sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Aktieägarna har företrädesrätt att teckna nyemitterade aktier i för- hållande till sin andel av aktiekapitalet, om inte annat beslutas av stämman. Genom stämmans beslut kan emissionen riktas antingen till någon eller några av aktieägarna eller till personer helt utanför aktie- ägarkretsen. Skall emissionen riktas till en eller flera av aktieägarna får dessa ägare inte delta i emissionsbeslutet. Stämman kan bemyndiga styrelsen att verkställa en beslutad ny- emission och fastställa de närmare villkoren för emissionen. Bemyndi- gande får i fråga om företrädesemissioner avse om högst och i fråga om emissioner med åsidosättande av företrädesrätten högst . Beträffande betalningen för aktierna gäller vid nyemission i allt väsentligt samma regler som vid bolagsbildning. Det innebär i fråga om kontantemission att ett belopp motsvarande en fjärdedel av det nomi- nella beloppet och i förekommande fall hela överkursen, skall ha er- lagts för att emissionen skall kunna registreras. Har aktier emitterats mot apportegendom, skall all sådan egendom vara tillförd bolaget vid registreringstillfället. Beslut om fondemission fattas av bolagsstämman med iakttagande av samma beslutsregler som vid nyemission. Ett anonyme kan också ge ut finansiella instrument som kan ge upphov till ökning av aktiekapitalet, exempelvis kon- vertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteck- ning av aktier i bolaget eller fristående teckningsoptioner. Beslut att ge ut sådana instrument fattas av bolagsstämman enligt samma regler som vid nyemission av aktier. Någon motsvarighet till den tyska lagens be- stämmelser om villkorad kapitalökning för att möjliggöra konvertering eller nyteckning av aktier finns inte i den franska lagen. 178 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar stället styrelsen att vid slutet av varje räkenskapsår göra de ändringar i bolagsordningen som krävs till följd av genomförda kon- verteringar och nyteckningar. Till skillnad från vad som är fallet i de flesta andra europeiska länder upptar den franska aktiebolagslagen också bestämmelser om aktie- bolags upptagande av traditionella obligationslån. Lagen tillerkänner också obligationsinnehavarkollektivet vissa rättigheter avsedda att skydda deras intressen i bolaget. Det är sålunda i princip inte tillåtet för ett anonyme att genomföra vissa större förändringar i bolagets struktur – exempelvis fusion eller fission – utan att obligationsinne- havarna vid en särskild obligationsinnehavarstämma beslutat godkänna åtgärderna i fråga. Obligationsinnehavarna har också rätt att utse egna företrädare med rätt att närvara, men inte rösta, vid bolagsstämma. Aktiekapitalet i ett anonyme kan nedsättas för återbetalning till aktieägarna eller för täckande av förlust i bolagets verksamhet. Beslut om nedsättning fattas av (extra) bolagsstämma eller av styrelsen med stöd av bemyndigande. Stämmans beslut är giltigt om det biträtts av två tredjedelar av de på stämman avgivna rösterna. Skall nedsättning ske för återbetalning till aktieägarna, får beslutet verkställas endast efter tillstånd från rätten, som har att pröva om bolagets borgenärer skulle komma att lida skada av nedsättningen. Nedsättning av aktiekapitalet för förlusttäckning kan verkställas utan rättens medverkan. Nedsättning av aktiekapitalet för återbetalning till aktieägarna får som huvudregel ske endast genom ett till samtliga aktieägare riktat erbjudande om förvärv av ett visst antal aktier. Nedsättningen medför då att antalet aktier i bolaget reduceras. Nedsättning för förlusttäckning kan genomföras antingen som en minskning av samtliga aktiers nominella belopp eller genom en indragning av vissa aktier. 