sou · GLB384d4 · 1998-01-01 00:00:00 — I denna definition förstås med toxicitet även kroniska effekter som cancerogenicitet 12, mutagenicitet 13och teratogenicitet14 samt skadliga effekter på funktionen av det endokrina systemet. Förståelsen för varför ett ämne eller en grupp av ämnen ger upphov till skador har ökat. Vissa kemiska strukturer kan ge upphov till biologiska skadeeffekter, beroende på att de samverkar med organismernas egna receptorer. Genom denna förståelse kan olika grupper av ämnen, där strukturerna har gemensamma drag, identifieras som skadliga för levande organismer. Vissa kemiska och fysikaliska egenskaper (t.ex. flyktighet) gör att ämnen lätt kan transporteras i olika medier, vilket ökar den globala spridningen. Växthuseffekten är ett exempel på hur andra fysikaliska egenskaper kan göra sig gällande i stor skala. Ämnens förmåga att reagera kemiskt kan ha stort inflytande på omgivningen alldeles bortsett från om ämnet har toxiska eller ekotoxiska egenskaper. Välkända exempel är försurning och bildning av marknära ozon. Hälften av ämnena i kemikalieinspektionens produktregister är hälsofarliga. I kemiska produkter som används av konsumenter (i hemmen) har andelen farliga ämnen minskat avsevärt . 9Toxisk är det samma som giftig. 10Persistenta ämnen är ämnen som är stabila mot kemisk, fysikalisk och biologisk nedbrytning. 11Bioackumulerbara är de ämnen som lagras, utan att brytas ned eller utsöndras, i biologisk vävnad. 12Cancerogenicitet; förmåga att orsaka cancer. 13Mutagenicitet; förmåga att orsaka förändringar på gener. 14Teratogenicitet; förmåga att orsaka fosterskador. 4.4.3 Vilka är de farliga ämnena? I bilaga 2 redovisas några ämnen och grupper av ämnen med egenskaper som är dokumenterat skadliga för människa och/eller miljö: I och även internationellt pågår mycket arbete för att identifiera farliga ämnen. , som redovisades av Kemikalieinspektionen 1994, syftade till att utveckla en metod för att systematiskt välja ut farliga ämnen ur en samling relativt välkända ämnen inom ett visst användningsområde. Metoden användes sedan och i projektet valdes ca 100 ämnen ut för vidare utredning från ett utgångsmaterial på 7000 ämnen. Dessa 100 s.k. multiproblemämnen har bedömts ha hög riskpotential. Prioritering gjordes genom en modell som baserades på en kombination av ämnets egenskaper (dvs. miljö- och hälsoeffekter) och användningens omfattning. I bilaga 3 redovisas listan med solnedgångsämnen. Det omfattande datainsamlingsarbetet i samband med har bl.a. resulterat i OBS-listan. OBS-listan tar upp ämnen med så allvarliga egenskaper från hälso- eller miljösynpunkt att de kräver särskild uppmärksamhet. OBS-listans ämnen redovisas i bilaga 4. 4.4.4 Information om kemiska ämnen Information om kemiska ämnens egenskaper finns i flera allmänt tillgängliga register och uppslagsverk. Långt ifrån alla ämnen är dock väl undersökta. Information om produkters hälso- och miljöfarlighet (i form av varuinformationsblad) efterfrågas numera ofta av inköpare. ansåg tillverkande och importerande företag ofta att det var onödigt att sprida informationen. Krav på information om innehåll och om hälso- och miljöfarlighet gäller dock bara för kemiska produkter. I de fall då kemiska ämnen ingår i en vara som inte klassificeras som kemisk produkt, finns inte samma krav på att information skall lämnas av tillverkare eller importörer. Antalet kända ämnen som finns registrerade i med unika CAS-nummer är nära 15 miljoner. Ungefär 300 000 tillkommer . Tillverkare och importörer av kemiska produkter 15 i skall anmäla dessa till Kemikalieinspektionens produktregister. bildades och har utvecklats och förändrats kontinuerligt . Ca 55 000 kemiska produkter finns anmälda till registret. Varje produkt kan innehålla flera ämnen. 15 Begreppet kemiska produkter är en kategori av varor. Begreppet innefattar enskilda ämnen och blandningar av ämnen. En plastråvara till exempel är en kemisk produkt, medan ett plastgolv faller i kategorin övriga varor. De varor som inte utgör kemiska produkter anmäls inte till produktregistret. Överblicken över kemiska ämnen som cirkulerar i varor är därför mycket begränsad. 