sou · GLB3157d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I det pedagogiska programmet för förskolan anges vilka områden som är av betydelse för barnen, men även vad det pedagogiska arbetet skall ges för innehåll. Programmet kan sägas ge uttryck för vilka mål verksamheten skall sträva mot, men anger inte mål att uppnå. Däremot har det pedagogiska programmet för förskolan fyllt samma funktioner och syften som skolans läroplaner och kursplaner har. Förskolan och skolan har, med visserligen delvis gemensamma rötter, växt fram och utvecklats inom olika pedagogiska traditioner. Dessa skall nu mötas och berika varandra. Till det krävs ett gemensamt juri- diskt regelverk och nya till varandra fogade måldokument. Att skapa möten som är berikande och möjliggör utveckling kräver ett gemen- samt språkbruk; att begrepp ges enhetliga definitioner och betecknas med ord som gör begreppen användbara. Ordet undervisning har inte använts i förskolans verksamhet utan i detta sammanhang har ordet pedagogisk verksamhet eller ordet pedagogiskt arbete använts. Sam- tidigt har den grundläggande betydelsen varit likartad. Men orden undervisning och pedagogisk verksamhet/arbete har inneburit ett be- grepp som handlat om att främja lärande mot uppsatta mål. 251 (1987:3): 0EDAGOGISKT PROGRAM F¶R F¶RSKOLAN !LLM¤NNA R¥D Sid.13 f. I direktiven ingår att analysera begreppet undervisning. menar att begreppet undervisning kan ges följande definition: EN MED VETEN PEDAGOGISK HANDLING I RIKTNING MOT ETT M¥L. innebär att begreppet undervisning täcker den verksamhet som förutsätt i nu gällande läroplaner för skolan och i den föreslagna läroplanen för förskolan. Denna definition måste ändå betraktas som en första approximativ definition. I de bestämmelser som gäller för skolan måste begreppet så definieras att det kan användas för kvalitetskontroll och tillsyn. Undervisning används också i skolbestämmelser i andra sam- manhang, bland annat är det knutet till timplaner i form av undervis- ningstid och behörighet att undervisa. Kommittén har inte haft möjlig- het att pröva hur begreppet i dessa avseenden skall definieras. Kom- mitténs förslag till definition av begreppet undervisning måste därför ses i relation till det tidigare lagda förslaget om en översyn av skolla- gen och skall i det sammanhanget ses som en utgångspunkt. I förslaget till läroplan för förskolan har termen undervisning använts synonymt med pedagogiskt arbete för att beteckna det ovan definierade begreppet. I skollagens 2 kap. finns bestämmelser om vilken utbildning som krävs för att få bedriva undervisning i det offentliga skolväsendet. Lärarnas kompetens är av avgörande betydelse för hur verksamheten i praktiken utformas utifrån gällande styrdokument. Detta är ett av de villkor som skall garantera utbildningens likvärdighet. Med de förändringar som skett genom en allt tydligare ansvarsfördelning, mål- och resultat- styrning och med de förändringar som sker i praktiken har också kravet på lärares kompetens vidgats. Kompetensen kan inte längre definieras i termer av undervisning allena. Målstyrningen kräver kompetens att utforma lokala kursplaner. Resultatstyrningen ställer krav på kompe- tens att utvärdera och kvalitetsgranska. Och arbetet som helhet kräver kompetens att arbeta i arbetslag. I nu gällande socialtjänstlag saknas bestämmelser vem det är som har behörighet att bedriva det pedagogiska arbetet i förskolan. I skol- lagen finns det däremot ett lagfäst krav på att viss utbildning krävs för att få bedriva undervisning i skolan. I förarbeten 252 till såväl social- tjänstlagen som skollagen framhålls dock personalens kompetens som avgörande för verksamhetens kvalitet. 1993/94:11: 5TVIDGAD LAGREGLERING P¥ BARNOMSORGSOMR¥DET M M Sid 39. 