3.4.1.6Förvärv av egna aktier Ett anonyme får som huvudregel inte förvärva egna aktier. Från denna regel görs tre undantag. För det första tillåts förvärv av egna aktier i syfte att sätta ned aktiekapitalet. För det andra får ett bolag för- EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 179 värva egna aktier för att erbjuda aktierna till sina anställda inom ramen för ett vinstdelningsprogram. För det tredje får förvärv ske i syfte att stabilisera kursen på aktierna. I de båda sistnämnda fallen förutsätter förvärven att aktierna i fråga är föremål för handel på aktiemarknaden. Förvärv i syfte att stabilisera kursen kan med bolagsstämmans bemyndigande beslutas av styrelsen. Stämman skall i bemyndigandet ange förvärvsvillkoren, särskilt det högsta tillåtna inköpspriset, det högsta antal aktier som får återköpas och den tidsperiod inom vilket återköpet får ske. Stämman skall dessutom ange lägsta tillåtna försälj- ningspris vid en framtida försäljning av aktierna. I enlighet med andra bolagsdirektivets krav får ett förvärv av egna aktier inte inkräkta på bolagets bundna kapital. Den franska lagens bestämmelser innebär dessutom att bolaget måste ha disponibla vinstmedel motsvarande värdet på det sammanlagda inne- havet av egna aktier. Som ytterligare förutsättning för ett förvärv av egna aktier gäller att bolagets innehav av egna aktier efter förvärvet inte får överstiga av antalet aktier i bolaget eller av antalet aktier av ett visst aktieslag. Har bolaget förvärvat egna aktier inom nu angivna ramar kan aktierna innehas . Rösträtt eller andra rättigheter kan inte utövas för aktierna . Aktierna kan åter avyttras efter beslut av styrelsen. Aktierättigheterna kan då utövas av förvärvaren. Den franska bolagslagstiftningen innehåller inga bestämmelser om rätt för en aktieägare, som uppnått en viss ägarandel i ett bolag, att inlösa återstående aktier. 3.4.2Société à responsabilité limitée Även för bolagsformen SARL gäller, att delägarnas ansvar för bolagets förpliktelser är begränsat till den kapitalinsats de gjort i bolaget. Ett SARL skall ha ett andelskapital som uppgår till minst 50.000 FFr. Antalet delägare i ett SARL får inte överstiga femtio. Skulle detta antal överskridas, måste bolaget ombildas till aktiebolag, vid äventyr att det eljest anses upplöst. Ett SARL kan ägas av en enda fysisk eller juridisk person. 180 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Samtliga blivande delägare måste delta i bildandet av ett SARL. I all- mänhet bildas ett SARL genom simultanbildning. Denna tillgår i huvudsak på samma sätt som vid bildandet av ett anonyme. Det nybildade bolaget skall registreras i handelsregistret (registre du commerce et des ). Genom registreringen vinner bolaget rätts- subjektivitet. Vid bildandet av bolaget kan andelskapitalet tillskjutas i form av såväl kontanter som apportegendom. I bolag som skall bedriva hant- verksrörelse kan värdet av delägares eget arbete i viss utsträckning tjäna som apportegendom. Samtliga andelar i ett SARL måste vara till fullo betalda, innan bolaget kan registreras. I allmänhet erfordras att en revisor intygar i registreringsärendet att tillskjuten apportegendom har uppgivet värde. Om inte någon delägare tillskjuter apportegendom till ett högre värde än 50.000 FFr och högst mot- svaras av apportegendom, kan delägarna enhälligt besluta att avstå från revisorsvärdering. I sådant fall är delägarna från registreringen personligen ansvariga mot tredje man för att apportegen- domen var korrekt värderad. Andelar i ett SARL skall lyda på lika nominella belopp; detta nominella belopp får inte understiga 100 FFr. De har lika röstetal. Andelarna får inte ges form av negotiabla papper. Ett SARL får över huvud taget inte emittera löpande värdepapper. Andelar i ett SARL är som regel fritt överlåtbara mellan bolagets delägare. För att en sådan överlåtelse skall vara giltig måste den uppfylla vissa formkrav, bl.a. måste skriftligt avtal upprättas. För att överlåtelsen skall få sakrättslig verkan krävs dessutom att den registrerats i handelsregistret. Som huvudregel kan andelar också förvärvas fritt genom familjerättsliga fång. Andelar får inte överlåtas till personer utanför delägarkretsen, såvida inte en majoritet av delägarna med minst tre fjärdedelar