4.5 Vilka effekter befaras? Vilka effekter på ekosystem och på människors hälsa som kan uppträda till följd av farliga ämnen har behandlats tidigare i rapporten. Effekterna uppstår som en konsekvens av exponering för ämnen med farliga egenskaper. Exponeringen är i sin tur beroende av ett flertal faktorer, bl. a. ämnenas förekomst, spridning, biotillgänglighet och metabolism. I det följande ges en sammanfattning av några befarade effekter genom exponering för farliga ämnen. Människan exponeras för kemikalier via födan, inandning och huden. Denna exponering kan påverka människans hälsa. Uppkomsten av sjukdomstillstånd har ofta flera orsaker. Matvanor, rökning och alkoholkonsumtion har en avgörande betydelse för uppkomsten av vissa sjukdomar, t.ex. cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Det finns dock underlag som visar att miljöfaktorer bidrar till uppkomsten av sådana sjukdomar, om än i begränsad omfattning. De ämnen i miljön som utgör de allvarligaste kända hoten mot människors hälsa är luftföroreningar - som antingen är akuttoxiska eller genotoxiska, stabila organiska miljögifter och metaller. Sjukliga förändringar som har påvisats som resultat av exponering för kemiska ämnen är: Följande skadeeffekter skulle kunna vara orsakade av exponering för kemiska ämnen: ·Påverkan på det endokrina systemet (hormonbalans) ·Ökning av osteoporos (benskörhet) Sambanden mellan dessa effekter och exponering för farliga ämnen är inte bevisade. 4.5.2 Effekter på ekosystem Några effekter i miljön som orsakas av användningen av kemiska ämnen är: Ytterligare effekter som kan ha samband med användningen av kemiska ämnen är: Som följd av dessa effekter kan artsammansättningar förändras och arter utrotas. 4.6 Hur stora är riskerna? Hur stora riskerna är med kemikalieanvändningen kan vi inte bedöma. Vi har inte sett att det finns några färdiga modeller för riskvärdering som kan användas i strategiskt arbete som prioriteringsverktyg av t.ex. myndigheter. Modeller för riskvärdering kräver förutom tillgång på data, internationell samsyn och samordning när det gäller metodik och värderingsgrunder. Följande avsnitt är avsett som en diskussion som syftar till att finna enkla strukturer som leder vidare. 4.6.1 Kategorisering av risker Utifrån vår kunskap eller brist på kunskap om såväl orsaker till som omfattning av skadeeffekter kan man dela in riskerna i de fyra kategorier som visas i nedanstående figur 3 där avsaknaden av kunskap ökar med tilltagande svärtning. Avsikten är endast ett försök att illustrera problemen med riskvärdering när det gäller kemikalieanvändningen. Man får alltså inte dra slutsatsen att den svarta rutan är den största risken. Kanske är det i stället så att det är den medvetna användningen av välkända ämnen med skadeeffekter som innebär den största risken. Kända ämnen (orsaker) Kända skadeeffekter Okända eller misstänkta ämnen (orsaker) Kända ämnen (orsaker) Okända eller misstänkta skadeeffekter Okända ämnen (orsaker) Okända eller misstänkta skadeeffekter Figur 3: Indelning av risker i fyra kategorier utifrån vår kunskap eller brist på kunskap om orsaker och skadeeffekter. Avsaknaden av kunskap ökar med tilltagande svärtning. Figuren syftar till att ge underlag för avsnittets diskussion om kategorisering och kvantifiering av risker. I de följande avsnitten diskuteras risker inom de områden som beskrivs i figuren. Kända ämnen (orsaker) - kända skadeeffekter Det sker en medveten användning av farliga kemikalier. Väl undersökta ämnen med kända hälso- eller miljöfarliga egenskaper har en mycket utbredd användning som ger upphov till skadeeffekter som kan observeras i miljön och i människors hälsa. Några exempel inom detta område är: ·Användning av fossila bränslen för transporter och energiomvandling. Förbränningen ger upphov till hälsoproblem, försurning, ökad växthuseffekt och bildning av marknära oxidanter. ·Användning av ämnen som bryter ner ozonskiktet (CFC och HCFC). ·Användning av ämnen som DDT och PCB, som är kända som allvarliga miljögifter. ·Användning av lösningsmedel, som ger direkta hälsoproblem och som bidrar till bildningen av fotokemiska oxidanter. ·Användning av tungmetaller (kvicksilver, bly, kadmium) i batterier. Kända ämnen (orsaker) - okända eller misstänkta skadeffekter De ämnen som i denna rapport kallas kända är sådana där vissa egenskaper analyserats, exempelvis toxicitet, nedbrytbarhet, bioackumulerbarhet för att kunna bedöma deras effekter på hälsa och miljö. Det finns risk för att andra, icke utredda egenskaper hos ämnen kan ge upphov till okända eller misstänkta effekter. Några exempel inom detta område är: ·Exponering för bly misstänks kunna påverka intelligensen och beteendet hos barn. Den lågdosexponering som allmänheten utsätts för misstänks kunna förändra den normalfördelning vad gäller intelligens som finns hos befolkningen på sådant sätt att det blir färre extremt intelligenta människor och fler människor som behöver samhällets stöd för att klara sig. ·Exponering för vissa stabila organiska miljögifter misstänks kunna orsaka störningar i hormonbalansen hos djur och människa. Okända ämnen (orsaker) - kända skadeeffekter Inom denna grupp återfinner man risken för skadeeffekter som inte kan härledas till exponering för ett visst ämne med kända egenskaper. Det är oklart om skadeeffekten över huvudtaget beror på kemiska ämnen. Exempel på sådana skador är Älvsborgssjukan hos älgar, ökade allergier hos barn, samt störningar i immunförsvaret hos människor och djur. Okända ämnen (orsaker) - okända eller misstänkta skadeeffekter Man måste också ta med i beräkningen att det kan finnas skadeeffekter som man ännu inte har sett och vilkas orsaker kan kopplas till kemiska ämnen - det svarta hålet. Då man varken vet vilka skadeeffekter som kan väntas eller vilka ämnen som kan förväntas ge skadeeffekter är det omöjligt att förutsäga dessa. Okända omvandlingsprodukter utgör till exempel en risk för skadeeffekter som knappast är möjliga att förutse. Sannolikheten förefaller stor att man även kommer att upptäcka nya, okända effekter av utvinning, omvandling och användning av kemiska ämnen. 