sou · GLB3167d1 · 1998-01-01 00:00:00 — I annat fall finns det en stor risk att den på inhemska råvaror baserade livsmedelsindustrin i går ett liknande öde till mötes som den svenska textil- och te- koindustrin . Produktionen i flytta- de i en avsevärd utsträckning till länder med lägre lönekostnader än i . Minskar livsmedelsindustrin i , mister därvid också det svenska jordbruket avnämare. Mot bakgrund av medlemskap i och en kommande ökad internationalisering av livsmedelshandeln, står det svenska jord- bruket och stora delar av livsmedelsindustrin i inför en skilje- väg. Kommer sektorerna att minska, bli oförändrade eller till och med att öka? Utredningen anser att det finns möjligheter till en expansion men detta fordrar ett nytänkande såväl från statens som från stora delar av livsmedelssektorns sida. Utan detta nytänkande ligger jämförelsen med teko-scenariet nära till hands. För att kunna bedöma effekterna av genomförda åtgärder och för att kunna göra ytterligare insatser finns det enligt utredningen ett stort behov regelbundna analyser av utveck- lingen. Förändringar i konsumtionsmönstret i riktning mot mer högförädla- de produkter innebär ökade krav på förnyelse för livsmedelsindustrin och därmed krav på en ökad satsning på FoU. expansion är det av avgörande betydelse att produkterna i allt högre grad förädlas. Detta innebär att livsmedelssektorns produktionsvärde kan öka trots att den totala livsmedelskonsumtionen volymmässigt bara ökar långsamt. är det viktigt att produkterna anpassas till oli- ka marknader för att kunna exporteras och därmed bidra till hela livs- medelssektorns utveckling. Utredningen föreslår därför ökade statliga insatser i ett FoU-program samordnat med livsmedelsindustrin och i kombination med en konsekvent programsatsning för främjande av livsmedelsexport. Utredningen anser att regionalpolitiska stöd som Norrlandsstödet och Gotlandsstödet bör behållas. Utredningen förordar dock inte några nya stöd för att motverka de konkurrensnackdelar som har genom sitt nordliga läge och sitt långa transportavstånd. Utredningen föreslår att en regelbunden analys och utvärdering görs av effekterna av statens ökade insatser för livsmedelssektorns omställning och expansion. 4En strategi för svensk livsmedelssektor Syftet med detta kapitel är att peka på behovet av stabila spelregler för livsmedelssektorn samt att föreslå att antar ett antal riktlinjer för att främja en konkurrenskraftig livsmedelssektor. EU:s jordbrukspolitik är gemensam för medlemsländerna. EU:s jordbrukspolitik omfattar också trädgårdsnäringen. Medlemmarna ut- formar dock själva i stor utsträckning förutsättningarna för det natio- nella jordbrukets och livsmedelsindustrins konkurrenskraft. För närva- rande saknas uttalande av angående dess inställning till den svenska livsmedelssektorn som helhet. bör enligt utredning- en fatta beslut om riktlinjer för verksamheten inom sektorn som ger underlag för sektorns långsiktiga ställningstaganden. Utredningen har i detta kapitel formulerat ett antal riktlinjer för att främja företagandet inom livsmedelssektorn. Ett antagande av dessa riktlinjer bör bidra till att ge den stabilitet och långsiktighet som krävs för framtidstro och långsiktiga investeringar. Med utgångspunkt i dessa riktlinjer anger utredningen förslag till en samlad strategi för livsmedelssektorns förnyelse och expansion. Av- saknaden av en klar strategi för hela livsmedelssektorn innebär