sou · GLB3141d4 · 1998-01-01 00:00:00 — 21 Det är dock svårt att förutspå hur den form av upplevelser som kan skapas på detta sätt med de nya teknikerna kommer att jäm- föras med en läsupplevelse av en traditionell bok. Velthoven (1996, s. 14) skriver: "Det kommer att ta innan hyperkultur blir vuxen. Att läsa och skriva kontext är så nytt att bara ett fåtal behärskar det. Det är inte bara en fråga om att nya konventioner skall uppstå och att man skall förstå sin omgivning. Enlig min åsikt är det en alltför enkel Att utveckla hypertextens estetik kommer att ta genera- tioner och kommer att följas av omfattande förändringar av med- vetandet, jämförbart med litteraturens långa utveckling vilken ägde rum i ständigt utbyte med mycket vidare sociala förändringar". Mycket av skriftspråkets stil utvecklades på grund av att författaren och läsaren ofta befinner sig i olika situationer - den gemensamma kon- texten är frånvarande. Skriftspråket är inte en transkription av talat språk utan det följer annolunda regler. 22 Multimedia och i synnerhet 20När man utifrån betraktar de märkliga rörelser som en person med en VR- hjälm utför, verkar det som vi är tillbaka i mimandet och dansen som 21Jämför Clarks (1997) bok "EING 4HERE. 22Se (1994), s. 89. SOU 1997:141 "ILAGA 331 VR erbjuder information för flera sinnen och SKAPAR därmed kontext som blir gemensam för producenten och publiken. Den gemensamma kontexten gör att talade eller skrivna budskap kommer att bli kortare - det självklara behöver inte sägas. 23 Språket som används i multimedia kommer därmed att innehålla färre och mångtydigare ord. På detta sätt leder multimedia och VR oss delvis åter till den muntliga kulturen (och även åter till handlandet). har den skriftliga kulturen kommit att betraktas som över- lägsen den muntliga. Det kan därför verka som om vi förlorar något om språket återvänder till det muntliga. Detta är inte alls självklart - de nya teknikerna kan komma att ge upphov till konstformer som är väl så rika som exempelvis romankonsten. Ong (1990, s. 99) har en belysande liknelse: "Teknologier är artificiella, men - här är åter en paradox - det artificiella är naturligt för människan. En väl tillägnad teknologi ned- värderar inte det mänskliga livet; tvärtom, den upphöjer det. Den moderna orkestern är t.ex. resultatet av en avancerad teknologi. [...] Faktum är att genom att använda en mekanisk apparat kan en violinist eller organist uttrycka någonting, som är utpräglat mänskligt och som inte kan uttryckas utan denna mekaniska anordning." Vi har vant oss vid att böcker har en viss fysisk utformning - papy- rusrullarna byttes för länge sedan ut mot blädderbara sidor som hålls samman av en pärm. Vi föreställer oss också en dator, där multimedia- produkterna presenteras, som ett tangentbord, en bildskärm, och en mus eller möjligen en joystick. Boken kan man ha med sig i sängen, men det är inte många som tar dit ens sin bärbara dator. Jag tror emellertid att vi kommer att få en större variabilitet i den fysiska utformingen av media . Talad input till en dator är av en annan karaktär än skriven. kan vi i många sammanhang ersätta tangentbord och datormus med röststyr- ning. Det finns inget som säger att vi måste kommunicera med en dator via ett tangentbord och en bildskärm - det räcker långt med mikrofon och hörlurar. Det som behöver ses kan projiceras på insidan av ett par glasögon eller till och med direkt på näthinnan. Och i den mån vi fort- farande använder skärmar kommer vi att peka direkt på dem utan att gå omvägen via en mus. Det är egentligen förvånande att det inte redan finns L¤SSK¤RMAR. Dessa skulle kunna vara platta skärmar som bara är avsedda för läsning i sängen eller på morgonbussen. Man lånar en diskett på eller hämtar in en fil från nätet, öppnar den på skärmen, ställer in det 23Jämför (1996). 