sou · GLB392 · 1998-01-01 00:00:00 — Verksamheten över fördes 1996 t ill det häftenägda TV , med manusförfattarna som övriga delägare. Wegelius TV startades av och växte snabbt upp till ett av de största produktionsbolagen. köpte /95 av bolaget, medan grundaren behöll resterande del. Företaget bedriver verksamhet även i och Norge.167 Entreprenörer stod även bakom Mutter Media, som var moderbolag för bland annat TV-produktionsbolaget och reklamfilmbolaget . Det norska medieföretaget köpte 1995 av aktiekapitalet i . I samband med att och förvärvade det danska TV- och produk- tionsbolaget ändrades namnet till Metronome , medan ägarstrukturen behölls. 168 Företaget bedriver verk- samhet i hela . 92 TV-ägare SOU 1997:92 Det danska medieföretaget gick 1996 in på den svenska TV- marknaden genom att via dotterbolag köpa dels och produktionsbolag , dels av aktiekapitalet i Länkomedia, som driver TV . startade TV tillsammans med en försöksverksamhet med att kombinera kabel-TV och marksändningar med digital teknik. Det holländska Endemol Entertainment, med som huvudägare, är största fristående TV-produktionsbolag med en omsättning 1995 på över fyra m iljarder kronor. har Endemol ett svenskt produktionsbolag som driver företagets produktioner i Skandinavien.171 Det australiska bolaget , en av världens ledande producenter av såpoperor, började att producera en daglig dramaserie för TV4.172 Av de större produktionsbolagen stod endast ett utanför de stora medieföretagen, nämligen AB Jarowskij, ägt av sju personer med och som största ägare. Företaget har främst producerat underhållningsprogram. Tendensen på produktionsbolagsområdet är mycket tydlig. Entre- prenörsägda företag säljs till stora medieföretag, i första hand för att skapa finansiella möjligheter för en vidare expansion. Entreprenörerna har i samtliga större köp fortsatt att verka i respektive företag. Branschens tillväxt är helt beroende på hur TV-bolagen väljer att använda sin programbudget. Handel med formaträttigheter är en snabbt växande företeelse inom internationell TV-produktion. Med format avses en originalidé för program med dess samtliga komponenter. Formaträttigheten till-kommer det produktionsbolag som offentliggör en originalidé genom produktion av originalprogrammet. Enligt svensk lag har ett format inte ett heltäckande immaterialrättsligt skydd på det sätt som ett verk som skyddas av upphovsrättslagstiftningen. Inom den internationella TV- industrin har emellertid praxis för skydd av format skapats genom en betydande handel med formaträttigheter mellan produktionsbolag och TV-kanaler.174 De flesta av underhållningsprogrammen i de svenska kanalerna bygger på inköpta format. I regel produceras programmen av den sän- dande kanalen eller av svenska produktionsbolag under överinseende av formaträttsinnehavaren. har som nämnts ett par av SOU 1997:92 TV-ägare 93 de stora formatleverantörerna, Endemol och Grundy, börjat producera svenska program i egen regi. Andra ledande aktörer på marknaden är Action Time, All American Freemantle, BBC och DL Taffner. I takt med att antalet TV-kanaler, både abonnemangs- och reklamfinansierade, vuxit har de nationella public service-bolagen mött en allt hårdare konkurrens om sändningsrättigheter till större sport- arrangemang. Den tyska Kirchgruppe har köpt rättigheterna till stora internationella evenemang som . Den av Kirch hälftenägda ISPR har genom ett par avtal med de svenska förvärvat rättigheterna till Allsvenskan och VM-kvalmatcherna i fotboll samt Elitserien i ishockey . Kirch har även satsat mycket stora belopp, uppskattningsvis , på att bygga upp ett bibliotek av biofilm och TV-program.175 Om visionerna om en digital TV med mängder av kanaler för- verkligas kommer de företag som äger rättigheter till format, sport- sändningar, långfilmer eller TV-program att spela en viktig roll på den framtida TV-marknaden. De svenska TV-kanalerna och produktions- bolagen försöker visserligen att utveckla egna program, men har sannolikt