sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Studien visar att blivande ekonomer och forskningsinriktade läkarstuderande ser en klarare relation mellan arbetet och det blivande yrket än de övriga. 126 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter ekonomstuderande är dessutom bättre förberedda för det självständiga arbetet, bland annat genom tidigare mindre arbeten av liknande slag. WALLDAL , (1991) Problembaserad inlärning. Utvärdering av påbyggnadslinjen Utbildning i öppen hälso- och sjukvård. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 79. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, lärarrollen Walldals undersökning, av en påbyggnadsutbildning omfattande 40 högskolepoäng, visar på i stort positiva resultat men några problematiska områden i det problembaserade arbetssättet. Studiens kvantitativa del ger en övervägande positiv bild av utbild- ningen. Av 29 deltagare var två tredjedelar nöjda med information om, mål för och uppläggning av kursen. Deltagarna förväntar sig att utveckla sin förmåga att arbeta i grupp och självständigt lära och lösa problem. Den kvalitativa delen av undersökningen visar dock på vissa problem. Deltagarna var motiverade för utbildningen, men arbetet i basgrupper blev inte alltid som planerat. Diskussionerna fokuserades till stor del på deltagarnas yrkeserfarenheter, och inte på nya kunskaper, vilket var syftet. I två grupper blev det också problem med kommunika- tion och samarbete. Det andra problemområdet rörde lärarnas/hand- ledarnas roll i gruppen. Där fanns osäkerhet och oklarhet när det gällde bland annat rollen som expert/icke-expert, motivation, utvärdering och användandet av traditionella undervisningsmetoder som föreläsningar. RAHIMI, AMENEH (1995) and conventional education from a student perspective. A qualitative analysis comparing students´ experience of education, approach to learning and reading comprehension. , Studies in Education and Psychology No 45. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 127 Detta är en fenomenografisk studie, där 60 medicinstuderande från en utbildning med problembaserat lärande (PBL) och en traditionell utbildning har intervjuats. Intervjuerna utgick från en medicinsk text, och såväl angreppssätt och förståelse i förhållande till denna text som angreppssätt i förhållande till studierna i allmänhet behandlades. Resul- taten visar att ett förståelseinriktat angreppssätt överväger bland PBL- studenterna, medan den andra gruppen i större utsträckning tar till reproducerande strategier. Trots detta skiljer sig inte förståelsen av den specifika texten nämnvärt mellan de båda grupperna. Studenter med ett mer förståelseinriktat angreppssätt når alltså inte en bättre förståelse av texten. Detta kan bero på att det angreppssätt de beskriver sig ha inte stämmer med hur de faktiskt gör. Det är möjligt att PBL-studenterna beskriver det förståelseinriktade angreppssätt de har lärt sig är det rätta, men i praktiken läser de på det reproducerande sätt de har vant sig vid i den tidigare skolutbildningen. Ett annat problem för PBL-utbildningen kan vara att det tar tid att få genomslagskraft för en ny pedagogisk inriktning av detta slag i alla delar av utbildningen. Rahimi behandlar också studenternas erfarenheter av universitets- utbildningen, och där visar det sig att PBL-studenterna har upplevt den som mer flexibel och meningsfull. BOOTH, (1992) Learning to program. A phenomenographic perspective. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 89. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen I denna studie har Booth följt studerande i datavetenskap under introduktionskursen i programmering. Att lära sig programmera karaktäriseras av en ökad medvetenhet om vad programmering innebär. Detta innefattar utvecklingen av kvalitativt bättre uppfattningar, men också att utveckla en repertoar av fler uppfattningar. Förmågan att programmera handlar då om att (intuitivt) kunna bygga på den upp- fattning som passar i det aktuella sammanhanget. Booth menar att det primärt är genom erfarenhet av programmering som dessa uppfattningar utvecklas. Detta innebär att undervisningen inte enbart kan bestå av förmedling av expertkunskap, utan det krävs att de studerande får 128 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter utmaningar där de skaffar sig erfarenheter och själva kan utveckla expertkunskap och -förståelse. Det är också viktigt att lärarna är medvetna om vilka uppfattningar de studerande har och utgår från. BOBRINK , (1996) Interaction within the Process-Product Paradigm. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen Denna experimentella studie undersöker hur olika betingelser för grupparbete påverkar processen i och resultatet av arbetet. Studien gjordes bland lärarstuderande, vilka arbetade i 64 grupper om fyra personer. Grupperna fick arbeta med en fallbeskrivning utifrån fyra olika psykologiska teorier. Grupperna varierade med avseende på innehåll, sammanhållning och bedömning. Innehållet var antingen individuellt, vilket innebar att var och en förberedde sig genom att läsa in sig på en av de fyra teorierna, eller gemensamt, vilket innebar att alla läste in sig på samtliga teorier. Om sammanhållningen var hög eller låg bestämdes av i hur hög utsträckning deltagarna fick samarbeta med personer de hade önskat få samarbeta med. Bedömningen var antingen individuell, deltagarna bedömdes var och en utifrån sin insats i arbetet, eller gemensam, alla i gruppen fick samma betyg utifrån gruppens resultat. Gemensamt innehåll gav ett bättre resultat än ett individuellt innehåll, och hög sammanhållning gav bättre resultat än låg sammanhållning. Däremot gav bedömningsformen inte någon huvudeffekt på resultatet. Bedömningen gav dock en interaktionseffekt med sammanhållningen – vid gruppbedömning påverkades inte resultatet av om sammanhållningen var hög eller låg, medan individuell bedömning innebar att hög sammanhållning gav bättre resultat och låg sammanhållning sämre resultat (än vid gruppbedömning). En jämförelse med en kontrollgrupp bestående av studerande vilka löste uppgiften individuellt visade dessutom att dessa lyckades bättre än grupperna, oavsett vilka be- tingelser som gällde för grupperna. Individuellt arbete gav alltså bättre resultat än grupparbete när det gällde att förstå och lösa fallet utifrån så många av de givna teorierna som möjligt. Processen i grupperna analyserades med utgångspunkt i om deltagar- nas bidrag var analytiska (analys av diskussionens innehåll) eller strukturella (hur arbetet skulle utföras), och om de rörde den givna SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 129 uppgiften eller ej. Bland de effekter på processen i gruppen som redovisas kan följande exempel ges: Grupper med hög sammanhållning blir mer analytiskt uppgiftsinriktade vid individuell bedömning, medan bedömningsformen inte påverkar i detta avseende vid låg samman- hållning. När det gäller frekvensen av strukturella, ej uppgiftsinriktade bidrag påverkas denna inte av gruppens sammanhållning om innehållet är individuellt, medan frekvensen blir betydligt högre i grupper med låg sammanhållning om innehållet är gemensamt. TROWALD , , (1993) Studen- ters syn på kunskapsmätning, en enkätstudie med särskild hänsyn till de graderade betygens inverkan på inlärning och studier. : , Pedagogiskt utvecklingsarbete 15. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen Rapporten bygger på en enkätundersökning med 403 universitets- studerande från olika utbildningar och orter. Studien visar på en tydlig skillnad i synen på kunskapsmätning beroende på om den studerande får graderade betyg (utöver godkänd-underkänd) eller ej. Med graderade betyg styrs studierna mer av gamla tentor och den kommande exa- minationen. Vid icke graderade betyg styr intresse och kommande yrke mer, och dessutom upplever man att proven i större utsträckning riktas in på väsentligheter samt ser proven mer som ett inlärningstillfälle. De graderade betygen styr de studerande mot en inlärning som delvis motverkar universitetssystemet utbildningsmål, och författarna är därför skeptiska till ett graderat betygssystem i högskolan. ZETTERSTR ÖM, (1988) Samhället som föreställning. Om studerandes ideologiska formning i fyra högskoleutbildningar. , , akademisk avhandling 23. 130 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Den första av tre avhandlingar från , Långtidseffekter av högre utbildning. I denna avhandling fokuseras en kvalitativ teoriinriktad metod för utvärdering av långtidseffekter av högre utbildning. Det handlar här om utvärdering av ideologiska effekter av högskoleutbildning. Resultaten är dock knappast en utvärdering av effekterna, utan alltså snarare en utvärdering av metoden. Det centrala begreppet är föreställning, och studenternas föreställningar om arbetsdelning, lönedifferentiering samt arbetskraftens reproduktion analyseras, som de kommer till uttryck i intervjuer. beskriver fem typer av föreställningar om dessa tre samhällsaspekter. De fem typerna skiljer sig åt när det gäller vilken föreställning man har om var makten och kontrollen över t.ex. arbets- delningen ligger. Är makt/kontroll lokaliserat till system-, verksamhets- eller individnivå? 