att man inte fått en helhetssyn för hela livsmedelspolitiken. Det är nöd- vändigt att beakta att alla delar i livsmedelskedjan påverkar varandra och därmed också helheten. Det behövs en livsmedelsstrategi för . I direktiven till föreliggande utredning sägs bl.a. följande: %N S¤RSKILD UTREDARE TILLKALLAS MED UPPGIFT ATT L¤GGA FRAM F¶R SLAG TILL ETT PROGRAM F¶R ATT P¥SKYNDA LIVSMEDELSSEKTORNS F¶RNYELSE OCH EXPANSION 5TREDAREN SKALL S¤RSKILT STUDERA FR¥GOR KRING F¶RUT S¤TTNINGARNA ATT ST¤RKA SEKTORNS INTERNATIONELLA KONKURRENSKRAFT BL A GENOM ATT ¶KA F¶R¤DLINGSGRADEN OCH EXPORTEN SAMT F¶RB¤TTRA F¶RS¶RJNINGEN MED H¶GKVALITATIVA R¥VAROR i direktiven framhålls: ETT STATLIGT INTRESSE ATT DET I 3VERIGE FINNS EN INTERNATIONELLT KONKUR RENSKRAFTIG LIVSMEDELSINDUSTRI OCH PRIM¤RPRODUKTION MED F¶RUTS¤TT NINGAR ATT EXPANDERA EN NY N¤RINGSPOLITIK F¶R LIVSMEDELSSEKTORN B¶R UTVECKLAS SOM SKA PAR F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN OFFENSIV UTVECKLING I direktiven anges också att stöd till speciella branscher numera sällan lämnas, men att INOM LIVSMEDELSSEKTORN R¥DER DOCK S¤RSKILDA F¶RH¥LLANDEN $ETTA BEROR P¥ ATT STATEN HAR ETT S¤RSKILT ANSVAR F¶R ATT MEDVERKA VID OM STRUKTURERING OCH UTVECKLING AV EN BRANSCH F¶R VILKEN STATEN TIDIGARE STARKT P¥VERKAT N¤RINGENS F¶RUTS¤TTNINGAR T EX GENOM SUBVENTIONER OCH GR¤NSSKYDD Utredningen har uppfattat direktiven som att det från statens sida ses som angeläget att livsmedelssektorn, inklusive primärproduktionen, har förutsättningar att vara konkurrenskraftig och kan expandera. Ut- redningens bedömning är också att det är möjligt att uppnå en sådan utveckling för näringen. Som efterlyses i direktiven måste dock ett åt- gärdsprogram genomföras för att påskynda och i vissa fall möjliggöra en positiv utveckling. För att tillfredsställa människornas viktigaste behov – såsom tillgången till livsmedel, bostäder och sjukvård – har staten sökt ska- pa regler för att få balans mellan tillgång och efterfrågan. För livsmedel har detta tidigare skett bl.a. genom en omfattande reglering av jordbruket som skapat en bas för den inhemska livsme- delsproduktionen. Det svenska jordbruket har skyddats av importav- gifter och därmed har också indirekt stora delar av livsmedelsindustrin skyddats från internationell konkurrens. har stöd lämnats vid export av jordbruksråvaror. Den svenska jordbruksregleringens syfte var aldrig att främja långsiktig export. Exporten av jordbruksråvaror utgjordes ofta av tillfällig överskottsproduktion, eftersom exportstödet i huvudsak finansierades genom avgifter på produktionen. En större pro- duktion än den som kunde avsättas på hemmamarknaden innebar såle- des ett lägre pris för producenten. Detta innebar att den svenska livs- medelsproduktionen till mycket stor del inriktades på en produk- tionsvolym som kunde avsättas på hemmamarknaden. Exporten av det begränsade antalet frihandelsprodukter var den enda export som kunde utvecklas långsiktigt. Flertalet industriländer har likartade jordbruksregleringar med skydd för den inhemska produktionen. EU:s politik har emellertid, när det gäller exporten, alltid varit inriktad på långsiktiga internationella exportansträngningar. Nationell och internationell handels- och jordbrukspolitik har såle- des starkt påverkat livsmedelssektorn i . Det har funnits flera skäl till den förda politiken, men otvivelaktigt har den begränsat jord- brukets och livsmedelsindustrins tillväxt och