inte de resurser som krävs för att på allvar ta upp konkurrensen med de stora utländska mediekoncernerna. omorganiserades 1978 till en koncern med fyra programbolag/dotterbolag, varav fick i uppdrag att driva koncernens TV-verksamhet (se 5.1) bildades blev ett självständigt bolag. Ägandet av den tidigare koncernen övertogs 1994 av tre nybildade stiftelser, en för vardera bolaget. Stiftelserna styrelser hade identisk sammansättning och utsågs av regeringen på förslag av de politiska partierna i . De tre stiftelserna sammanfördes 1997 t ill en stiftelse, för , och , med en styrelse som liksom tidigare utses av regeringen. Programbolagen skall vara sjävständiga gentemot moderstiftelsen och medelstilldelningen sker som tidigare direkt till programbolagen. ordförande i övriga stiftelser, utses av regeringen, medan de övriga ledmöterna utses av ägaren. När en andra TV-kanal startades organiserade i två självständiga enheter med ansvar för var sin kanal, som skulle tävla med varandra. Ledningen för TV2 överfördes 1987 till de 10 distrikten ute i landet, medan Kanal förblev stockholmsbaserad. En ny omorganisation genomfördes . De två med varandra konkurrerande kanalerna försvann som självständiga enheter. Programverksamheten organiserades i ett antal programenheter och programsättningen koordinerades helt för de två sändnings- kanalerna. hoppades genom samordningen få bättre möjligheter att möta konkurrensen från de kommersiella kanalerna. En grupp intressenter, (genom ett dotterbolag), Försäk- ringsbolaget , Bokförlaget , Före- ningsbanken, LRF och , förvärvade 1987 samtliga ak- tier i (nuvarande TV4). Sedan hade fattat ett beslut om en rikstäckande reklamfinansierad marksänd TV-kanal, sökte bland annat TV3 och sändningstillstånd (koncession). Under den politiska beredningen av tillståndsärendet initierades TV3 och att söka samverkan om koncessionen, vilket ledde till en överenskommelse mellan ägarna i och ägare , som via en riktad nyemission erhöll av aktierna i bolaget (och av rösterna) samt förband sig verka för att erhöll koncessionen. introducerades (namnändrat från ) på börsen som de anställda, vissa affärskontakter och allmänheten, fick möjlighet att via en nyemission teckna sig för aktier i bolaget (se tabell 6.2).176 Tabell 6.2 Ägargrupper inom och . Procent av aktiekapitalet. Källa : Inbjudan till förvärv av aktier i . för 1996-08- 28. I samband med koncessionen förband sig de dåvarande ägarna att inte i någon avgörande grad ändra sina inbördes ägarförhållanden. efter börsintroduktionen var ägarstrukturen i stort stabil. Enda större förändringen var att sålde sitt innehav motsvarande av aktiekapitalet. Endast två av de nya ägarna har nått en ägarandel , nämligen och , båda sannolikt förvaltare av flera ägares innehav. inträffade dock en väsentlig förskjutning av makt- balansen i ägarkretsen då förvärvade SPP:s hela post och en del av aktiefonders innehav, inalles av aktiekapitalet. De totala köpeskillingen uppgick till . har tidigare inte varit engagerade i utsändning av TV, annat än som delägare i en betal-TV-kanal, däremot i programproduktion (se 6.1). VD motiverade insteget i TV med att det är det snabbast växande mediet med många nya kanaler och med kombinationen av multimedia och TV i hemmen. Han menade att det kommer att skapas nya möjligheter att arbeta med dagstidningarnas bas: journalistik och annonsförsäljning. 