100-talet studenter fördelade på utbildningar i ekonomi, medicin, psykologi och teknik har intervjuats vid utbildningens början och . Det visar sig att föreställningarna är stabila . De föränd- ringar som förekommer saknar generell karaktär. Effekterna av högre utbildning i föreställningsdimensionen kan sägas vara beroende av initiala föreställningar, vilken utbildningslinje men även vilken sam- hällsaspekt som är föremål för analys. (ur abstrakt) , (1990) Yrket som föreställning. En analys av föreställningar hos studerande inom fyra högskoleutbildningar. , , akademiska avhandlingar 28. (Av- handling) Denna avhandling tillhör också . I Hults avhandling är det högskolestuderandes föreställningar om det blivande yrket som är i fokus. Den analysmodell presenterar utgår från begreppen klassifikation och inramning, och hur man föreställer sig att dessa är relaterade till system-, verksamhets- och/eller individnivå. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 131 Den grundläggande klassifikationen avser vad som är den grund- läggande förutsättningen för den aktuella företeelsen; vad det är som till syvende och sist förklarar sakernas tillstånd. Den grundläggande inramningen innebär hur klassifikationen realiseras, dvs hur den möjliggörs och upprätthålls. 14–15) De fem kategorierna i analys- modellen presenteras i figur II.1. Klassifikationens (K) och inramningens (I) lokalisering i de olika föreställningskategorierna (A-E). (, 1990, s. 15) Kategorierna beskrivs på följande sätt, med exempel från de ekonom- studerande: D.Den visionäre men tyglade framtidsskaparen E.Den visionäre och otyglade framtidsskaparen (, 1990, s. 114) Kategorierna befinner sig alltså på en dimension från att yrkesrollen bestäms av och är underordnad det ekonomisk-politiska systemet, till att den bestäms av individuella egenskaper och skillnader. Ekonom- och teknikstuderande förändrar sina föreställningar under utbildningen till att se yrkesrollen som i högre grad bestämd av individuella skillnader. De psykologstuderandes föreställningar förändrades i motsatt riktning, medan de medicinstuderande förblev i mitten. Bland de medicinstude- rande saknades för övrigt D- och E-kategorierna helt. Ett annat resultat är att psykologstuderande, och i viss utsträckning teknikstuderande, i slutet av utbildningen såg större möjligheter än de båda andra grupperna att i det blivande yrket också handla i enlighet med sin föreställning om den ideala yrkesrollen. 132 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , (1993) Högskolebildningens fem ansikten. Studerandes föreställningar om kunskapspotentialer i teknik, medicin, ekonomi och psykologi. – En kvalitativ utvärderingsstudie. , , akademisk avhandling 35. Denna avhandling tillhör liksom de två föregående . Avhandlingen handlar om högskolestuderandes föreställningar om kunskapspotentialer inom sina respektive ämnesområden. 100-talet studenter fördelade på utbildningar i ekonomi, medicin, psykologi och teknik har intervjuats vid utbildningens början och . Kun- skapspotentialen handlar om vilka kunskaper som är önskvärda samt möjliga att förvärva och förverkliga (s. 10). Här presenteras en modifierad strukturmodell för analys av föreställ- ningar, där de fem typerna av föreställningar är mer utvecklade än hos (1988) och (1990). Föreställningarna skiljer sig åt beträffande hur man föreställer sig att makt och kontroll över, samt möjlighet till motstånd mot och strategier för förändring av utbildningen, ligger på system-, verksamhets- eller individnivå. (Termerna makt och kontroll motsvarar termer klassifikation och inramning, vilka används av .) Denna strukturmodell fungerar alltså som en explicitgjord teoretisk struktur vid analysen av ett empiriskt material. står här för en kritik mot den fenomenografiska traditionen, där man inte redogör för den (mer eller mindre medvetna) teoretiska utgångspunkten i analysen. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 133 m, k, ms, m, k, ms, s m, k, ms, Lokaliseringar av makt (m), kontroll (k), motstånd (ms) och strategi (s) i relation till system-, verksamhets- och individnivå. (, 1993, s. 47) De olika föreställningstyperna illustreras i figur II.2. I kategori A finns föreställningar om ämnets kritiska och utmanande möjligheter. I kategori B handlar föreställningarna om förbättrande och utvecklande möjligheter. I kategori C handlar föreställningarna om anpassning. Kategori D handlar om förståelseskapande möjligheter. I kategori E handlar det om självutvecklande möjligheter. Vid samtliga utbildningar dominerar den anpassningsinriktade C- kategorin vid såväl början som slutet av studierna. Inom denna kategori sker dock en utveckling mot ett mer reflekterat, vetenskapligt, för- hållningssätt. Fördelningen på de olika kategorierna varierar. På läkar- utbildningen minskar de förekommande kategorierna från början till slutet av utbildningen, medan den kollektiva föreställningsrepertoaren ökar på övriga utbildningar. Ekonom- och psykologstuderande utvecklar sin individuella föreställningsrepertoar (utvecklar flera föreställningar) i betydligt större utsträckning. Detta relaterar till att dessa utbildningar kännetecknas av en integrerad läroplanskod med låg grad av klassifikation och inramning (jämför ), till skillnad från de två andra utbildningarna. Psykologutbildningen är den enda utbildning där samtliga föreställningar förekommer, och alla fem finns såväl i början som i slutet av utbildningen. 