4.6.2 Kvantifiering av risker Då risken är en funktion av sannolikheten för att något skall inträffa och konsekvenserna av effekten, krävs det att man kan bedöma sannolikhet och konsekvens av effekter av kemiska ämnen som spridits i miljön. Detta är endast möjligt när det gäller kända skadeeffekter orsakade av kända ämnen, dvs. den översta vänstra rutan i figuren. Inom övriga områden gäller det att fylla i kunskapsluckorna. Att bedöma storleken av konsekvenserna är svårt. För detta krävs tillgång till utförliga exponeringsdata. Nästa steg är att jämföra olika konsekvenser. Vilket är värst - påverkan på sälarnas immunförsvar eller ökade allergier på grund av kosmetikaanvändning? Traditionella mätetal som används för att värdera konsekvenser är omfattning, allvarlighetsgrad och varaktighet. Det bör vara möjligt att använda sådana parametrar även när det gäller att beräkna risker med kemikalieanvändningen. Värderingsgrunderna förändrar sig dock . Förutom riskvärderingen kommer vår acceptans att ha betydelse när det gäller att prioritera vad som behöver göras inom området. Vi har försökt illustrera ovanstående resonemang i figur 4 genom att lägga in de risker som identifierats i rapporten i ett diagram, där sannolikhet och konsekvens utgör axlarna. Eftersom kunskap i stor utsträckning saknas för att bedöma storleken på konsekvenserna kan dock figuren se helt annorlunda ut i verkligheten. De mörkfärgade områdena i figuren illustrerar bristen på kunskap. Risker för effekter där effekter till följd av varuflödets mångfald och om orsak och effekt föränderlighet, global handel, gamla synder samt medveten utsläpp till följd av Figur 4: De risker som har presenterats tidigare i rapporten har lagts in i ovanstående diagram för att illustrera avsnittets diskussion om kvantifiering av risker. I diagrammet avsätts sannolikheten för att något skall inträffa mot konsekvenserna av denna händelse. Det gråa fältet svarar mot de områden där dagens kunskap om orsaker och effekter inte tillåter en bedömning av riskernas storlek. De vita fälten svarar mot områden där man har större kunskap. Som en följd av vår okunskap kan inte sannolikheten för effekter eller konsekvenser av dessa bedömas för dessa områden. När vår kunskap ökar förändras efter hand riskpanoramat. Okända farhågor kan beskrivas, och risken för hälsa och miljö kan definieras på ett tydligare sätt. Underlag till riskpanorama för kemikalier 1. INLEDNING............................................................................................................................. UTVINNING, FÖRÄDLING OCH OMVANDLING AV RÅVAROR ............................... 2.1 VAROR OCH MATERIAL FRÅN JORDSKORPAN ............................................................................ 2.1.5 Övrigt ................................................................................................................... .......... 2.2 VAROR OCH MATERIAL FRÅN BIOSFÄREN ................................................................................ 2.2.1 Trä ...................................................................................................................... ............ 2.2.2 Växter och grödor ........................................................................................................ 3.1 ORGANISKA ÄMNEN ................................................................................................................ 3.1.1 Stabila organiska miljögifter (POP) .............................................................................. 3.1.4 Flyktiga organiska ämnen (VOC) .................................................................................. 3.1.5 Fotokemiska oxidanter ................................................................................................... 3.1.6 Andra halogenerade kolväten ........................................................................................ 3.1.7 Luftburna partiklar......................................................................................................... 