24"Det talade ordet innebär alltid en modifiering av en total situation som går utöver det verbala. Det uppträder aldrig ensamt och aldrig i en kontext av blott och bart ord." (Ong 1990, s. 118) typsnitt och den storlek som passar ögonen. På samma sätt kommer de klumpiga VR-system som finns att strömlinjeformas och masspro- duceras. Inte nog med att folk går omkring som debila och talar i sina mobiltelefoner, utan snart kommer vi att se individer som pratar med sina headsetdatorer med blicken fladdrande över den virtuella värld som spelas upp i glasögonen. En begränsning med multimedia och VR är att det är KOSTSAMT att producera bra produkter. För att den konstnärliga utveck- lingen skall sätta fart krävs att publiken har råd att betala för resultaten. Här kan man jämföra med bokens ställning före : När en bok måste mödosamt kopieras för hand var läsandet, och i ännu högre grad författandet, förbehållet en elit. Vi kan bara hoppas att vi får en guten- bergsk revolution även inom multimedia och VR. En fundamental fråga är hur uppkomsten av olika media påverkar hur undervisning kan bedrivas. skaffade man sig yrkeskunskap genom att vara L¤RLING. Man lärde sig ett yrke genom att H¤RMA vad mäster gjorde - man hanterade verkligheten direkt. Den muntliga kommuni- kationen var bara ett ST¶D för den praktiska handlingen. sällan kunskapen indirekt genom läsning eller genom att se på bilder. Vad vi i den moderna världen kallar UTBILDNING består faktiskt mest i att lära sig handskas med de yttre minnessystemen. Vi lär oss att läsa, skriva och räkna, senare även att hantera lagboken, , reskontrat eller det datoriserade lagersystemet. Konsten att S¶KA infor- mation har blivit viktigare än kunskapen i sig. Alltfler yrken, från bib- liotekarier till datorsystemansvariga, ägnas åt att handha och vårda den kunskap som ligger utanför våra huvuden. Formell utbildning utvecklades huvusakligen för att hantera de externa minnessystemen.26 Traditionell skolundervisning har byggt på baskunskaper i läsning, skrivning och räkning. Den amerikanske me- diaforskaren hävdar att dessa kunskaper inte längre kommer att vara nödvändiga när vi har de moderna tekniska hjälp- medlen.27 Om man ger skolbarnen "kunskapsmaskiner" som exempelvis låter dem ge sig in i olika virtuella världar, kan de få den kunskap de behöver utan att behöva L¤SA sig till den. De kan lära sig om livet på savanner genom att göra en resa dit via ett multimediaprogram. 25Detta avsnitt bygger till stor del på material från min bok ¤NGSLANDE INFORMATION. 26Jämför (1991), s. 324. 27Se t.ex. Papert (1994). De kan få en inlevelse i blodomloppets funktion genom ett interaktivt spel där man reser runt i artärer och vener i rollen som röd blodkropp. De kan lära känna genom att själva delta i ett virtuellt skådespel. Papert (1993) skriver: "Att läs- ningen blir degraderad från den privilegierade ställning den har inom skolans undervisning är bara en av många konsekvenser av kunskaps- maskinerna. Ett barn som har vuxit upp med den frihet att utforska som sådana maskiner erbjuder kommer inte att lugnt sitta igenom den van- liga läroplan som skopas ut i de flesta skolor. Barn blir redan alltmer otåliga av kontrasten mellan skolans långsamhet och det mer spännande tempo som de upplever i videospel och på TV." I detta perspektiv kan man fråga sig om boken kommer att överleva. Kommer framtidens barn ens behöva lära sig att läsa? Om Papert har rätt, kan det tyckas som om det räcker att kunna hantera kunskaps- maskinerna. Konsten att läsa blir kanske en parentes i människans kul- turella utveckling? Jag tror emellertid att den skrivna texten kommer att finnas kvar, även om den allt oftare kommer att kompletteras med Den främsta anledningen är att text i många samman- hang är en kompakt och EFFEKTIV kod. Vi läser snabbare än vi lyssnar - jämför exempelvis tiden det tar att läsa en nyhetsartikel i morgon- tidningen med att höra samma text uppläst i radio eller på TV. En annan anledning är att läsning (lyssnande också för all del) tvingar oss att använda FANTASIN för att bygga upp en bild av det vi Detta märks tydligt om man först läser en