96 TV-ägare SOU 1997:92 berg startar en egen TV-kanal kommer det att göras i samråd med TV4.177 köp gav upphov till en debatt om mediekoncentration. Många var kritiska mot att med sin starka ställning på en rad mediemarknader nu gick in på ytterligare en. Kulturminister menade att förvärvet stred mot en punkt i TV4:s sänd- ningstillstånd som lyder; Ägarförhållandena och inflytandet i TV4 får inte i sin helhet påtagligt förändras så ägarkoncentrationen inom medierna ökar. Hon ansåg att ägarförändringar inom TV4 som på- verkar ägarkoncentration med hänsyn härtill borde neutraliseras av andra förändringar i ägandet. I det aktuella fallet borde Bonniersfären minska någon del av sin verksamhet, i annat fall riskerade TV4 att inte få förlängt tillstånd 2001 .178 kommer tre av de främsta ägargrupperna på den svenska mediemarknaden, Stenbecksfären, Wallenbergsfären och Bonnier-sfären, att mötas i . har Wallenbergsfären be-dömts vara den starkaste ägaren, både styrelseordföranden och verkställande direktören har hämtats därifrån. har visserligen den största ägarandelen, men dess ställning som ägare till TV4:s huvudkonkurrent på reklam-TV-marknaden har sannolikt försvårat representanters position i styrelsen. förre VD kom exempelvis i direkt konflikt med . I det ursprungliga avtalet med staten åtog sig TV4 att för den regionala nyhetsbevakningen teckna löpande kontrakt med minst 20 produktionsbolag utanför storstadsregionerna, det stadgades vidare att händelser och skeenden i olika delar av landet skall speglas i programmen. För att uppfylla sina åtaganden startade TV4 regionala program, s k TV4-fönster, som producerades av lokala bolag. Dessa bolag hade i regel lokalt förankrade ägare i olika konstellationer där till exempel fristående TV-producenter, dagspress, lokala näringslivet och kommunala stiftelser ingick.179 TV4 har successiv köpt in sig i samtliga de bolag som producerar TV-fönstren (tabell 6.3). I de lokala kanalerna i , , , , och är TV4 majoritetsägare, i de övriga tio kanalerna uppgår andelarna t ill mellan . Tabell 6.3 Ägare i lokala med fönster i 1997. CBA Lokal TV i 52,32, AB 26, TV4 20, & handel AB 14, TV4 25, , Briggert, två övriga ägare AB 33,67, 20, Manus 50,5, Film AB 11,1, HQ 42,78, AB 26,1, 26, Promedia 30, 10, 25 [20], LRF 31,5, E 13, Dahlock 6,5, LF 5, Övriga 24 48,56, Vuxenskolan 10, Delta Media i 8, Scandinature Films Miljöreportage 8, 8, 4,63, 2, 95, Övriga 5 20, 18, AB 16, OK 12, kommun, AB 6, 6 Källa: Television i . Ägande och Struktur. Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1996:5. Nordicoms och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag. De lokala TV-bolagen finansierar sin verksamhet genom lokal TV- reklam och i viss utsträckning sponsring. Genomgående har bolagens resultat varit dåliga (tabell 6.4). I flera fall har aktieägarna, i första hand TV4 fått gå in med tillskott. Stationerna i och gick i konkurs och deras verksamhet överfördes till LokalTV i respektive ett nybildat bolag med bland annat TV4 som delägare. De lokala bolagen belastade TV4:s resultat med 63 (1994) m iljoner kronor 1995 varav koncessionsavgifterna utgjorde . Tabell 6.4 Omsättning och resultat för lokala med fönster i . CBA Lokal TV i -4,7 -3,1 -2,2 -0,6 -4,7 -10,3 -3,2 -2,9 -8,8 -5,6 Optimal TV i Åre -0,7 -0,8 14/1996. massmediernas databas över svenska medieföretag. , tidigare VD och delägare i det konkursdrabbade , hävdade i ett debattinlägg att TV4 givit de lokala kanalerna dåliga sändningstider med små möjligheter att få reklam- intäkter. TV4 anklagades för att ha utnyttjat de lokala bolagen för att komma undan koncessionsvillkoren om etablering ute i landet och vältrat över kostnader på lokala entreprenörer. Efter det att TV4 meddelats sä ndningstillstånd förklarade ledningen att kanalen inte kunde fortsätta samarbetet med de lokala TV-bolagen, om inte regeringen ingrep och förbättrade de ekonomiska förutsättningarna. Efter diskussioner mellan parterna löstes problemet genom att regeringen erbjöd TV4 ytterligare två minuters reklamtid mellan på villkor att kanalen fortsätter att sända i minst lika många områden och i samma omfattning som . De högsta tillåtna annonstiden påverkades inte; den får fortfarande vara högst av den dagliga sändningstiden. En proposition i ämnet (prop 1996/97:101) överlämnades t ill som godkände förslagen . TV4 och Nethold, dåvarande ägare till FilmNet och MultiChoice, slöt ett omfattande samarbetsavtal. Parterna samarbetar om produktion av långfilm samt köp av rättigheter för spelfilm, miniserier och sport. TV4 skall vidare få ta del av Netholds