1990/91:18: O M ANSVARET F¶R SKOLAN Sid 39. Den personal som tjänstgör i förskolan har varierande bakgrund. Inom förskolan arbetar huvudsakligen förskollärare och barnskötare. Förskollärarna har en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning och barnskötarna en gymnasial vårdinriktad utbildning. Med en starka- re vikt lagd vid förskolans pedagogiska uppgifter framträder förskol- lärarnas ansvar för det pedagogiska arbetet allt tydligare. Barnskötarna med sin vårdinriktade utbildning tillför förskolan en betydelsefull kom- petens och bedriver ett viktigt arbete i förskolan. För förskolans kvali- tet är just samverkan mellan olika kompetenser av största vikt. I en mål och resultatstyrd verksamhet måste dock ansvaret för olika delar av verksamheten tydligt utsägas. I förslaget till läroplan har också det pedagogiska ansvaret tydligt riktats mot förskolläraren. I praktiken kommer såväl förskollärare som barnskötare att tillsammans utforma det pedagogiska arbetet. I regeringens proposition &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR253 föreslås att förskollärare och fritidspedagoger skall anses behöriga att undervisa i det offentliga skolväsendet. Det är den samlade kompeten- sen hos de olika personalkategorierna som möjliggör en varierad och dynamisk skola. För att skapa förutsättningar för ett sådant arbetssätt vill därför rege- ringen öppna möjligheten för kommunerna att för undervisning i för- skoleklass och grundskola förutom grundskollärare även använda förskollä- rare och fritidspedagoger. Regeringen vill understryka att förslaget inte är ett avsteg från de kvali- tetskrav som ligger bakom införandet av nuvarande bestämmelse. Överens- stämmelse mellan kompetens och arbetsuppgifter bör liksom vara ett ovillkorligt krav. Kravet på att den som undervisar skall ha utbildning för den undervisning de i huvudsak skall bedriva gäller också förskollärare och fritidspedagoger. Förutom att undervisa i förskoleklassen torde förskollära- re främst komma att undervisa i och motsvarande skolformer när undervisningen bedrivs tillsammans av flera personer i ett arbetslag. Även fritidspedagogerna torde i huvudsak ha utbildning för att undervisa när undervisningen bedrivs i arbetslagsform. I direktiven ingår att utreda rektors ansvar, samt ta ställning till om det finns skäl att precisera rektors ansvar för barn i förskolan på liknande sätt som för barn i det obligatoriska skolväsendet. I skollagen regleras rektors ansvar för utbildningen. Dessutom finns i förordning och framför allt då i läroplanen reglerat vad rektor har att utföra. Rektors uppgifter är kopplade till utbildningens kvalitet och 1997/98:6: &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR Sid 51. likvärdighet samt rättssäkerhet. Ansvaret för utbildningen syftar på all verksamhet i skolan och inte enbart på undervisningen. Denna detalj- reglering av ansvarig ledning finns inte i socialtjänstlagen. Lednings- ansvaret åvilar den kommunala politiska ledningen. Det är den ansva- riga nämnden i kommunen som har ansvaret för att ledningen vid förskolorna fungerar. Arbetet i förskolan bedrivs för det mesta i arbetslag med förskollärare och barnskötare. Barnskötaren är en väsentlig resurs i arbetslaget. Det är dock förskolläraren som skall ha det specifika ansvaret för undervis- ningens innehåll och för att de uppställda målen uppnås. Detta innebär inte att det endast är förskolläraren som skall råda över innehållet i undervisningen. Tvärtom är det viktigt att alla vuxna i arbetslaget och barnen är med, väljer och utformar detta innehåll och därmed också blir delaktiga i hur de uppställda målen skall nås. För att lärandet skall bli meningsfullt måste innehåll och metoder ständigt diskuteras, följas upp och utvärderas. Detta skall ske i nära växel- och samspel mellan vuxna och barn. I förskolan är det förskolläraren som har ansvaret för att detta sker. För att den pedagogiska verksamheten och undervisningen skall kunna ses i ett sammanhang inom utbildningssystemet är det viktigt att även förskollärarnas behörighet lagfästs på samma sätt som lärarnas. +OMMITT©N F¶RESL¥R därför att även de förskollärare som arbetar i förskolan skall användas för undervisning i det offentliga skolväsendet. Förändring i kravet på att den som undervisar skall ha en utbildning för den undervisning han eller hon i huvudsak skall bedriva föreslås inte. I regeringens förslag 254 ges rätten att undervisa i det offentliga skol- väsendet till de förskollärare som arbetar i förskoleklasserna och . Om det förslaget realiseras finns det enligt kommittén ytterligare skäl som talar för att rätten att undervisa skall utvidgas till att omfatta även förskollärare i förskolan. I skolan är det rektor som har ledningsansvaret och i förskolan är det förskolechefen. Rektors ansvar är till skillnad mot förskolechefens lagfäst och preciserat i förordningar. Om förskola och skola skall kunna integreras, om personal skall kunna arbeta samman i arbetslag och om en helhetssyn på barns växande och lärande skall kunna råda är det viktigt att det finns en gemensam ledning för såväl skola som förskola och fritidshem. Vad som kan ifrågasättas är om ledningsfunktionen skall regleras på det sätt som sker i skollagen eller på det sätt som gäller för försko- lan d.v.s. i enlighet med kommunens självbestämmanderätt. Det finns ett tydligt kommunalt ansvar för barnomsorg och skola. I detta ansvar ligger att utforma ledningen av verksamheten på ett funktionellt och effektivt sätt. Den reglering vi har av ledningen för skolan d.v.s bestämmelsen om rektor kan ifrågasättas. Mot det skall vägas att dels riktas de nationella målen direkt mot skolan och kräver ett specifikt ledningsansvar och dels förutsätter en likvärdig verksamhet liksom rättssäkerhet en tydlig ansvarsfördelning. +OMMITT©N F¶RESL¥R en reglering av förskolans ledning på samma sätt som för den kommunala skolan. Alternativet hade varit att låta försko- lan som enda skolform sakna reglering av ledningsfunktionen. Motivet för en reglering är att inledningsvis garantera den samordning som är nödvändig för en integration. Om kommittens förslag till översyn av skollagen realiseras bör regleringen av ledningsfunktionen i ett system med mål- och resultatstyrning analyseras och prövas. Kommittén har dock inte tagit ställning till benämningen av ledningsfunktionen. I läroplanen för förskolan har kommittén föreslagit riktlinjer som riktar sig till förskolechefen/rektor. Syftet med att det för skolan skall finnas en skolplan är att kommunen skall visa vilka mål kommunen har med sin skolverksamhet. Vid ut- formandet av dessa mål skall kommunen följa vad riksdag och regering har beslutat. Målen skall vara så konkreta att de kan tjäna som plane- ringsunderlag för verksamheten i skolorna samt att de kan utvärderas. Skolplanen skall också ge kommunens innevånare möjlighet till infor- mation om och insyn i skolverksamheten. Skolplanen skall utvärderas. I socialtjänstlagen har det inte funnits någon bestämmelse om att det skall finnas en av kommunen upprättad plan för förskoleverksamheten. Däremot finns det i kommunallagen en bestämmelse om att budgeten bl.a. skall innehålla en plan för verksamheten. Kommunallagen inne- håller dock inga detaljbestämmelser om hur verksamhetsplanen skall vara utformad. Om en samordning skall ske för hela skolväsendet är det nödvändigt att gemensamma planer utformas. +OMMITT©N F¶RESL¥R därför att eftersom förskolan utgör en del av utbildningsväsendet skall kommunens skol- plan också innesluta förskolan. Vidare F¶RESL¥R KOMMITT©N att varje förskola skall utarbeta en lokal arbetsplan. Den öppna förskolan vänder sig till barn mellan 0 - . Den vänder sig också till föräldrar och dagbarnvårdare. Det finns inget krav på inskrivning eller anmälan för att delta i verksamheten, men det krävs alltid att en vuxen deltar tillsammans med barnet. Det är i första hand barnens behov och förhållanden som är det centrala i verksamheten och det är därför viktigt med pedagogiska aktiviteter. Syftet med pedagogisk ledning är att stimulera barnen till en positiv utveckling tillsammans med andra. Även föräldrarna, dagbarnvårdarna och andra vuxna skall erbjudas möjligheter till kontakt och gemenskap, utveckla personliga resurser, aktivt ta ansvar för verksamheten samt stärka sin föräldraroll. Den öppna förskolan skall också bistå med social service