3.2 OORGANISKA ÄMNEN .............................................................................................................. 3.2.2 Nitrat, nitrit och nitrosaminer ........................................................................................ 3.2.3 Svaveloxider (SOx) ......................................................................................................... 3.2.4 Kväveoxider (NO x) ......................................................................................................... 3.2.5 Växthusgaser ............................................................................................................. ..... 4.1 MÄNNISKANS HÄLSA ............................................................................................................... 4.1.2 Hjärt- kärlsjukdom ....................................................................................................... 4.1.4 Allergier och överkänslighet .......................................................................................... 4.1.5 Påverkan på immunförsvaret ......................................................................................... 4.1.7 Påverkan på det endokrina systemet .............................................................................. 4.1.8 Påverkan på nervsystemet .............................................................................................. 4.1.9 Skador på organ .......................................................................................................... ... 4.1.10 Akuta förgiftningar ..................................................................................................... 4.2 EFFEKTER PÅ EKOSYSTEM ....................................................................................................... 4.2.1 Effekter av försurning ................................................................................................... 4.2.2 Effekter av övergödning ................................................................................................. 4.2.3 Effekter av den ökande växthuseffekten ......................................................................... 4.2.4 Effekter av marknära ozon ............................................................................................. 4.2.6 Påverkan på immunförsvaret ......................................................................................... 4.2.7 Endokrina effekter .......................................................................................................... 4.2.8 Effekter av lokal spridning av miljögifter ....................................................................... 4.2.9 Effekter av användning av läkemedel för boskap 4.2.10 Övriga effekter ......................................................................................................... I de följande kapitlen presenteras underlag för riskpanoramat. Presentationen är uppdelad enligt följande: ·En översiktlig bild av utvinning, förädling och omvandling av material redovisas i kapitel 2. Med farliga ämnen menas ämnen eller grupper av ämnen som kan medföra effekter på hälsa och miljö. I kapitel 3 ges exempel på sådana ämnen och ämnesgrupper. ·Identifierade skadeeffekter, redovisas i kapitel 4. Redovisningen är uppdelad i skadeeffekter på människors hälsa och skadeeffekter på ekosystem. Syftet med redovisningen är att ge en översiktlig bild av farliga ämnen - deras ursprung och identifierade skadeeffekter. Redovisningen gör på inget sätt anspråk på att vara fullständig eller uttömmande. Ämnen och ämnesgrupper samt identifierade skadeeffekter som redovisas i kapitel 3 och 4 har valts i samråd med expertgruppen och med utgångspunkt från aktuella utredningar. De effekter som redovisas är sådana som har kunnat påvisas på människa eller i miljön, och sådana som har påvisats i laboratorieförsök. Med en större arbetsinsats skulle redovisningen kunna göras mer omfattande och mer nyanserad. Vi har valt denna översiktliga nivå för att ge det nödvändiga underlaget för att sammanställa riskpanoramat Utvinning, förädling och omvandling av råvaror Utvinning, förädling och omvandling av råvaror och material resulterar i spridning av kemiska produkter och varor i samhället. I få enskilda fall finns möjligheter till återvinning och återanvändning (till exempel vissa metaller och plaster). De huvudsakliga materialströmmarna sprids dock okontrollerat i samhället. Ämnen med skadliga egenskaper kan finnas lagrade i produkter, varor, avfall eller i naturen, innan man ser effekter av dem. Utvinning, förädling och omvandling av material sker i accelererande takt i samband med ökad industrialisering, ökad tillväxt och ökade befolknings- mängder i världen. Denna utveckling gör att en stor mängd skadliga ämnen ackumuleras i samhället. Kunskapen om vilka effekter denna spridning kan medföra är mycket begränsad. Utvinning, förädling och omvandling av råvaror ger i något skede en påverkan på ekosystemet. I de följande avsnitten redovisas översiktligt utvinning, förädling och omvandling av material. I varje delavsnitt beskrivs i tabellform huvudsakliga användnings-områden samt några kända eller misstänkta effekter. De effekter som redovisas är sådana som har kunnat påvisas på människa eller i miljön, och sådana som har påvisats i laboratorieförsök. De kända effekterna och deras orsak behandlas mer detaljerat i kapitel 4. 