roman och sedan ser en film som bygger på boken. Filmen blir i allmänhet en besvikelse efter- som den inte stämmer med med den föreställning man skapat sig. Men om man går den omvända vägen och ser filmen innan man läser boken, kommer minnet av filmbilderna att kraftigt styra läsningen. Filmen har redan försett läsaren med en tolkning. Fast ofta upptäcker man att boken innehåller många nyanser som inte låter sig fångas på film (och vice versa). finns mycket av den information vi behöver lagrat på yttre medier. Information kommer att läggas i lådor i ännu högre grad . Denna säkra prognos ställer krav på att vi redan nu förändrar vårt förhållande till kunskap och utbildning. Det vore dumt att slå bakut och kräva att vi skall återgå till att ha allt vi behöver veta i våra egna minnen.28 Den information som finns i lådor blir inte kunskap av sig själv. För att kunna ta den till mig måste jag kunna TOLKA, V¤RDERA, och RELATERA 28"När ordet en gång är teknologiserat finns det inget verkningsfullt sätt att kritisera vad teknologin gjort med ordet utan att själv ta hjälp av bästa tillgängliga tekniska hjälpmedel." (Ong 1990, s. 96) 334 "ILAGA SOU 1997:141 den till annan kunskap. Det hjälper inte att jag har på latin i bokhyllan om jag inte kan latin. Det hjälper inte att jag kan hämta fram alla van Eycks tavlor via Internet om jag inte kan förstå symboliken i bilderna. Faran med informationssamhället är att den tolkande förmågan kommer att UNDERV¤RDERAS. Det är så lätt att tro att bara för att information finns tillgänglig i ett yttre medium så HAR vi motsvarande kunskap. Den mänskliga hjärnan är inte en videobandspelare som passivt kopierar den information som matas in. Hjärnan är aktiv, söker mönster på olika nivåer, filtrerar bort det som är irrelevant, och den SKAPAR på så sätt sin egen information. Vi kan inte ta till oss något utan att tolka det. Förmågan att tolka är i hög grad beroende av vilka mönster vi är beredda att se och höra. Vi kan L¤RA oss att se nya mönster och på detta sätt förfina vår tolkningsförmåga. Detta är inget man får gratis, utan det kräver stor möda, goda exempel och god handledning. Informations- samhället gör att det är lätt att få tag i fakta om allt mellan himmel och jord - om man vet var man skall leta - och vi behöver därför inte hålla alla detaljer i minnet. Men datorer och andra medier hjälper sällan till med att sätta in fakta i ett sammanhang, dvs. att göra information till En ordbok i kinesiska innehåller stora mängder information, men hur många av oss kan ANV¤NDA den? Vad har man för glädje av att ha en lista på alla grundämnen, om man inte förstår hur det periodiska systemet fungerar? Varför skall man samla på en massa recept som man kan hämta in från Internet, om man inte behärskar den grund- läggande kokkonsten? Lika viktigt som att lära sig nya tolkningsmönster är att bli MED VETEN om de mönster man redan tänker i. Det finns otaliga exempel på att tänkandet, både i vardagen och i vetenskapliga sammanhang, spärras in i en osynlig bur som består av mönster som aldrig ifrågasätts. Det är nästintill omöjligt att själv upptäcka dessa tankegaller, utan fängelset får öppnas utifrån. Man kan bättra på chanserna genom att diskutera med oliktänkande (och med barn) och genom att lära känna andra traditioner och kulturer. På detta sätt lär man sig också nya tolkningsmönster. Det är inget som säger att man måste förkasta ett gammalt mönster när man väl blir medveten om det - det kan vara bra som det är - men det är först då man får en möjlighet att V¤LJA. När det gäller den kunskap jag har i huvudet vet jag för det mesta var den kommer ifrån och har en uppfattning om hur TILLF¶RLITLIG den är. Sådan kunskap om vår kunskaps begränsningar är en viktig del av det som kallas OMD¶ME. Vi har också lärt oss att det för många externa källor finns andra som garanterar informationens giltighet - en artikel i en uppslagsbok har granskats av experter och en tidningsnotis bygger SOU 1997:141 "ILAGA 335 