och information samt individuell rådgivning och andra stödjande insatser. Verksamheten i den öppna förskolan har således flera viktiga funktioner att fylla. Detta ställer stora krav på personalen i den öppna förskolan och det krävs en genomtänkt planering för att kunna utforma såväl ett pedagogiskt som ett socialt innehåll. Som regel arbetar förskollärare i den öppna förskolan, men även barnskötare, fritidspedagoger, socionomer och socialpedagoger arbetar i verksam- heten.256 Den öppna förskolan är en viktig resurs för barnen i familjedaghem och för dagbarnvårdarna. Den bidrar till att barnen får möjlighet till gruppsamvaro under ledning av förskollärare. Dagbarnvårdarna får också möjlighet till gemenskap med andra vuxna och inte minst ges stimulans, stöd och även fortbildning. 255Socialstyrelsen (1995:2): "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN Sid 21. (1983): –PPEN F¶RSKOLA Stocholm, LiberFörlag. 256Gustafsson, M. (1983): –PPEN F¶RSKOLA , LiberFörlag. Den öppna förskolan är till för barn som inte är inskrivna i förskola och är ett komplement till familjedaghemmen. Verksamheten erbjuder barnen en pedagogisk gruppverksamhet och skall även tillgodose de vuxnas behov av kontakter med andra vuxna samt social service. Det är därför viktigt att verksamheten leds av utbildad personal. Verksamheten i den öppna förskolan har en annan utformning och delvis andra mål och förutsättningar än verksamheten i förskolan. Därför kan inte de mål som finns i den föreslagna läroplanen för för- skolan vara bindande för verksamheten i den öppna förskolan. följer att verksamheten i den öppna förskolan inte kommer att betraktas som utbildning. +OMMITT©N F¶RESL¥R därför att den öppna förskolan inte skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Kommittén menar att det är viktigt att det i skollagen finns bestäm- melser gällande den öppna förskolans verksamhet, även om verksam- heten inte betraktas som utbildning. Bestämmelserna skall i första hand ange kommunens ansvar och de kvalitetskrav som skall gälla för verk- samheten. Det bör även övervägas om det i skollagen skall finnas en målparagraf gällande den öppna förskolan, om det bör finnas en plan i likhet med skolplanen samt bestämmelser om personal och fortbild- +OMMITT©N F¶RESL¥R att får i uppdrag att utforma all- männa råd till den öppna förskolan. Familjedaghem vänder sig till barn i åldern och bedrivs i dag- barnvårdarens hem. Familjedaghemmen skiljer sig från daghemmens verksamhet genom att dagbarnvårdare arbetar ensam samt har sina egna barn i verksamheten. Även vad gäller personalens utbildning skiljer sig verksamheterna åt. I förskolan arbetar personal med förskollärarutbildning och barnskötarutbildning. I familjedag- hemmen arbetar personal med olika och varierande kompetens. En del saknar utbildning medan andra har någon form av utbildning. En strä- van i många kommuner är att personalen i familjedaghemmen skall ha utbildning med inriktning mot arbete med barn.258 258 (1988:4): +OMMUNALA FAMILJEDAGHEM !LLM¤NNA R¥D (1995:2): "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN !LLM¤NNA R¥D Kommittén menar att det är en strävan att alla barn skall erbjudas förskola. är det viktigt att det finns alternativ till förskolan. Alla barn kan inte erbjudas förskola. Familjedaghem- men har en viktig roll och erbjuder andra möjligheter än förskolan. Att förskola och familjedaghem ger olika valmöjligheter är därför att de erbjuder olika verksamheter. Skillnaderna ligger främst i verksamhe- tens utformning och personalens kompetens. Den läroplan som föreslås för förskolan kan inte vara bindande för familjedaghemmen. Härav följer att den verksamhet som bedrivs i familjedaghemmen inte kommer att betraktas som utbildning. Kom- mittén föreslår därför att familjedaghemmen inte skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Kommittén menar att eftersom familjedaghemmen erbjuder en annan verksamhet än försko- lan bör kommunens ansvar och verksamhetens kvalitet göras tydlig och regleras i skollagen. Det bör även övervägas om det i skollagen skall finnas en målparagraf gällande familjedaghemmen och om det bör finnas en plan i likhet med skolplanen samt bestämmelser om personal +OMMITT©N F¶RESL¥R att får i uppdrag att utforma all- männa råd för familjedaghemmen. föreslagit gällande familjedaghemmen för barn i åldern skall även gälla för familjedaghemmen för barn i åldern 6- . Kommittén har även att överväga hur skolbarnsomsorgen skall hanteras i skollagen. Skolbarnsomsorgen består av fritidshem, integrerad skol- barnsomsorg, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. Fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg Fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg är en pedagogisk grupp- verksamhet för inskrivna skolbarn till och med ålder. Verk- samheten sker under den skolfria . barnsomsorg innebär att fritidshem och skola ryms inom samma loka- ler.259 Fritidshemmen och den integrerade skolbarnsomsorgen är en betydel- sefull verksamhet för skolbarnen. För att kunna nå integration mellan fritidshemmen, den integrerade skolbarnsomsorgen och skolan är det viktigt att alla dessa verksamheter ingår i ett och samma utbildnings- system. +OMMITT©N F¶RESL¥R att fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg skall inrymmas inom jämte motsvarande skolformer. Eftersom fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg riktar sig till samma åldersgrupp av barn och arbetar mot samma mål menar kom- mittén, i likhet med vad som föreslagits i 6¤XA I L¤RANDE260, att beteck- ningen fritidshem skall avse båda dessa verksamhetsformer. Det finns två alternativ. Ett är att fritidshemmen inlemmas och blir en del av jämte motsvarande skolformer. Det andra innebär att fritidshemmen bildar en egen skolform. Familjedaghem och öppen fritidsverksamhet F¶RESL¥R KOMMITT©N skall regleras på samma sätt som föreslagits för öppen förskola och familjedaghem för förskolebarn. Motivet till att kommittén föreslår det första alternativet följer den grundprincip som strukturerats tidigare i förslaget, nämligen att skapa goda förutsättningar för integration och resursutnyttjande. I kommitténs första betänkande 261 redovisades forskning som visat på att en integre- rad verksamhet ger positiva kvalitativa effekter såväl personellt och pedagogiskt som ekonomiskt. Till det motivet kan också fogas ett motiv relaterat till kön. Skolan är en starkt kvinnodominerad miljö under skolans första . Det finns mer män i fritidshemmen än i skolan. Detta bör tillvaratas i den totala miljö barnen vistas i. Eftersom fritidshemmen och skolan riktar sig till samma barn under skoldagen ter det sig naturligt att se fritidshemmen som en frivillig del av grund- skolan jämte motsvarande skolformer. I konsekvens med förslaget att fritidshemmen blir en del av den ob- ligatoriska skolan måste begreppen utbildning och undervisning kunna användas för verksamheten i fritidshemmen. 259Socialstyrelsen (1988:7): 0EDAGOGISKT PROGRAM F¶R FRITIDSHEM !LLM¤NNA R¥D (1995:2): "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN !LLM¤NNA R¥D 260SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE , . att bestämmelsen i skollagen om rätt att undervisa i det offentliga skolväsendet skall omfatta även de fritidspedagoger som arbetar i fritidshem, dvs. inte enbart i förskoleklass och grundskola. Skollagens krav om att den som undervisar skall ha en utbildning för den under- visning han eller hon bedriver gäller också för de fritidspedagoger som arbetar i fritidshem. +OMMITT©N F¶RSL¥R att bestämmelserna i skollagens första och and- ra kapitel även skall omfatta fritidshemmen. Öppen fritidsverksamhet erbjuds barn i åldern mellan . Det finns inget inskrivningsförfarande och verksamheten skall ses som ett alternativ till de barn som inte har plats i fritidshem eller integrerad skolbarnsomsorg. Den öppna fritidsverksamheten fungerar också som ett komplement till familjedaghemmen. Syftet med den öppna fritids- verksamheten är att barnen skall träffa kamrater och ha tillgång till vuxna, samt möjlighet att delta i aktiviteter som intresserar dem. Utformningen av verksamheten skiftar eftersom antalet barn i verk- samheten varierar. I den öppna fritidsverksamheten arbetar personal med olika kompetens.262 Den öppna fritidsverksamheten är viktig för de barn som saknar plats inom integrerad skolbarnsomsorg och fritidshem och är viktig även som ett komplement till familjedaghemmens verksamhet. Den öppna fritidsverksamheten skiljer sig i från verksamheten i fritidshem och integrerad skolbarnsomsorg dels då barngruppen inte är fast och dels vad gäller personalens utbildning. Därför kan inte de mål som finns i den föreslagna läroplanen för 6 -263 vara bin- dande för verksamheten i den öppna fritidsverksamheten. att verksamheten i den öppna fritidsverksamheten inte kommer att betraktas som utbildning. +OMMITT©N F¶RESL¥R därför att den öppna fritidsverksamheten inte skall bilda en egen skolform inom det offent- liga skolväsendet. 262Socialstyrelsen (1995:2): "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN !LLM¤NNA R¥D (1995:13): -ELLANSTADIEBARNEN VART TAR DE V¤GEN P¥ SIN FRITID 263SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE , . +OMMITT©N F¶RESL¥R att den öppna fritidsverksamheten skall regle- ras särskilt i skollagen. Bestämmelserna skall i första hand ange kom- munens ansvar och de kvalitetskrav som skall gälla för verksamheten. Det bör även övervägas om det i skollagen skall finnas en målparagraf gällande den öppna fritidsverksamheten och om det bör finnas en plan i likhet med skolplanen samt bestämmelser om personal och fortbild- +OMMITT©N F¶RESL¥R att får i uppdrag att utforma all- männa råd för den öppna fritidsverksamheten. Ovan har huvudprinciperna för omarbetning av skollagen redovisats. Slutsatsen är att de olika formerna inom nuvarande förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kommer att regleras i olika kapitel i skollagen. Det finns dock bestämmelser i socialtjänstlagen (fr.o.m. i skollagen enligt regeringens förslag) som kommittén inte närma- re har berört i ovanstående resonemang, bl.a barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling och barn på sjukhus (13 b, 14 och 16 §§). Kommittén menar att dessa bestäm- melser så gott som oförändrade skall återfinnas i skollagen. Vidare måste övervägas om hur bestämmelsen som reglerar barngruppernas sammansättning och att lokalerna skall vara ändamålsenliga skall regleras i fortsättningen. Kommittén har dock inte gjort någon närmare genomgång av i vil- ken omfattning behov kan föreligga att göra ändringar i andra lagar på grund av kommitténs förslag. 6.6Ändring av definitioner inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen Kommittén ska enligt direktiven överväga om det finns skäl att ändra definitionerna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Kommittén har föreslagit att förskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet och att fritidshemmen skall vara en frivillig del av jämte motsvarande skolformer. Vidare har kommittén föreslagit att öppen förskola, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet inte skall bilda egna skolformer inom det offentliga skolväsendet. Nedanstående bild visar hur verksamheterna definieras i social- tjänstlagen. Definitionen "ARNOMSORG förekommer inte i socialtjänstlagen, däremot används den i Allmänna råd. rubriceras de bestämmelser som handlar om barn och ungdom som /MSORGER OM BARN OCH UNGDOMAR Enligt kommitténs mening finns det inte någon anledning att införa någon övergripande samlingsdefinition för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i skollagen eftersom kommittén föreslår att de olika verksamheterna för förskolebarn och skolbarn ska regleras inom olika kapitel i skollagen. I socialtjänstlagen 13 a § första stycket sägs att: Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, i form av familjedaghem och i form av komp- letterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Begreppet förskoleverksamhet används som en samlingsbeteckning i socialtjänstlagen för förskola, familjedaghem och öppen förskola.