2.1 Varor och material från jordskorpan Olja förekommer i porösa bergarter i s.k. reservoarer. Man anser att olja har sitt ursprung i växter och djur som levde för drygt 1 miljon år sedan. Under inflytande av högt tryck vid veckning av sediment- och berglager har oljan fått sin nuvarande produktsammansättning. Råolja () innehåller främst paraffiner, naftener och aromater. var världsbehovet av olja 67 miljoner fat/dygn, vilket motsvarar /år. I figur 2.1 nedan visas de största användningsområdena. Drygt hälften av all olja i världen används till bränsle för våra transporter. av oljan i världen går till kemikalier och till plasttillverkning. Ytterligare användningsområden anges i tabell 2.1 nedan. transport (bränsle) Figur 2.1: Användningsområden för olja globalt. Tabell 2.1: Exempel på produkter, användning och kända effekter av olja. ozonbildning (av förbrännings- produkter och lösningsmedel) cancer (av förbränningsprodukter) allergi (av förbränningsprodukter) Av de ämnen som utvinns ur olja finns flera som är giftiga, stabila och/eller bioackumulerbara. Exempel på sådana ämnen/grupper av ämnen är polyaromatiska kolväten (PAH) som är stabila och cancerframkallande. Referenser till detta avsnitt är (1,2,3). Naturgas är sammanfattande namn på de olika typer av gaser som utvinns från underjordiska reserver. De huvudsakliga komponenterna i naturgas är metan, etan, propan och butan. Världsbehovet av naturgas var mer än 119 000 miljarder m 3. Den största konsumtionen av naturgas sker i närheten av källan eftersom gasen är dyr att transportera. En betydande del av den utvunna naturgasen går till kemikalieproduktion. Referenser till detta avsnitt är (1,2). Alla levande organismer innehåller kolföreningar som väsentliga ämnen. Genom dessa har kolet koncentrerats i biosfären 1 samt som växt- och djurrester i den fasta jordskorpan. Fossila kol har i allmänhet allt större kolhalt ju äldre de är. 1 Biosfären är den zon som är närmast jordklotet. Biosfären hyser allt liv. Stenkol innehåller kol och antracit 2 . Förutom grundämnet kol har fossila kol ett innehåll av väte, syre, kväve och svavel. Världsproduktionen av kol uppgick till . De största producentländerna är också de största konsumenterna eftersom transportkostnaderna för kol är relativt höga. I används inget fossilt kol till kemikalieproduktion. Även i den övriga världen är detta användningsområde för fossilt kol begränsat. Fossilt kol används huvudsakligen till bränsle. Se tabell 2.2 nedan för fler användningsområden. Tabell 2.2: Exempel på produkter, användning och kända effekter av kol. ·filter (aktivt kol) ·grafit (elektroder) ·ozonbildning (av förbrännings- produkter) ·cancer (av förbrännings- produkter) ·försurning (förändrad artsammansättning) ·övergödning (förändrad artsammansättning) Referenser till detta avsnitt är (2,4,5,6). Vid brytning av för metallutvinning sker ett ingrepp i naturmiljön. Vidare påverkas miljön av försurande ämnen från varphögar och sandmagasin. Det sker en utlakning av tungmetaller från slagghögar. Brytningen ger således en ändrad livsmiljö för växter och djur. I de följande avsnitten redovisas översiktligt utvinning och användning av de metaller som är av betydelse för riskpanoramat. Referens till detta avsnitt är (7). 2.1.4.1 Aluminium (Al) Det främsta mineralet för utvinning av aluminium är bauxit. Bauxit är en koncentration av hydratiserad aluminiumoxid kombinerad med järn-, titan- och kiseloxider. För att framställa ett ton ren aluminium behövs bauxit. 2 Antracit är stenkol med kol. Världsproduktionen av bauxit var . Aluminiumframställningen är mycket energikrävande. Återvunnen aluminium behöver inte processas på samma sätt som råvaran bauxit, vilket gör att av energiåtgången vid primärproduktion åtgår vid sekundärproduktionen. Detta har lett till att en stor del av aluminium återvinns. Återvinningsgraden, gällande hela världen, av aluminium var . De största användningsområdena för aluminium i åskådliggörs i figur 2.2 nedan. Ytterligare användningsområden redovisas i tabell 2.3 nedan. (inkl. optisk) Figur 2.2: Användningsområden för aluminium i . Anmärkning: Procentsiffrorna är ungefärliga. Tabell 2.3: Exempel på produkter, användning och kända effekter av aluminium.