utveckling och gjort den starkt nationellt inriktad. har livsmedelsindustrin hamnat i en särställning i förhållande till övrig svensk industri som inte haft några begränsningar för att kunna växa och expandera internationellt på i stort sett fria marknader. fattade beslut om en ny livsmedelspolitik som var unik internationellt. Den syftade till en marknadsanpassning och avreglering av jordbruket. Den tidigare inhemska marknadsregleringen, som innebar att den svenske jordbrukaren var garanterad avsättning för sina produkter till ett på förhand förhandlat pris, skulle upphöra efter en viss övergångsperiod. Gränsskyddet skulle vara kvar i avvaktan på ett kommande om sänkt gränsskydd. Exportstödet skulle dock avvecklas, vilket innebar att jordbrukaren endast skulle få ersätt- ning för efterfrågade varor och tjänster på den inhemska marknaden eller för varor som kunde säljas med överskott på export, dvs. utan ex- portstöd. Då det svenska jordbruket generellt inte kan konkurrera på världsmarknaden, utan liknande exportstöd som andra länder har, skulle effekten av den nya livsmedelspolitiken bli en krympning och en ytterligare ökad nationell inriktning av det svenska jordbruket och där- med av hela livsmedelssektorn. som den nya livsmedelspolitiken trädde 1991 ansökte emellertid om medlemskap i , vilket innebar att den föreslagna politiken aldrig kom att helt genomföras. 4.3Nya förutsättningar för en expanderande livsmedelssektor medlemskap i och därmed den gemensamma marknaden har skapat nya förutsättningar för den svenska livsmedelssektorn. Medlemskapet innebar att fullt ut tillämpar EU:s gemensamma jordbrukspolitik, som till sin uppbyggnad påminner om den svenska jordbrukspolitiken års beslut. Skillnaden för jordbruket och livsmedelsindustrin i är emellertid ändå mycket stor efter EU-inträdet. För jordbruket har den gemensamma jordbrukspolitiken inneburit nya produktions- och marknadsförutsättningar. Marknaden för jordbru- ket är inte längre begränsad till , utan utgör hela EU och världs- marknaden på lika villkor som övrigt jordbruk i EU. har konkurrensen ökat på hemmamarknaden från producenter i andra EU- länder. Produkternas konkurrenskraft på marknaden är det enda som i prin- cip sätter gränser för produktionen på flertalet produktområden, t.ex. för fläsk- och fågelkött. På andra produktområden sätter den nationella produktionskvoten, t.ex. för socker och mjölk eller nationella bidrags- rätter, dvs. ett visst bidrag för varje enskilt djur inom en bestämd kvot, volymmässiga gränser för produktion och marknad. Expansion inom dessa senare sektorer kan därför endast ske genom att livsmedelsin- dustrin förädlar råvarorna i allt högre grad för att skapa ett mervärde för producenter och konsumenter. För livsmedelsindustrin, som tidigare i huvudsak haft tillträde till den internationella marknaden med endast ett fåtal s.k. frihandelspro- dukter, har EU-medlemskapet likaså inneburit ett fullständigt tillträde för samtliga produkter till EU-marknaden – och även till världsmark- naden på lika villkor som den övriga livsmedelsindustrin i EU. Samti- digt har medlemskapet givetvis inneburit en ökad konkurrens på hem- mamarknaden från EU-företag. Det betydelsefulla från utvecklingssyn- punkt är att jordbruket och livsmedelsindustrin i nu verkar i allt väsentligt på en internationell marknad. Dagens EU-marknad är drygt 40 gånger större än den svenska na- marknaden mätt i antal konsumenter. Med