av samtliga andelar i bolaget lämnar sitt samtycke till överlåtelsen. Den som vill genomföra en överlåtelse av nu angivet slag skall underrätta bolaget och varje delägare därom. Har bolaget inte yttrat sig i fråga om den tillämnade överlåtelsen från det att föreskrivna underrättelser ägt rum, anses bolaget ha samtyckt till överlåtelsen. Om bolaget vägrar att samtycka till överlåtelsen, är delägarna skyldiga att från det att samtycke vägrats förvärva eller låta EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 181 förvärva de ifrågavarande andelarna. Uppkommer tvist om priset, skall detta bestämmas av särskilt utsedda värderingsmän. Lagen ger emeller- tid också bolaget möjligheten att – med den överlåtande delägarens samtycke – sätta ned andelskapitalet med det nominella värdet av del- ägarens andelar och att därefter lösa in dessa till ett överenskommet eller av värderingsmän bestämt pris. Om bolaget inte vidtar någon av dessa åtgärder, får delägaren genomföra den ursprungligen tillämnade överlåtelsen. Rätten att påkalla förvärv eller inlösen av andelar till- kommer emellertid – med undantag för vissa transaktioner av familje- rättslig karaktär – endast den som varit delägare i bolaget . Lagreglerna är tvingande. I bolagsordningen kan också i viss utsträckning föreskrivas, att den som förvärvat andelar genom familjerättsligt fång måste ha bolagets samtycke för att kunna bli delägare. En ökning av andelskapitalet förutsätter att bolagsordningen ändras. Den måste därför biträdas av ägare till minst tre fjärdedelar av samtliga andelar i bolaget. Bestämmelserna om kapitalökning är kortfattade. Är det fråga om kontantemission, kan bolaget lyfta det tillskjutna kapitalet sedan ett bankinstitut intygat att de nya andelarna blivit till fullo betalda. Beslut om nedsättning av andelskapitalet fattas av bolagsstämman och fordrar samtycke av ägare till minst tre fjärdedelar av samtliga aktier i bolaget för att vara giltigt. Har bolaget utsett revisorer skall dessa avge yttrande till stämman över förslaget till nedsättning. Sker nedsättningen i annat syfte än att täcka en förlust, uppställer lagen regler om borgenärsskydd i huvudsak överensstämmande med vad som gäller för ett anonyme. 3.4.2.5Förvärv av egna andelar Ett SARL får inte förvärva egna andelar. I samband med nedsättning av andelskapitalet för annat ändamål än förlusttäckning får emellertid bolagsstämman uppdra åt företagsledningen att köpa ett bestämt antal andelar i syfte att annullera dem. 182 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar I finns endast en bolagsform utan personligt ägaransvar, the limited liability company. Bolagsformen i fråga inrymmer emeller- tid två kategorier, nämligen private och public limited liability com- pany. Uppdelningen motsvarar i praktiken i stor utsträckning det kontinentaleuropeiska systemet med två bolagsformer utan personligt ägaransvar. Totalt finns det i omkring 10.000 public och 1 milj. private limited liability companies. Regleringen av limited liability companies finns i Companies Act. 3.5.1Public och private limited liability companies Ett limited liability company är en juridisk person, vars ägare inte bär något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. I likhet med vad som är fallet enligt kontinentaleuropeisk rätt kan bolagets borgenärer göra sina fordringar gällande endast mot bolaget som sådant. I fordringsägarnas intresse upptas i lagen vissa kapitalskydds- regler, men dessa har traditionellt haft en delvis annan utformning än i de kontinentaleuropeiska länderna. Fram till inträde i EG fanns i den brittiska lagen exempelvis inte något krav på ett visst minsta aktiekapital, något som är en hörnsten i bl.a. den tyska lagen. Kapitalreglerna i Companies Act bygger på en distinktion mellan vad som benämns authorised och issued share capital. I the memoran- dum of association (se nedan) skall anges ett authorised share capital, inom vilket bolagets styrelse traditionellt haft närmast obegränsade möjligheter