teknikutveckling i synnerhet på det digitala området .182 Den övervägande delen av TV4:s svenska program, förutom nyheterna och sporten, produceras av fristående produktionsbolag. Med undantag för de ovan nämnda lokala produktionsbolagen har TV4 inga ägarintressen i programproducenterna. Text-TV-verksamheten i kana-len drivs av ett helägt bolag , . I samband med inträde som ägare i TV4 1991 träffades ett avtal mellan TV4 och om att TV4 skulle överta av aktierna i det av helägda reklamförsäljningsbolaget och att detta bolag skulle sälja reklamtid för både TV3 och TV4. Sedan ingripit och väckt talan vid , avbröt TV4 samarbetet med AirTime och övergick till att sälja annonstid i egen regi, varvid TV4 hänvisade till en överenskommelse som och hade träffat med . bestred att denna överenskommelse gav TV4 rätt att avbryta annonssamarbetet och AirTime gjorde gällande att överenskommelsen i vart fall inte band AirTime. Tvisten ledde till flera skiljeförfaranden, som slutade med att TV4 av en skiljenämnd förpliktades att betala (inkl upplupen ränta) t ill AirTime som skadestånd för kontraktsbrott. Skadeståndet belastade TV4:s resultat 1996 och drog i motsvarande grad upp resultat. Skogs- och stålföretaget 183 tog mitten av sitt första steg in på TV-marknaden då det deltog i finansieringen av Astrasatelliten. För att utnyttja satellitens kapacitet startades den nordiska satellitkanalen . har startat flera TV-kanaler och med dessa som bas byggt upp en omfattande verksamhet på en rad TV-anknutna marknader. driver tre reklamfinansierade TV-kanaler, TV3, TV6 och SOU 1997:92 TV-ägare 101 ZTV184 samt två betal-TV-kanaler, TV1000 och TV1000 Cinema. Dessutom är företaget största delägare i TV4 (se tabell 6.2). målsättning har alltsedan starten av TV3 varit att driva sina TV-kanaler på skandinavisk basis. TV3, som till en början sände samma program över , och , delades upp i separata kanaler för respektive land. Företaget har alltjämt säte i , vilket innebär att det inte är underkastat den svenska radio- och TV-lagstiftningen. Genom gemensamma uppköp av rättigheter kan de tre kanalerna utnyttja stordriftsfördelar. TV3 hör till de fåtal av som gått med vinst. Rörelse- marginalen för de tre kanalerna försämrades dock från 10 till en procent. ZTV och TV6 startades och 1994 som reklamfinansierade nischkanaler inriktade på ungdomar respektive kvinnor. De två kanalerna etablerades även i de skandinaviska länderna, men upphörde verksamheten i , medan kanalerna i slogs samman till 3+. Kanalerna har redovisat växande förluster. De sammanlagda intäkterna uppgick t ill och resultatet efter avskrivningar till -. Det fanns tidigare planer på att lansera ZTV i , , och eventuellt Ryssland.186 De ekonomiska problemen för kanalen har dock tvingat ledningen att lägga expansionsplanerna på is. En ny nischad reklamfinansierad kanal, Sportkanalen, startades men fick läggas ner . har minoritetsintressen i TV-kanaler i de baltiska staterna och . Reklamförsäljningen sköts av det majoritetsägda AirTime. Tyngd- punkten för företagets reklamfinansierade kanaler har förskjutits mot . Betal-TV-kanalerna TV1000 och TV1000 Cinema verkar i , , och även i . ökade 1995 sin ägarandel från 62 t ill . Verksamheten har alltsedan starten gått med stora förluster. Omsättningen uppgick till och resultat efter avskrivningar till -. fördes förhandlingar mellan och konkurrenten FilmNets ägare Nethold om någon form av sanering av marknaden. När parterna uppgavs vara nära ett avtal 187 bytte dock Nethold ägare (se 6.3.5), varefter kontakterna avbröts. () inträdde 1991 som den tredje större aktören på den svenska reklam-TV-marknaden då före-taget förvärvade aktiemajoriteten i av finansmannen . är ett luxemburg-baserat bolag noterat på börsen i . Störste aktieägare är Capital Cities/ABC, som är helägt dotterbolag t ill . Den andra större ägaren är grundaren med 10 procent.188 , förvärvade 1995 en option att köpa i SBS. är majoritetsägare i TV-kanaler i (Kanal ), (TV ), (Kanal ) samt (VT4) och . Bolaget driver även radio-verksamhet, bland annat i (se 5.2.3). TV ägs av (), () och A-Pressen (samt option på avSBS-posten) .190 Den svenska kanalen som efter flera namnbyten (TV5 Nordic, Femman) går under namnet Kanal är helägt av SBS. Företaget har säte i , vilket innebär att den svenska radio- och TV-lagstiftningen inte är tillämplig. har Kanal profilerat sig som en renodlad underhållningskanal utan nyheter och sport. Kanalen har en något lägre räckvidd än TV3 () 191. I första hand konkurrerar Kanal med TV3, varifrån bolaget hämtat större delen av sin ledningsgrupp. ökade Kanal kraftigt sin andel av sate llit- TV-tittarna till . Kanalen sålde tidigare sändningstid till produktionsbolaget som sände program riktade till iranska invandrare i med enligt uppgift mycket penetration i målgruppen. produk- tionsbolag köpte på motsvarande sätt sändningstid för gudstjänster. Denna typ av försäljning upphörde . Kanal har mycket starka ägare som besitter stort mediekunnande och som har möjligheter att stödja kanalen både med kapital och programleveranser. Det är därför inte osannolikt att kanalen kommer att stärka sin ställning på den svenska TV-marknaden. Den första betal-TV-kanalen med sändningar över startades . Kanalen FilmNet var helt inriktad på långfilmer och täckte , , , och . Ett konsortium med det schweiziska investmentbolaget . och det sydafrikanska företaget () övertog 1991 FilmNet från den tidigare ägargruppen, där bland annat ingick. gick samman med det franska betal-TV-bolaget . Affären uppges vara värd nära . Efter fusionen äger Netholds tidigare ägare Riche-mont och MIH 15 resp av . Det nya bolaget får 8,5 miljoner abonnenter i , , , , och och kommer att vara en av världens största betal-TV-bolag. Största delägare i är Havas och Generale des Eaux av aktiekapitalet före sammanslagningen. Verksamheten i har drivits i koncernen . håller hela organisationen att omstruktureras och en ny ledning för den skandinaviska verksamhet har installerats av de nya huvudägarna. har tre betal-TV-kanaler som är riktade mot i första hand mot den svenska marknaden, filmkanalerna FilmNet 1 och FilmNet 2 samt sportkanalen , som dock kommer att läggas ner . FilmNet distribuerar vidare betal-TV-kanalen , vars program textas på svenska. En ny svensk TV-kanal, TV8 beräknas börja sina sändningar . Bakom kanalen står och , både med erfarenhet från . Finansiär är det börsnoterade investmentbolaget , som inte tidigare varit engagerat inom mediesektorn. Sändningarna kommer att sändas via och finansieras genom abonnemang. Tyngdpunkten kommer att läggas på näringslivsfrågor men även samhällsdebatt, kultur, vetenskap och medicin kommer att behandlas. Några utländska satellit-TV-kanaler sänder program med svensk text. Barn-TV-kanalen , ägd av , började första sända på svenska. 195 Eurosport sänder en version, Eurosport Nordic, med skandinaviska kommentatorer. Trots de kommersiella TV-kanalernas intåg på marknaden är fortfarande det överlägset största TV-företaget med en omsättning 1995 på 3,3 m iljarder kronor, jämfört med TV4:s (tabell 6.5). Tabell 6.5 Företag med rikstäckande TV-sändningar i . Omsättning och resultat. Källa: Respektive företags årsredovisning industriförvaltnings AB 1995. Anm: 1Kanalbeteckning . 2Inklusive TV3 i och , 3avser resultat efter avskrivningar. 4Namnändrat 1996 från . har minskat sin andel av tittarnas tid från till . TV4 har förd ubblat sin andel till . Även Kanal har förd ubblat sin andel och har närmat sig TV3 som legat stilla på . TV6 och ZTV svarade för inte mer än någon procent vardera av den totala tittartiden. Trots att närmare hälften av de svenska hushållen har tillgång till utländska kanaler dominerar de svenska kanalerna fortfarande helt bland TV- konsumenterna (Tabell 6.6). Tabell 6.6 Tittartid i befolkningen en genomsnittlig dag 1992–1996. Andel av total tittartid. Valet av TV-kanaler varierar kraftigt mellan olika åldersgrupper. har sina trognaste tittare bland de äldsta åldersgrupperna, medan företaget har svårt att attrahera yngre tittare, som föredrar de reklamfinansierade kanalerna (tabell 6.7). Filmkanalerna utgör ett alternativ framför allt bland ungdomen. Tabell 6.7 Tittare 9–en genomsnittlig dag 1996. Bland de reklamfinansierade kanalerna har TV4 ett betydande försteg framför sina konkurrenter genom att kanalen når hela befolkningen (tabell 6.8). De övriga kanalernas penetration har ökat endast långsamt . Någon nämnvärd utbyggnad av kabelnäten äger inte längre rum, utan satellit-TV-kanalerna är hänvisad till parabolkunderna för sin tillväxt. Bland de enskilda kanalerna når TV3 och kanal ungefär hälften av hushållen. Tabell 6.8 Tillgång till TV-kanaler och satellit-TV i TV-hushåll 1996. Det statliga bolaget äger det svenska marknätet, som består av 54 storstationer och drygt 630 mindre stationer. Tre rikstäckande kanaler sänds via marknätet: SVT1, SVT2 och TV4. SVT2 sänder dessutom regionala program över nio områden. TV4 hyr ut en del av sitt sändningsnät till de lokala produktionsbolag som sänder i TV4-fönstren. Flera operatörer konkurrerar på den nordiska satellitmarknaden. Det av och likaledes statliga gemensamt ägda Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) äger satelliterna 1 och Tele-X. Den sistnämnda ersätts av 2, vars kapacitet delas lika mellan NSAB och amerikanska GE Americom. Det norska statliga Services (TSS) driver flera satelliter, bland annat och . Genom att NSAB och TSS inlett ett samarbete bildar bolagens satelliter ett nordiskt system som gör det 108 TV-ägare SOU 1997:92 möjligt att på samma parabol ta emot samtliga satellitkanaler som riktar sig till nordiska tittare.196 Det luxemburgska bolaget des Satellites (SES) hade tidigare en stark ställning i . Sedan flyttade över sina kanaler från SES Astrasatelliter till NSAB:s kan bolaget endast erbjuda icke-nordiska kanaler och har därmed blivit mindre intressant för nordiska konsumenter. Eutelsat är en internationell organisation med 45 medlemsländer, varav är svensk delägare. Eutel sänder bland annat Eurosport och BBC World. På marknaden för dekodrar och parabolkort intar det Kinnevikägda bolaget en dominerande ställning. av de som köper parabol uppges teckna avtal med ViaSat. Kortstocken uppgick /97 t ill 830 000 sålda kort i . Bolaget erbjuder sina kunder 21 kanaler, förutom egna även de flesta av de övriga nordiska kanalerna samt några utländska. , ett dotterbolag till , sköter försäljning, distribution och abonnenthantering för FilmNet 1&2, SuperSport, TCC, CNN, Eurosport, Hallmark, MTV och Discovery.199 Både Nethold och har varit starkt engagerade i utvecklingen av digital teknik. Genom samgåendet mellan de två bolagen skapas resurser för investeringar i för konsumenterna skräddarsydda kanaler. Satellitsystemet började att sända 20 TV-kanaler och 40 radiokanaler. MultiChoice står för programmen. Till en början kommer bland annat Kanal , SuperSport, FilmNet, Discovery, CNN, TNT och samt Hallmark att erbjudas. Utbudet kan utökas till hundratals kanaler. I systemet ingår även videofilmer på beställning. På kabel-TV-marknaden är den dominerande aktören (tabell 6.9). har förutom TV-distribution även börjat erbjuda olika programtjänster. Bio hemma är en beställ-TV-tjänst där Telias kabelkunder kan beställa film till sin TV. Företaget har en egen TV-kanal, TV9, med programpresentation och egen text-TV. har även fört diskussioner med om att tillsammans starta en betal-TV-kanal med program frånSVT:s arkiv. Tabell 6.9 Kabelnätföretagens marknadsandelar 1996. Källa : Resumé 9/1996. Kabelvision ägs av som ingår i Stenbecksfären. har därigenom tillgång till en egen distributionskanal som når knappt en fjärdedel av kabel-TV-konsumenterna. är det största nätet i . Företaget såldes av stad till . är nätet åter t ill salu. var tidigare huvudägare i men sålde 1997 sin andel t ill den andre delägaren , som därmed blev ensam ägare. Ovanstående genomgång visar att det finns ett dussintal större aktörer på den svenska TV-marknaden.