ytterligare sex medlemsländer inom 5–motsvarar marknaden ca 55 gånger den svenska marknaden. Marknadsutvecklingen innebär således en mycket stor utmaning för svensk livsmedelssektor. Med möjligheterna följer som nämnts även en påtagligt ökad konkurrens. För att bli framgångs- rik på de nya marknaderna och försvara sina marknadspositioner på hemmamarknaden måste den svenska livsmedelssektorn vara inter- nationellt konkurrenskraftig när det gäller produktion, produkter och marknadsföring. Livsmedelssektorns konkurrensförmåga bestäms nationellt av de förutsättningar naturen ger, men även av de förutsättningar som staten skapar. är konkurrensen nu internationell. Vill staten främja livsmedelssektorns utveckling så att den kan hävda sig på den natio- nella marknaden och expandera internationellt får de åtgärder i form av lagstiftning, avgifter och skatter som åläggs näringen av stat- en, inte på ett avgörande sätt avvika från omvärldens. I första hand gäller detta förhållandena som gäller inom EU. För framgång krävs jämbördiga villkor med omvärlden. Utan jämbördiga villkor är det up- penbart att en eftersträvad expansion uteblir och att det till och med finns risk för att livsmedelssektorn i krymper. Först genom EU-medlemskapet fick jordbruket och livsmedelsin- dustrin samma möjligheter att exportera sina produkter som andra nä- En effekt av den tidigare förda politiken är att livsmedelsindust- rin hamnat efter såväl övrig svensk industri som sina konkurrenter in- om EU, när det gäller internationalisering och export. Livsmedelsin- dustrin måste överbrygga detta handikapp genom pr oduktutveckling mot mer högförädlade produkter och offensiva exportsatsningar. Det är emellertid svårt att satsa i underläge och konkurrenterna är starka med ofta upparbetade exportkanaler. Staten har här, som framgår av direkti- ven, ett särskilt ansvar att medverka vid utvecklingen av en bransch för vilken staten tidigare starkt påverkade förutsättningarna. FoU är av avgörande betydelse för att stärka livsmedelsindustrins internationella konkurrenskraft. Livsmedelsforskningen har emellertid tidigare inte prioriterats av staten. Den statliga satsningen på livsme- delsforskning är därför av betydligt mindre omfattning än i konkur- rentländerna som arbetat mot den internationella marknaden. saknar ett nationellt forskningsprogram inom livsmedelsområdet, me- dan de viktigaste konkurrentländerna har omfattande nationella pro- gram. En förutsättning för livsmedelsindustrins långsiktiga utveckling är att resurserna på forskningsområdet utökas till jämförbar internationell nivå och tas tillvara på ett effektivt sätt. Ökad kundanpassning, högre kvalitet och högre förädlingsgrad för livsmedelsindustrins produkter bör åstadkommas genom att en ökande andel av den forskning som be- drivs koncentreras och sker i samverkan mellan högskolor, forsk- ningsinstitut och industri. Basen för livsmedelsindustrins utveckling finns i jordbruket. Det finns ett avgörande samband mellan jordbruket och livsmedelsindust- rin. Det bör finnas goda förutsättningar att ytterligare utveckla det kva- litetskoncept som den svenska livsmedelsproduktionen bygger på. har naturliga förutsättningar att bedriva en primärproduktion med begränsade insatser av handelsgödsel och växtskyddsmedel. Det finns också relativt gott om åker- och betesmark i , vilket är en bra grund för en miljöanpassad produktion. Den svenska animaliepro- duktionen