att besluta om nyemission av aktier. Bolagets verkliga aktiekapital representeras av de utelöpande aktierna i bolaget, the issued capital. Enligt tidigare gällande rätt fanns inte något krav på ett visst minsta authorised eller issued share capital. Till följd av EG:s harmoniserings- arbete gäller att ett public company skall ha ett s.k. authorised och issued share capital på minst £ 50.000. För private companies, som i detta hänseende inte berörs av EG-rätten, gäller alltjämt att aktieägarna själva har att besluta om aktiekapitalets minsta storlek. De allra flesta privata aktiebolag bildas med ett issued capital på £ 100, medan the authorised capital är väsentligt högre, för att möjliggöra framtida kapitalökningar utan stämmobeslut. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 183 Ett limited liability company kan bildas genom simultan- eller succes- sivbildning. Ett private limited liability company kan bildas av en eller flera stiftare. För att bilda ett public limited liability company krävs minst två stiftare. Stiftarna upprättar dels ett s.k. memorandum of association, som kan sägas vara det grundläggande bolagsbildnings- dokumentet, dels articles of association. Tillsammans motsvarar dessa båda dokument vad som i de kontinentaleuropeiska länderna benämns bolagsordning. i den brittiska regleringen är att stiftarna, i stället för att upprätta egna articles of association, kan hänvisa till en i lagen upptagen standardbolagsordning (Table A). Ett privat aktiebolag kan registreras och påbörja sin verksamhet utan att något kapital tillskjutits bolaget. Ett publikt bolag får påbörja sin verksamhet först sedan det emitterat aktier med ett sammanlagt nominellt belopp om minst £ 50.000 och minst en fjärdedel av aktiernas nominella belopp samt, i förekommande fall, hela överkursen tillförts bolaget. Genom registreringen vinner bolag rättssubjektivitet. 3.5.1.2Aktier, aktieslag m.m. Alla aktier i ett brittiskt aktiebolag har lika rätt i bolaget, om inte i bolagsordningen tagits in en föreskrift om aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. I praktiken förekommer huvudsakligen ekonomiska skillnader. Röstvärdesskillnader är tillåtna, men mycket ovanliga. Aktiekapitalet (the issued share capital) i ett limited liability company kan ökas genom ny- eller fondemission. Nyemission kan vara kontant- eller apportemission. Den närmast obegränsade frihet som systemet med authorised och issued share capital ursprungligen erbjöd styrelsen att inom ramen för the authorised capital besluta om ökning av the issued share capital har inskränkts genom anpassningen till EG:s krav. Ett beslut från styrelsens sida att öka aktiekapitalet genom ny- eller fondemission förutsätter att styrelsen bemyndigats därtill genom stämmobeslut eller föreskrift i bolagsordningen. Bemyndigandet får inte avse än . Vid kontantemission har aktieägarna företrädesrätt att teckna de nyemitterade aktierna i förhållande till sin andel av aktiekapitalet, om inte annat beslutas av stämman. 184 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar I likhet med vad som gäller vid bolagsbildning, skall vid nyemission minst en fjärdedel av aktiernas nominella belopp samt, i förekommande fall, hela överkursen vara tillförd bolaget vid registreringstillfället. Ett limited liability company kan också ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning av aktier i bolaget. Ett limited liability company kan nedsätta sitt issued share capital endast om i bolagsordningen föreskrivits, att så skall kunna ske. Nedsättning kan ske för återbetalning till aktieägarna eller för täckande av förlust i bolagets verksamhet. Beslut om nedsättning fattas av bolagsstämma med kvalificerad majoritet (special resolution). Beslutet är giltigt om det biträtts av minst tre fjärdedelar av de avgivna rösterna. Skall nedsättning ske för återbetalning till aktieägarna får beslutet verkställas endast efter rättens tillstånd. 