på journalistens förmåga till källkritik. Men för exempelvis Internet finns ingen sådan garanti. Det råder full anarki - där hittar man kvasi- vetenskapliga påståenden, rasistiska budskap, och störtfloder av reklam. Eftersom vi har varit bortskämda med att andra granskar den information som når oss via media, är vi inte vana vid att själva stän- digt behöva ifrågasätta. Skolans roll att förmedla FAKTA är föråldrad eftersom fakta finns att tillgå på yttre medier. Snarare bör utbildningen hålla fram olika TANKE M¶NSTER för eleverna genom att erbjuda ett rikhaltigt urval av språk, skilda kulturyttringar och idéer. För att kunna skapa sammanhang i den information som sköljer över oss krävs tolkning och FANTASI. varna för att färdigpackade informationspaket, om än insvepta i mode- riktig multimedia, snöper fantasin. Utbildning via TV eller datorpro- gram där eleven passivt matas med information är ungefär som att ge barn den sorts målarböcker där man bara behöver pensla vatten över en sida för att en perfekt bild skall träda fram. Datorer kan vara kraftfulla hjälpmedel i undervisningen, men då skall de vara verktyg som ST¶DER elevernas naturliga nyfikenhet och kreativitet och inte en elektronisk Det är genom att själv prova sig fram som man bäst skapar sin kunskap och lär sig fatta beslut. %RFARENHET kan inte lagras i lådor eller köpas på konservburk. C. Blase, 1997: "och dagens : Om en ny mediaform", ss. 181-190 i &R¥N TAL TILL CYBERSPACE, Skriftserien Kairos, nummer 3, Raster Förlag, . F. Brody, 1996: "Interaction design: State of the art and future deve- lopments", ss. 16-19 i i W. Velthoven and J. Seijdel, red., -ULTIMEDIA 'RAPHICS 4HE "'LOBAL (YPERDESIGN, Chronicle Books, A. , 1997: Being There: Putting Brain, Body and World Together Again, , , MA. M. , 1991: 4HE /RIGINS OF THE -ODERN -IND, Press, , MA. R. Dunbar, 1997: 3AMVARO SKVALLER OCH SPR¥KET UPPKOMST, , P. Gärdenfors, 1996: &¤NGSLANDE INFORMATION, , . P. Gärdenfors, 1997: "De kulturella konsekvenserna av att tala med sin dator", -ODERNA 4IDER, , ss. M. MacLuhan, 1962: 4HE 'UTENBERG 'ALAXY 4HE -AKING OF 4YPO GRAPHIC -AN, , . R. , 1994: 4HE 7ORLD ON 0APER, , W. J. Ong, 1990: -UNTLIG OCH SKRIFTLIG KULTUR, Anthropos, . S. Papert, 1993: "Obsolete skill set: the 3 Rs", 7IRED /1993, ss. S. Papert, 1994: Hur gör giraffen när den sover? Skolan, datorn och kunskapsprocessen, Daidalos, . W. Velthoven, 1996: "The cultural challenge of interactive hypermedia: Is there a future for the book", ss. 12-15 i W. Velthoven and J. Seijdel, red., -ULTIMEDIA 'RAPHICS 4HE "'LOBAL (YPERDESIGN, Chronicle Books, . M. , 1985: "Goda minnen", Kungliga Vitterhets-, Historie- och , , ss. S. , 1996: "Det självklara behöver inte sägas", ,UND 5NIVERSITY #OGNITIVE 3TUDIES . Internet och den litterära processen Digitala hypertexter på Internet - exemplet Almqvist1 !V *OHAN 3VEDJEDAL Internet har i redan haft stor betydelse för olika led i vad har kallat den litterära processen, ett litterärt verks väg från författare, via förlag, kritiker, bokhandel och bibliotek fram till läsa - ren.2 Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Flera författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet (eller lagrar dem där för publicering vid Print-On-Demand); där finns mängder av förlagreklam; en rad firmor bedriver direktför- säljning av böcker; en mängd bibliotek publicerar sina kataloger på nätet; där finns litterära diskussionsgrupper där läsare kan samtala per dator om böcker. Exemplen kunde göras många fler - har mängder av initiativ tagits, både genom frivilligt arbete, sats- ningar från stat och kommuner och kommersiella investeringar. I den här artikeln ska jag inte försöka inventera eller beskriva dessa olika aspekter av vad som kan kallas Internetiseringen av den litterära processen. Jag väljer en begränsad aspekt och låter den pågående utgivningen av tjäna som ett exempel på hur datateknik kan användas vid vetenskaplig 1 En längre version av denna uppsats har tidigare tryckts som på Internet. Om publicering av en textkritisk edition som digital hypertext, för litteraturvetenskap 26(1997):2, s. 60 -74. Där finns en utförligare beskrivning av framväxten av det digitala , liksom mer av textkritiska metoddiskussioner. Uppsatsen är under publicering på Internet i anslutning till den digitala versionen av (adress, jfr nedan). De URL-adresser som anförs i noterna gällde . 