134 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , (1992) Gå i lära till lärare. En grupp kvinnors och en grupp mäns inskolning i slöjdläraryrket. , , doktorsavhandling nr 33. Kategorisering: Bakgrundsfaktorer, undervisnings- och inlärningspro- cessen, lärarroll, institution jämför två grupper slöjdlärarkandidater ur i första hand ett genusperspektiv. De blivande textilslöjdlärarna är kvinnor, de har medel- klassbakgrund och positiva skolupplevelser. De blivande trä- och metallslöjdlärarna är nästan uteslutande män, de har arbetarklass- bakgrund och negativa skolupplevelser. Textilslöjdlärarna vill arbeta med att utveckla textilhantverket i slöjden, och de vill föra samman teori och praktik. Idealet är att eleverna utvecklas till följsamma, sparsamma och kvalitetsmedvetna medborgare (s. 214). Trä- och metallslöjdlärarna väljer utbildningen för att de vill arbeta med barn och ungdomar, och då är det praktiska slöjdämnet ett bra alternativ. De skiljer tydligt på teori och praktik. Deras ideal är elever som blir aktiva, initiativrika och 'händiga' medborgare. (s. 215) Dessa mönster utvecklas och förstärks under slöjdlärarutbildningen. Utbildningen reproducerar bland annat ett tydligt könsmönster av den passiva kvinnan och den aktiva mannen, vilket bland annat kommer till uttryck genom att textilutbildningen är styrd och välorganiserad medan trä- och metallslöjdutbildningen kräver mycket av egna initiativ. Utbildningen reproducerar också ett mönster av åtskillnad mellan teori och praktik i skolan. De blivande textillärarna överger sina förhoppningar om integrering mellan teori och praktik och accepterar slöjdens underordnade ställning. Trä- och metallslöjdlärarna behåller uppfattningen om åtskillnad mellan teori och praktik, men de accepterar inte att det praktiska ämnet slöjd ska vara underordnat teoretiska ämnen. menar dock att det är tveksamt om de kommer att försöka förändra förhållande när de börjar arbeta som slöjdlärare. BEACH, (1995) Making sense of the problems of change: An ethnographic study of a teacher education reform. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 135 Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 100. Kategorisering: Undervisningsprocessen; institution och organisation: lärarutbildning Beachs avhandling är en etnografisk fallstudie av den nya grundskollä- rarutbildning som startade . Studien visar på problemen i mötet mellan reformens policy och utbildningens verklighet. Beach har identifierat tre fundamentala undervisningsmodeller i sin undersökning av ämnes- och ämnesdidaktisk undervisning. Två av dessa finns i den ämnesdidaktiska undervisningen. Den ena är inriktad på att träna kritisk reflektion och att förstå elevernas tänkande, något som överensstämmer med reformens policy. Den andra ämnesdidaktiska modellen bygger på förmedling av undervisningserfarenheter och råd och tips om hur undervisningen bör gå till. Den förmedlande inriktningen i denna modell, och i den ämnesteoretiska modellen, har stöd i en stark tradition som är svår att förändra. Dessutom är det dessa modeller som de flesta studerande uppfattar som positiva, eftersom de uppfyller deras för- väntningar på hur utbildning normalt ska gå till och vad de ska få ut av lärarutbildningen. Reformens policy har alltså svårt att slå igenom på en institution som präglas av en tradition med annan inriktning. , (1995) Läras för skolan eller skolas att lära. Tankemodeller i lärarutbildning. Acta Universitatis Upsaliensis, Studies in Education 63. Avhandlingen försöker besvara följande frågor: * Finns det ett enhetligt paradigm för lärarutbildning hos statsmakten, representerad av riksdag, regering samt Universitet- och högskoleämbe- tet (UHÄ)? Finns samma paradigm inom lärarutbildningen, dvs. är det detsamma som statsmaktens, såsom det uttrycks i lokala planer, kursplaner, av utbildningsledning och av lärarutbildare? Är detta/dessa paradigm identifierbara hos studenterna? 