3.5.1.5Förvärv av egna aktier För såväl private som public companies gäller ett principiellt förbud mot förvärv av egna aktier. Förbudet är emellertid förenat med så stora undantag att det i praktiken knappast är berättigat att tala om ett förbud. Såväl public som private companies kan förvärva egna aktier, om bolagsordningen innehåller en bestäm- melse som uttryckligen tillåter sådana förvärv. Förvärvsbeslutet skall fattas av bolagsstämman, som också har att fastställa de närmare villkoren för förvärvet. Lagen skiljer i det sam- manhanget mellan förvärv som sker på respektive utanför aktiemark- naden. Beslut om förvärv av aktier på aktiemarknaden kan fattas av stämman med enkel majoritet (ordinary resolution), medan beslut om förvärv av egna aktier utanför aktiemarknaden kräver kvalificerad stämmomajoritet (special resolution). I det senare fallet får inte heller rösträtt utövas för de aktier som skall bli föremål för förvärvet i fråga. För public companies gäller i korthet att ett förvärv av egna aktier inte får inkräkta på bolagets bundna kapital, medan private companies i det hänseendet givits längre gående förvärvsmöjligheter. Förutom tillåtelse i bolagsordningen och beslut på stämma krävs i det fallet bl.a. att bolagets borgenärer ges möjlighet att invända mot detsamma vid domstol. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 185 har inte beaktat det andra bolagsdirektivets krav att ett bolags sammanlagda innehav av egna aktier får motsvara högst av bolagets aktiekapital. Den brittiska aktiebolagslagen upptar inte någon annan begränsning i det hänseendet än att det i bolaget alltid måste finnas minst en aktie och att denna aktie inte får omfattas av en inlösenklausul i bolagsordningen (redeemable share). Avvikelsen från direktivets krav skall ses i ljuset av att den brittiska lagen, till skillnad från vad som är fallet i de kontinentaleuropeiska medlemsstaterna, inte tillåter att bolaget behåller och senare avyttrar de återköpta aktierna. Efter förvärvet skall aktierna annulleras. Den brittiska aktiebolagslagen upptar bestämmelser om rätt och plikt till inlösen av minoritetsaktier i samband med offentliga uppköpser- bjudanden. Har den som lämnat ett sådant erbjudande på grund av detta förvärvat eller slutit avtal om att förvärva nio tiondelar av samtliga aktier i ett bolag eller nio tiondelar av aktierna i ett visst aktieslag i ett bolag, har han rätt att lösa in de återstående aktierna på samma villkor som gällt enligt erbjudandet. En aktieägare som inte accepterat erbjudandet har rätt att inom viss begära att den som lämnat detta löser in hans aktier i enlighet med erbjudandets villkor. Bestämmelserna om inlösen gäller oavsett om det bolag som berörs av erbjudandet är ett public company eller ett private company. Ett erbjudande av ifrågavarande slag kan lämnas såväl av en fysisk person som av en juridisk person. Även gemensamma erbjudanden från flera fysiska eller juridiska personer omfattas av regleringen. De uppställda majoritetsgränserna avser endast kapitalmajoritet; aktiernas röstvärde saknar betydelse i sammanhanget. Om den som lämnat ett uppköpserbjudande uppnått den föreskrivna nio tiondelsmajoriteten, har han rätt att underrätta ägarna av de återstående aktier, som omfattas av erbjudandet, att han önskar förvärva deras aktier. Vid beräknandet av om majoritetsaktieägaren förvärvat nio tiondelar av aktierna på grund av erbjudandet, tas inte hänsyn till aktier som han förvärvat innan han lämnade detta. Aktier som majoritetsaktieägaren förvärvat erbjudandet stått öppet men till ett högre pris än det i erbjudandet angivna skall inte heller beaktas. Inlösenrätt för majoritetsaktieägaren förutsätter med andra ord att det av honom lämnade erbjudandet accepterats av ägare till nio tiondelar av de med erbjudandet avsedda aktierna. Genom underrättelsen till ägarna av återstående aktier blir majoritets- 186 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar aktieägaren skyldig att förvärva deras aktier i enlighet med de slutligen bestämda villkoren i