bedrivs med mycket högt ställda krav på djurskydd och djurmiljö. Den svenska djurskyddslagen är också relativt långtgående jämfört med motsvarande bestämmelser i andra länder. Livsmedelsin- dustrins betalningsförmåga är dock avgörande för att produktionen av jordbruksråvaror av hög kvalitet skall kunna stimuleras. Det har tidigare rått osäkerhet om vilken vikt staten fäster vid livsme- delsnäringen. Denna osäkerhet har minskat avsevärt genom statsminis- terns tal vid öppnande : ,IVSMEDELSPRODUKTIONEN SKALL BIDRA TILL ETT 3VERIGE I REGIONAL BA TILLV¤XT OCH ¶KAD SYSSELS¤TTNING *ORDBRUKET ¤R EN FRAMTIDSN¤RING $¤RF¶R UTVECKLAS NU EN N¤RINGSPOLITIK F¶R LANTBRUK OCH LANDSBYGD (3VERIGE SKALL LEVA Denna inställning befästes vid statsministerns tal vid öppnande . Samma tankegångar återfinns i utredningens direktiv. Utredningen anser det vara nödvändigt att statsministerns för livs- medelsnäringen positiva uttalande även befästs av . Osäkerhet får inte råda vad gäller statens inställning till livsmedelssektorns fort- bestånd och utveckling. Utredningen föreslår därför ett antal riktlinjer för att främja företagandet inom livsmedelssektorn. Ett antagande av dessa riktlinjer skulle kunna bidra till den stabilitet och långsiktighet som krävs för framtidstro och långsiktiga investeringar inom livsme- delssektorn. Vad gäller beredningen av livsmedelsfrågorna inom Regeringskans- liet sker detta på flera departement. Jordbruksdeparte- mentet svarar för jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd samt högre utbildning och forskning m.m. Närings- och handelsdepar- tementet svarar för näringspolitik, småföretagarpolitik, konkurrensfrå- gor, exportfrämjande, vissa forskningsfrågor m.m. svarar för beskattningsfrågor och lagstiftning i anknytning till detta. har bl.a. hand om utbildningsfrågor, Social- departementet svarar för alkohol- och hälsofrågor och Miljödeparte- mentet bl.a. om frågor om miljöskydd och genteknik. Arbetsmarknads- departementet bereder frågor om sysselsättning och slutligen, handläg- ger konsumentfrågor för livsmedel. Denna splitt- ring av beredningen i många departement försvårar den helhetssyn som enligt utredningens bedömning är viktig. Det finns t.ex. ett nära sam- band mellan FoU inom råvaruproduktionen och produktionen av be- redda livsmedel och därmed också sammanhängande frågor om bl.a. konsumentens intresse av säkra och hälsosamma produkter. Vidare finns det eller i alla fall borde finnas ett nära samband – en kvali- tetskedja – mellan kvalitén på råvaror och inriktningen på målgrupper i marknadsföringen för livsmedelsindustrin, både på hemmamarknaden och på exportmarknader. pågår överväganden om regeringens arbets- former. Utredningen har inte tagit ställning till vilka organisatoriska former livsmedelsfrågorna bör behandlas inom . En- ligt utredningens bedömning talar dock övervägande skäl för att be- handlingen av livsmedelsfrågorna i i huvudsak bör vara samlade vid ett departement. Utredningen har koncentrerat sig på företagandets villkor inom livs- medelssektorn. I detta sammanhang måste även de övergripande mål SOU 1997:167 +APITEL 53 som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken i EU uppmärk- sammas. Dessa mål påverkar inte bara jordbruket utan även livsme- delsindustrin i . Den gemensamma jordbrukspolitiken är emel- lertid under omarbetning, och en reformering av politiken kommer att genomföras. Vilken omfattning och bredd produktmässigt som dessa mål får är oklart . har föreslagit följande övergripande mål för EU:s gemensamma jordbrukspolitik: %5 S GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIK SKALL SYFTA TILL ATT M¶JLIGG¶RA ETT UTBUD AV S¤KRA LIVSMEDEL TILL SK¤LIGA ETT L¥NGSIKTIGT H¥LLBART JORDBRUK Utöver dessa två övergripande mål skall enligt kommittén jord- brukspolitiken även syfta till att produktion, förädling och distribution av livsmedel bedrivs på ett sådant sätt att DEN BIOLOGISKA M¥NGFALDEN BEVARAS OCH FR¤MJAS ETT VARIERAT ODLINGSLANDSKAP FR¤MJAS ANIMALIEPRODUKTIONEN SKER MED H¶GT ST¤LLDA DJURSKYDDSKRAV EN REGIONAL BALANS OCH EN LEVANDE LANDSBYGD FR¤MJAS ETT INTERNATIONELLT KONKURRENSKRAFTIGT JORDBRUK INOM %5 FR¤M JAS har också föreslagit förändringar i den gemen- samma jordbrukspolitiken. I policydokumentet Agenda 2000 föreslås en fördjupning och utvidgning av reformer genom en fortsatt övergång från prisstöd till direkta utbetalningar och genom utarbetan- det av en sammanhängande landsbygdspolitik som ett komplement till reformeringen av jordbrukspolitiken. I Agenda 2000 har kommissionen föreslagit ett antal mål för en re- formerad gemensam jordbrukspolitik: –KAD KONKURRENSKRAFT INOM OCH UTANF¶R GEMENSKAPEN F¶R ATT S¤KERST¤LLA ATT PRODUCENTERNA INOM %5 TILL FULLO KAN UTNYTTJA PO SITIVA F¶R¤NDRINGAR P¥ V¤RLDSMARKNADEN ,IVSMEDELSS¤KERHET OCH LIVSMEDELSKVALITET ¤R B¥DA GRUNDL¤G GANDE SKYLDIGHETER GENTEMOT KONSUMENTERNA !TT TILLF¶RS¤KRA JORDBRUKSBEFOLKNINGEN EN SK¤LIG LEVNADSSTANDARD OCH ATT BIDRA TILL EN STABILISERING AV G¥RDARNAS INT¤KTER )NTEGRERING AV MILJ¶M¥L I DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN !TT SKAPA ALTERNATIVA M¶JLIGHETER TILL SYSSELS¤TTNING OCH INKOMS TER F¶R JORDBRUKARE OCH DERAS FAMILJER !TT F¶RENKLA %5 S LAGSTIFTNING Det som klart framgår både i det svenska förslaget och förstärkt i kommissionens förslag är en strävan att främja en ökad internationell konkurrenskraft hos livsmedelssektorn för att den fullt ut skall kunna utnyttja de möjligheter till expansion som förändringar på världsmark- naden medför. Den jordbrukspolitik som slutligen fastställs blir gemen- sam för medlemsländerna. Medlemsländerna utformar dock själva för- utsättningarna för företagandet inom livsmedelsområdet. Mot denna bakgrund föreslår utredningen nedanstående nationella riktlinjer för livsmedelssektorn i . En effektiv livsmedelspro- duktion är till nytta för hela landet – företagen, de anställda, handeln och för konsumenterna. Genom att utredningen främst behandlat jord- bruket och livsmedelsindustrin, föreslås här riktlinjer för företagandet. Riktlinjerna bör enligt utredningens mening uttryckas i generella ter- mer där huvudlinjen är klart uttalad. Sedan är det företagens uppgift att på marknadens villkor pröva sin konkurrenskraft. Det finns exempel från andra länder där staten och företagen genom ett samordnat uppträ- dande framgångsrikt genomfört uppställda mätbara mål. Denna form av gemensamt agerande mellan staten och näringslivet saknar dock tradi- tion i och utredningen har därför ansett att staten endast bör ange generella riktlinjer. &¶RSLAG TILL NATIONELLA RIKTLINJER F¶R ATT FR¤MJA F¶RETAGANDET INOM LIVSMEDELSSEKTORN I 3VERIGE ,IVSMEDELSSEKTORNS INTERNATIONELLA KONKURRENSKRAFT SKALL ST¤RKAS %N ST¤RKT LIVSMEDELSSEKTOR I 3VERIGE SOM KAN KONKURRERA INTERNA TIONELLT ¤R ETT NATIONELLT INTRESSE ,IVSMEDELSSEKTORN ¤R EN AV 3VERI GES MEST BETYDANDE N¤RINGSGRENAR NATIONELLT