2 Jfr figuren över den litterära processen, i , Litteratur och samhälle. Om litteratursociologin och dess forskningsfält, Litteratursociologi. Texter om litteratur och samhälle, red. och , 1997 (s. 16-49), s. 40 f. 3 Se vidare mina översikter Det skönlitterära nätet. Internet och svensk skönlitteratur, Medialiseringen av , red. , 1997, s. 29-40 (även /svedjnet.htm) textutgivning.4 Främst handlar det om Internet som publiceringskanal, men en bakgrund ges om hela utgivningsprojektets framväxt och upp- läggning, liksom till den digitala utgåvans plats bland svenska digitala publikationer. Det bör påpekas att termen "digital publicering" i det följande används som en beskrivning av en särskild slags "elektronisk publice- ring". En digital text lagras inte som bild utan är digitalt sökbar; en elektronisk text kan däremot vara en bild, t.ex. av en handskrift eller en boksida. Informationen i sådana bilder är inte möjlig att söka eller bearbeta med de texteditorer och sökverktyg som finns i exempelvis ordbehandlingsprogram. # * , !LMQVISTS 3AMLADE 6ERK En komplett utgåva av är en gammal dröm för forskarna på området, men det dröjde till innan frågan väcktes på allvar. Det skedde när det relativt nybildade Alm- qvist-sällskapet kallade till ett symposium . Resultatet av symposiet blev att en arbetsgrupp tillsattes för att under- söka förutsättningarna för en sådan edition. Dess arbete utmynnade i en rapport och i att en redaktion tillsattes. Den består nu av huvudredaktören och de biträdande redaktörerna "Samlade Verk" ska omfatta 51 volymer. Den första volymen utkom (Det går an och Hvarför reser du? har fyra volymer utkommit, och utgivningstakten planeras vara två à tre volymer . I efterhand är det lätt att se hur mycket arbetet med "Samlade Verk" har präglats av de snabba tekniska förändringarna inom bokproduktio- nen . Under den tiden har det skett något av en digital revolution i den svenska bokbranschen. Det kan vara skäl att erinra sig hur arbetet bedrevs till bara - hur vardagen såg ut när en scanner mest var något man såg i amerikanska TV-serier och när Internet mest var en glimt i forskningsbibliotekariernas ögon. Den första idén med Almqvist-utgivningen var att utge en ny moderniserad edition, alltså något i stil med Böök-editionen. 4Man måste använda termen verk, eftersom inte inskränkte sig till skrifter. Hans musik och de tavlor han eventuellt har målat ska också tas med i editionen. 5Granskningen av tidigare editioner och riktlinjerna för Samlade Verk, se och , . Planer och principer, Samlaren 114(1993) (tr. 1994), s. 15-26. var att en sådan edition skulle nå ut till läsare på ett annat sätt än en originalstavad. I bakgrunden fanns också förhoppningen om vissa stat- liga garantier, ekonomiska utfästelser som skulle göra något stort förlag benäget att åta sig utgivningen - alltså ungefär som stått för Böök-editionen. Både statens och bokförlagens intresse visade sig dock vara svalt. Av olika skäl väcktes då idén att kunde bli huvudman för utgivningen. Det visade sig mycket lyckligt eftersom det gav utgivningsprojektet en textkritisk miljö istället för en kulturpolitisk tidspress. Med tanke på övriga utgivning var det uteslutet att editionen skulle vara annat än original- stavad. För det fanns ju också väsentliga språkhistoriska argument: en sådan edition skulle bli av mycket stort intresse för språkvetenskapen. Vid det laget var vi framme vid omkring och det hummade och surrade av datorer i bokbranschen. Sättningen av böcker skedde mer eller mindre rutinmässigt via diskett, men ännu var inte scannern något realistiskt alternativ. Därför sattes den första volymen genom att texten matades in på en persondator. När den första volymen utkom var denna metod redan föråldrad. Texterna till de följande volymerna har alla scannats in. Detta är en tjänst som vi har köpt, inklusive preliminär korrekturläs- ning, och vi ser ingen anledning att ta över scannings-arbetet själva. 