erbjudandet. Gav erbjudandet möjlighet åt aktie- ägarna att välja mellan olika former av ersättning, måste denna val- möjlighet också erbjudas de återstående aktieägarna. Detaljerade lagregler bestämmer i vilken ordning överlåtelsen av de återstående minoritetsaktierna skall äga rum och hur minoritetsaktieägarna skall erhålla sitt vederlag. När den som lämnat ett erbjudande av angivet slag innehar nio tiondelar av aktierna i bolaget eller aktieslaget, har återstående aktie- ägare rätt att begära att majoritetsaktieägaren löser in deras aktier i enlighet med de på grund av erbjudandet slutligen bestämda villkoren. För att minoritetsaktieägare skall ha rätt att begära inlösen krävs det alltså inte att majoritetsaktieägaren förvärvat nio tiondelar av aktierna på grund av erbjudandet. Det är samtliga aktier i bolaget som skall beaktas, således även sådana som majoritetsaktieägaren förvärvat innan han lämnade erbjudandet. Det åligger denne att inom en månad, från det att acceptfristen för erbjudandet gått ut, underrätta återstående aktieägare om deras rätt att påkalla inlösen. Minoritetsaktieägarna måste ges av åtminstone från sistnämnda tidpunkt för att utöva sin inlösenrätt. Innehöll erbjudandet möjlighet för aktie- ägarna att välja mellan olika slag av vederlag, gäller denna möjlighet även för aktieägare som begär inlösen av sina aktier. För det fall att majoritetsaktieägare påkallat inlösen av återstående minoritetsaktier, kan en berörd minoritetsaktieägare väcka talan vid domstol med yrkande antingen att rätten skall förklara att någon rätt till inlösen inte föreligger eller att rätten skall bestämma andra villkor för majoritetsaktieägarens inlösen av minoritetsaktier än som följer av erbjudandet. Utnyttjar en minoritetsaktieägare sin rätt till inlösen, kan såväl denne som majoritetsaktieägaren inför domstol föra talan om att rätten skall bestämma sådana andra villkor. Av lagbestämmelserna följer, att kostnaderna för sådana rättegångar som regel skall bäras av majoritetsaktieägaren. I processen åligger det minoritetsaktieägaren att visa att erbjudandet är oskäligt (unfair). I rättspraxis har det varit mycket sällsynt att domstolarna bestämt andra villkor för inlösen av minoritetsaktier än de som angivits i det ursprungliga erbjudandet. De engelska domstolarna synes anse, att det krävs utomordentligt starka skäl för att ifrågasätta villkoren i ett erbjudande som godtagits av ägare till nio tiondelar av de berörda aktierna, framför allt i de fall, där det erbjudna priset för aktierna överstigit marknadsvärdet för dessa, se rättsfallet Re Grierson, Oldham and (1968, All ER 192). Enligt de brittiska bestämmelserna likställs vid tillämpning av de nu behandlade reglerna konvertibler och teckningsoptioner och innehavare EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 187 av sådana papper med aktieägare. Innehavarna av sådana värdepapper behöver emellertid inte erbjudas samma villkor som aktieägarna. I finns två bolagsformer utan personligt ägaransvar, nämligen aktieselskab och anpartsselskab. Den nuvarande lagen om aktiesel- skaber, Lov nr. 370 af 13. , tillkom i nordiskt samarbete under slutet av 1960- och . Den överensstämmer därför i stora delar med den svenska aktiebolagslagen. Bolagsformen anparts- selskab tillskapades i samband med inträde i EG . Den används framför allt av mindre företag med en eller ett fåtal ägare. Reglerna om anpartselskab upptogs i en särskild lag, som ursprungligen hade mycket stora likheter med aktieselskabslagen. Lagen har omarbetats i syfte att ge ägarna en större frihet att själva reglera en rad frågor av internt slag, exempelvis om bolagets organisation. Ett annat syfte har varit att förenkla lagen. Omarbetningen har resulterat i en helt ny anpartsselskabslag, Lov nr. 378 af 22. . Totalt finns det i knappt 50.000 anpartsselskaber och drygt 25.000 aktieselskaber. Ett aktieselskab är en juridisk person, vars ägare inte bär något person- ligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser.