopa kravet på månatlig momsredovisning för ensamföretagare önskar slopa kravet på månatlig momsredovisning för ensamföretagare. De påpekar att företaga- ren ofta saknar egen tid och kunskap att klara uppgiften själv och att anlitandet av expert- hjälp ofta är en dryg kostnad i verksamhe- ten – 12 000–. Momsredovisning max för småföretag anser att momsredovisningsperioderna bör vara maxi- malt 6 för företag med i omsättning. Slopa skattetilläggen för fel i momsredo- visningen SAF menar att de mest stötande exemplen på brister i lagstiftningen utgörs av regel- verkets tillämpning vid s.k. periodiserings- fel och när fel företag i en företagsgrupp rå- kat dra av ingående moms. I det förra fallet kan staten ha gjort en viss begränsad ränte- förlust, men i det senare fallet har staten inte förlorat en enda krona. Likväl finns det ex- empel på där den skattskyldige påförts skat- tetillägg med miljonbelopp. LO och Metall anser att skattetilläggen p.g.a. periodiseringsfel kan slå omotiverat hårt. Skatteministern meddelar att regeringen kommer att lägga fram förslag till förändringar vad gäller skattetillägg vid periodiseringsfel och initiera en översyn av skattetilläggsinstitutet i sin helhet. Avdrag vid rån och stöld framhåller att moms på rånade belopp kan vara mycket betungande för mindre företag. Därför bör avdrag medges vid deklaration för moms. Förenkla reglerna för moms på förskott och à conto-likvider SAF anför att det i lagstiftningen om mer- värdesskatt finns särskilda regler som berör företag i byggbranschen när det gäller redo- visning av mervärdesskatt på byggnads- och anläggningsentreprenader. Reglerna upplevs som mycket krångliga att tillämpa och ger upphov till många tvister med skattemyn- digheterna. Reglerna bör förenklas och en ordning där redovisningen av moms på för- skott och à conto-likvider skall ske löpande bör införas under förutsättning att man kan finna en metod för att undvika den kost- nadsfördyring för bostadsbyggandet det skulle innebära. Sätt en beloppsgräns för intrastatredovisning anser att intra- statredovisningen är betungande för små importörer. De föreslår att en gräns sätts vid t.ex. . SAF anför att i sitt avgivna betänkande SOU 1997:53 föreslår att reklamskatten skall avskaffas. SAF hävdar att utredningen klart och tydligt vi- sar att reklambeskattningen genom såväl sin grundkonstruktion som omvärldsutveck- lingen är ett omodernt och orättvist sätt att ta ut skatt. Utredningens analys sägs också visa att det inte är godtagbart att behålla en sådan beskattning. LO instämmer inte. Skatteministern meddelar i sitt svar att ett nytt system för betalning av skatter och av- gifter, det s.k. skattekontosystemet, börjar tillämpas /98. Det nya sys- temet innebär betydande förenklingar för såväl skattskyldiga som skatteförvaltningen. LO anser att förenklingar som kan ge- nomföras utan men för systemet alltid är bra. Preliminär F-skatt bör grundas på föregå- ende års skatt anser att pre- liminär F-skatt bör vara av fö- regående års skatt. får alltför många småföretagare kräva jämkning av preliminär- skatten. Detta skapar onödig administration både hos företagaren och hos skattemyndig- heten. LO anser att förenklingar som kan ge- nomföras utan men för systemet alltid är bra. Preliminär F-skatt bör vara noll första verksamhetsåret refererar erfarenheten att det ofta kan vara svårt att förutsäga det ekonomiska resultatet för det första verksamhetsåret. Det kan ofta bli fråga om en grov uppskattning. I början behöver många också det eventu- ella överskottet till investeringar i näringsverksamheten. Preliminärskatte- inbetalningarna upplevs där- för av många som ett hinder. Kan man in- föra möjlighet till en skattekredit det för- sta året, dvs. att inkomstskatt, sociala avgif- ter och eventuell moms inbe- talas genom en enda fyllnadsinbetalning? Inbetalningstidpunkten mer rättvis än mottagningstidpunkten påpekar att de nya reglerna om att skatterna skall vara in- betalda och myndigheten till handa en viss dag skapar svårighet för småföretagarna. Det är lättare att ta ansvar för att inbetalningen sker rätt dag. SAF påpekar att deklarationsskyldigheten och själva skatteinbetalningen i det nuva- rande systemet fullgörs genom en och sam- ma handling – moms- respektive uppbörds- deklaration. I det nya systemet med skatte- konto kommer emellertid dessa funktioner att frikopplas. Detta medför att försenings- avgift med kommer att uttas även i de fall skatteinbetalningen skett i rätt tid. Antingen bör deklarationsskyldighet och skatteinbetalning som fullgöras ge- nom en enda handling eller så bör förse- ningsavgiften reduceras till ett belopp mot- svarande de administrativa merkostnader som kan tänkas uppkomma för skattemyn- digheten, förslagsvis maximalt . Grunddata lämnas till en uppgiftsmottagare förordar att företagarna skall ges möjlighet att lämna s.k. grunddata till en offentlig mottagare som sedan har ansvaret för att sprida uppgifterna till berörda myndigheter och verk.