6 I själva verket har utgivningen ganska strikt följt principen att köpa olika slags datatjänster framför att arbeta med en egen stab av datakunniga. Vi har också strävat efter att vända oss till de ledande på området fram- för att försöka handla upp tjänsterna så billigt som möjligt. Merparten av det praktiska förlagsarbetet sköts av en av datakunnigaste förläggare (, , Hede- mora). Arbetsgången innebär att volymredaktören efter inscanningen får en diskett-version av texten att arbeta med redan från början. levererar han eller hon en diskett till förlaget, som tar fram heloriginal för korrektur och tryckoriginal. Förlaget använder också denna diskett för att göra en moderniserad urvalsupplaga, kallad "Skrifter", för bokhandeln. Den har kortare inledningar och en hård- bantad textkritisk apparat. Moderniseringen för "Skrifter" görs av Gid- lund i samarbete med . Genom denna version kan ett flertal av verk nå ut till bibliotek och bok- handlar på ett sätt som "Samlade Verk" knappast kan göra. Själva ederingsarbetet ska här beskrivas bara ytterst kortfattat. "Samlade Verk" har det möjligen enkelt materialmässigt genom bristen på originalmanuskript, men har andra problem att lösa genom 6 Inscanningen sköts av i . den bokvetenskapliga analys som måste göras för varje volym. Som många dåtida författare hade för vana att ändra sina verk efter tryckningen (ibland också under tryckningen). 7 Med andra ord finns det variantexemplar inom den första impressionen av originaleditionerna. Ett stort arbete för utgivarna är att spåra upp och jämföra dessa exemplar. Det innebär att "Samlade Verk" är en kritisk edi- tion av det klassiska slaget, en edition som inte bara trycker av en text utan där det, med bibliografen E. Du Rietzí lyckade termer, gäller att framställa en realtext som reproducerar en idealtext av ett verk. Som har framgått var grundidén redan från början dels att använda datorer så mycket som möjligt, dels att köpa tjänster i största möjliga utsträckning. När tanken väcktes på att också publicera editionen digi- talt var därför första steget att söka efter någon som hade rätt slags datakompetens. Men det var också viktigt att knyta publiceringen till någon reputerad institution - dels för att användarna skulle hitta fram till den, dels för att den digitala versionen skulle få en kvalitetsstämpel. Valet stod till att börja med mellan publicering på och publicering på Internet. Att publicera "Samlade Verk" på nätet tedde sig av olika skäl mycket mer tilltalande. Av marknadsskäl skulle en CD-ROM-version knappast kunna lanseras innan en stor del av voly- merna var utgivna, medan en Internet-version kan göras tillgänglig i ungefär den takt som bokvolymerna ges ut. Därmed kan den nå använ- darna snabbt - och fortlöpande bli till stor hjälp för de redaktörer som arbetar med nya volymer. Ett annat skäl att välja Internet framför CD- var att vi därmed slapp låsa oss för ett tekniskt format redan från början. Vi har valt det mest använda och mest flexibla formatet, HTML-kodning, vilket gör att "Samlade Verk" enkelt blir tillgängliga i Word hypertextmiljö - och därmed kan länkas till andra hemsidor och hypertexter.9 Vid valet av publiceringsställe för Internet-versionen upprättade vi samarbete med Språkbanken vid i . I dess databas, "Språkbanken", finns redan en rad texter som 7 Fler exempel beskrivs instruktivt i , Kancellanserna i C.J.L. (1840), för litteraturvetenskap 24(1995):2, s. 47-54. Du , Böcker, texter och editioner - av alla de slag, Fiktio- nens förvandlingar. En vänbok till . Redaktion: och , 1996 (Skrifter utgivna av vid i , 33), (s. 89-107, s. 96 ff.