136 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Det övergripande syftet är att via konstruerade paradigm försöka beskriva, analysera och tolka vilket eller vilka paradigm som finns i lärarutbildningen med inriktning mot undervisning i årskurserna 1–7, som startade . Den teoretiska delen bygger på en kvalitativ forskningsansats. Vissa delar av arbetet är deskriptiva, andra är tolkade utifrån en fenomenlogisk utgångspunkt. Den empiriska delen grundas på de framtagna paradigm- begreppen och omfattar en analys av relevanta dokument för perioden –1988. Några högskolor och universitet har valts ut för vidare undersökning. Denna del av analysen är upplagd som ett antal fallstudi- er. Studien visar att det uppträder flera olika paradigm i statsmakternas dokument såväl som i dokumenten från universiteten och högskolorna. Paradigmen vid universitet och högskolor varierar mellan enheterna. Flera paradigm kan dessutom uppträda inom en enhet. Lärarutbildarnas privata paradigm och det professionella paradigmet kan också vara ett eller flera och varierar såväl mellan lärarutbildare som mellan enhetens professionella paradigm. Vidare anser lärarutbildarna att det huvud- sakliga paradigmet är det professionella paradigmet. Studenterna däremot anser att det är det traditionella yrkesparadigmet som är förhärskande. , (1990) Handledning i praktiken. En studie av handledares och lärarkandidaters uppfattningar av handledning i lärarutbildningens praktikdel. , Studies in Education No 30. Kategorisering:Undervisnings/handledningsprocess,lärar/handledarroll, lärarutbildning har studerat uppfattningar av handledning med en fenomeno- grafisk ansats. Datainsamlingen omfattar dels intervjuer med lärare och lärarstuderande, dels handledningssamtal. Studien berör handledningens funktion, innehåll samt form. I resultaten finns ett genomgående mönster som kan relateras till om man har ett för-givet-tagande eller ett reflek- terande perspektiv på lärares yrkeskunskap. Innehållet i handledningen kan med ett för-givet-tagande perspektiv fokuseras på lärarkunskapens vad-aspekt, överförande av en viss kunskap. När perspektivet är reflekterande kan fokus mer ligga på hur den studerande genom SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 137 reflektion utvecklar sin kunskap, och handledningens innehåll blir reflektionen. Uppfattningarna av handledningens funktion skiljer sig åt på motsvarande sätt. Om yrkeskunskapen tas för given är praktiken ett tillfälle till övning, och handledningen fungerar som tillfälle för bedömning, kommenterande och tillrättaläggande. Å andra sidan kan praktikundervisningen ses som ett objekt för reflektion, och då blir handledningens funktion just reflekterande. När det gäller handled- ningens form skiljer på en episodinriktad respektive en principin- riktad strategi. Diskuteras undervisningen utifrån en rad episoder eller utifrån vissa idéer och principer? PILHAMMAR , (1991) Det är vi som är dom. Sjuksköterskestuderandes föreställningar och perspektiv under ut- bildningstiden. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 83. Avhandlingen innehåller flera resultat som kan tänkas vara av mer generellt intresse för yrkesutbildningar inom högskolan. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, sjuksköterske- utbildning Detta är en etnografisk studie av sjuksköterskeutbildningen. En analys av erfarenheternas roll visar att studenternas erfarenheter beaktas i ganska låg utsträckning i den teoretiska undervisningen, och i så fall fungerar de främst som exempel snarare än som utgångspunkt för resonemang. De erfarenheter studenterna främst bygger på kommer från eget arbete som undersköterska. Undersökningen visar att det hos de studerande finns fyra olika föreställningar om sjuksköterskans yrkesfunktion. Den kan vara en följd av arbetsdelning, en följd av kompetens, ett förhållningssätt och/eller en följd av personliga egenskaper. Föreställningen om arbetsdelning dominerar i början av utbildningen och är även vanligast mot slutet. I början har även personliga egenskaper ganska stor betydelse, men mot slutet sker en förskjutning mot föreställningarna om kompetens och förhållningssätt. Däremot saknas den föreställning om vetenskapligt förhållningssätt och grund som hade kunnat förväntas utifrån utbild- ningsplanen. 138 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Avhandlingen beskriver också hur studenterna har olika perspektiv, sätt att se på sin roll. I respektive perspektiv dominerar olika föreställ- ningar om yrkesfunktionen enligt tabell II.5. Perspektiv och föreställningar hos sjuksköterskestuderande. Under utbildningen sker byten av perspektiv, byten som utifrån ett interaktionistiskt perspektiv relateras till självreflektion och interaktion med signifikanta andra som lärare, handledare, sjukvårdspersonal och patienter. I inledningen dominerar undersköterskeperspektiv och stude- randeperspektiv. I mitten av utbildningen är studerandeperspektivet vanligast och mot slutet sjuksköterskeperspektivet.