REGIONALT OCH LOKALT %5 MEDLEMSKAPET HAR INNEBURIT ATT LIVSMEDELSSEKTORN I ALLT V¤SENT LIGT VERKAR P¥ EN INTERNATIONELLT KONKURRENSUTSATT MARKNAD %TT EF FEKTIVT JORDBRUK HAR F¶RUTS¤TTNINGAR ATT VID J¤MB¶RDIGA VILLKOR MED OMV¤RLDEN VARA KONKURRENSKRAFTIGT ,IVSMEDELSINDUSTRINS INTERNA ST¤RKAS P¥TAGLIGT TROTS ATT KRAFTIGA EFFEKTIVISERINGS¥TG¤RDER VIDTAGITS UNDER SENARE ¥R $ET ¤R ENDAST EN LIVSMEDELSINDUSTRI SOM ¤R STARK P¥ HEMMAMARKNADEN SOM KAN KON KURRERA INTERNATIONELLT )NTERNATIONELL KONKURRENSKRAFT OCH L¶NSAMHET ¤R EN N¶DV¤NDIG F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT LIVSMEDELSSEKTORN SKALL KUNNA BIDRA TILL ATT ¶KA SYSSELS¤TTNINGEN SAMT ATT L¤GGA EN VILLKOR I ¶VRIGT F¶R DE VERKSAMMA INOM SEKTORN ,IKV¤RDIGA KONKURRENSVILLKOR SKALL EFTERSTR¤VAS F¶R JORDBRUKET OCH LIVSMEDELSINDUSTRIN I 3VERIGE OCH I %5 ,IVSMEDELSSEKTORNS KONKURRENSF¶RM¥GA BEST¤MS NATIONELLT AV DE F¶RUTS¤TTNINGAR NATUREN GER MEN ¤VEN AV DE F¶RUTS¤TTNINGAR STATEN SKAPAR SAMTIDIGT SOM KONKURRENSEN NU ¤R INTERNATIONELL +ONKUR RENSNEUTRALITET MELLAN SVENSKPRODUCERADE OCH IMPORTERADE R¥VAROR ELLER PRODUKTER ¤R AVG¶RANDE F¶R ATT LIVSMEDELSSEKTORN SKALL KUNNA KONKURRERA MED FRAMG¥NG P¥ DEN NATIONELLA OCH DE INTERNATIONELLA MARKNADERNA 0RODUCENTER AV R¥VAROR TILL LIVSMEDELSINDUSTRIN SKALL GES S¥DANA F¶RUTS¤TTNINGAR ATT DE VID EFFEKTIV PRODUKTION KAN KON KURRERA MED IMPORTERADE R¥VAROR ELLER PRODUKTER .ATIONELLA BE ST¤MMELSER AVGIFTER OCH SKATTER SOM ¥L¤GGS SEKTORN AV STATEN SKALL ENDAST AVVIKA FR¥N OMV¤RLDENS I F¶RSTA HAND FR¥N F¶RH¥LLANDENA IN OM %5 N¤R S¤RSKILDA SK¤L F¶RELIGGER 0RODUKTION AV LIVSMEDELSR¥VAROR AV GOD KVALITET TILL KONKURRENS KRAFTIGA PRISER SKALL STIMULERAS ,IVSMEDELSINDUSTRIN ¤R BEROENDE AV ATT HA TILLG¥NG TILL LIVSMEDELS R¥VAROR AV H¶G KVALITET TILL KONKURRENSKRAFTIGA PRISER F¶R ATT KUNNA H¤VDA SIG P¥ HEMMAMARKNADEN OCH P¥ DEN INTERNATIONELLA MARKNA DEN $ET SVENSKA KVALITETSKONCEPTET BASERAT P¥ MILJ¶ANPASSADE PRO DUKTIONSMETODER OCH P¥ EN F¶RSVARBAR DJURH¥LLNING KAN UTG¶RA EN VIKTIG KONKURRENSF¶RDEL NATIONELLT OCH INTERNATIONELLT F¶R EN LIVSMEDELSINDUSTRI BASERAD P¥ SVENSKA JORDBRUKSR¥VAROR $ET SVENSKA JORDBRUKET INKLUSIVE TR¤DG¥RDSN¤RINGEN SOM I GRUNDEN ¤R KONKURRENSKRAFTIGT OM DET GES J¤MB¶RDIGA KONKURRENSVILLKOR MED PRODUCENTERNA I ANDRA %5 L¤NDER HAR F¶RUTS¤TTNINGAR ATT UPPFYLLA DE KRAV SOM KONSUMENTER OCH LIVSMEDELSINDUSTRI ST¤LLER P¥ LIVS MEDLEN &ORSKNING OCH UTVECKLING SKALL FR¤MJAS F¶R LIVSMEDELSSEKTORNS EXPANSION 3VERIGE LIGGER EFTER SINA N¤RMASTE KONKURRENTL¤NDER N¤R DET G¤LLER SATSNING P¥ FORSKNING OCH UTVECKLING P¥ LIVSMEDELSOMR¥DET 3VERIGE SAKNAR ETT NATIONELLT FORSKNINGSPROGRAM INOM LIVSMEDELSOMR¥DET MEDAN DE VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDERNA HAR OMFATTANDE NATIONELLA PROGRAM %TT NATIONELLT &O5 PROGRAM MED EN ¶KNING AV RESURSERNA P¥ FORSKNINGSOMR¥DET TILL J¤MF¶RBAR INTERNATIONELL NIV¥ I KOMBINATION MED EN B¤TTRE SAMORDNING AV FORSKNINGSINSATSERNA ¤R AV F¶R LIVSMEDELSINDUSTRINS L¥NGSIKTIGA UTVECKLING &¶R ATT ST¤RKA LIVSMEDELSINDUSTRINS KONKURRENSKRAFT OCH UPPN¥ EN ¶KAD KUNDANPASSNING H¶GRE KVALITET OCH H¶GRE F¶R¤DLINGSGRAD F¶R LIVSMEDELSINDUSTRINS PRODUKTER B¶R EN ¶KANDE ANDEL AV DEN FORSK NING SOM BEDRIVS SKE I SAMVERKAN MELLAN H¶GSKOLOR FORSKNINGSIN STITUT OCH INDUSTRIN 3AMTIDIGT B¶R NATIONELLA OCH INTERNATIONELLA MARKNADSASPEKTER GES STOR UPPM¤RKSAMHET VID BED¶MNINGEN AV FORSKNINGS OCH UTVECKLINGSPROJEKTEN ,IVSMEDELSEXPORTEN SKALL FR¤MJAS