sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — I bestämmelsen skall anges att den som på en viss fastställd dag – avstämningsdagen – är införd i aktie- boken eller i en särskild förteckning som Värdepapperscentralen skall föra över uppdragstagare, panthavare m.fl. skall anses behörig att ta emot utdelning och, vid fondemission, ny aktie som tillkommer aktieägare samt att utöva aktieägares företrädesrätt att delta i emission (3 kap. 8 §). Bolag med sådant förbehåll i bolagsordningen kallas avstämningsbolag. Övriga bolag brukar kallas kupongbolag. Beträffande avstämningsbolag kan i aktieboken, i stället för ägaren, antecknas någon som fått ägarens uppdrag att förvalta aktierna (förvaltarregistrering; 3 kap. 10 §). För att kunna registreras som förvaltare krävs tillstånd av (8 kap. 1 § aktie- kontolagen (1989:827)). Sådant tillstånd får ges bl.a. svenska och utländska banker och värdepappersföretag. I avstämningsbolag får aktiebrev inte utfärdas. I stället skall Värde- papperscentralen för varje avstämningsbolag föra ett särskilt register över bolagets aktier. består av dels en daglig journal, dels aktiekonton – ett eller flera för varje aktieägare. 146 Huvuddragen i gällande rätt dagliga journalen införs alla anmälningar till registret. Om alla villkor för registrering är uppfyllda, görs anteckning också på aktiekonto. Registrering på aktiekonto får i stort sett samma rätts- verkningar i avstämningsbolag som innehavet av aktiebrev får i kupongbolag. Aktiekonton kan, efter Värdepapperscentralens medgivande, föras av bl.a. svenska och utländska banker och värdepappersföretag. Den enskilde aktieägaren väljer själv vilket institut han vill använda. Han vänder sig t.ex. till en bank och begär att vissa aktier som han köpt i ett avstämningsbolag skall registreras på ett aktiekonto i hans namn. Banken prövar då de formella förutsättningarna för att registrera aktierna med ledning av registreringsuppgifter och förvärvshandlingar och vidarebefordrar uppgifterna till VPC. Vill aktieägaren sedan sälja aktierna, vänder han sig till samma bank som kontrollerar att han är registrerad för aktierna innan ärendet går vidare. Den skall hållas tillgänglig hos bolaget, inte bara för aktieägare utan för var och en som önskar ta del av den. Om aktieboken förs med dator eller på annat liknande sätt, skall i stället en utskrift av aktieboken på begäran tillhandahållas hos bolaget och, i fråga om avstämningsbolag, även hos Värdepapperscentralen. Ut- skriften får inte vara äldre än . Var och en har också rätt att mot ersättning för kostnaderna få en aktuell utskrift av aktieboken eller del av den. När det gäller avstämningsbolag som har mer än en aktieägare, får utskrift av aktieboken inte innehålla uppgifter om aktieägare som inte har mer än femhundra aktier i bolaget (3 kap. 13 §). eller, om aktieboken förs med dator eller på annat liknande sätt, en utskrift av hela aktieboken avseende förhållandena före bolagsstämma, skall alltid hållas tillgänglig för aktieägarna vid bolagsstämma. är av avgörande betydelse för aktieägares rätt att utöva sina rättigheter i bolaget, framför allt såvitt avser rätten att delta i bolagsstämma. Som huvudregel gäller nämligen, att den som förvärvat en aktie inte får utöva sina rättigheter i bolaget, innan han införts i aktieboken. Kravet på att vara införd i aktieboken gäller dock inte i fråga om rätten till utdelning eller andra ur aktien uppkomna rättigheter som utövas mot företeende eller avlämnande av aktiebrev, kupong eller annat särskilt bevis som ges ut av bolaget (3 kap. 14 §). Huvuddragen i gällande rätt 147 2.3Ökning av aktiekapitalet genom nyemission eller fondemission Ett aktiebolag kan öka sitt aktiekapital genom nyemission eller fond- emission. Vid nyemission tecknas nya aktier mot betalning. Emissionen kan utformas som en kontantemission, varvid betalning skall ske med pengar, eller som en apportemission, varvid som betalning skall tillskjutas annan egendom än pengar. Vid fondemission ges aktier ut eller höjs aktiernas nominella belopp utan ny betalning. Bestämmelser om kapitalökning genom ny- och fondemission finns i 4 kap. Beslut om ökning av aktiekapitalet genom aktieemission skall som huvudregel fattas av bolagsstämman. Kräver beslutet att bolagsord- ningen ändras, t.ex. såvitt avser aktiekapitalets storlek, får emissions- beslutet fattas först efter stämmans beslut om sådan ändring av bolags- ordningen (4 kap. 1 § andra stycket). Styrelsen kan besluta om ny- emission dels under förutsättning av bolagsstämmans godkännande i efterhand, dels efter bolagsstämmans föregående bemyndigande (4 kap. 14 och 15 §§). Vid bolagsbildning gäller ett absolut förbud mot underkurs. Ett sådant förbud gäller i princip också vid nyemission. Undantag görs emellertid för bolag vars aktier är noterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats. Sådana bolag får emittera aktier till en kurs som ligger under det nominella värdet. En förutsättning är dock att skillnaden mellan vad som skall betalas för de nya aktierna och deras sammanlagda nominella belopp tillförs aktiekapitalet genom överföring från bolagets eget kapital i övrigt eller genom uppskrivning av värdet av anläggningstillgångar, innan beslutet om nyemission registreras (4 kap. 1 § fjärde stycket). Vid nyemission där de nya aktierna skall betalas med pengar (kontantemission) och vid fondemission har aktieägarna företrädesrätt till de nya aktierna i förhållande till det antal aktier de förut äger, om inte annat föreskrivits i bolagsordningen eller, vid kontantemission, antingen bestäms i emissionsbeslutet eller följer av villkor som med- delats vid emission av skuldebrev (4 kap. 2 §). Emitteras aktier mot apportegendom har aktieägarna inte någon företrädesrätt till teckning. Förslag till beslut om nyemission skall hållas tillgängligt för aktie- ägarna under minst före den bolagsstämma vid vilken beslutet skall fattas. Det skall också sändas till aktieägare, som begär det. 148 Huvuddragen i gällande rätt lagen ges detaljerade föreskrifter om vad förslaget skall innehålla (4 kap. 4–6 §§). Beslut om nyemission fattas med enkel stämmomajoritet (9 kap. 13 §). Skall emissionen genomföras med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt är emellertid beslutet giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna (4 kap. 2 § andra stycket). Motsvarande majoritetskrav gäller ifråga om stämmans godkännande av en av styrelsen beslutad emission och i fråga om bemyndigande av styrelsen att besluta om nyemission (4 kap. 14 och 15 §§). I likhet med vad som är fallet vid bolagsbildning är aktieteckning vid nyemission en formbunden rättshandling. Teckning skall ske på teckningslista som innehåller beslutet om nyemission. Lagen medger emellertid även ett förenklat förfarande (simultanteckning), avsett främst för bolag med ett begränsat antal aktieägare. Tecknas alla aktierna av de aktieägare, som enligt lagen, bolagsordningen eller stämmobeslut har företrädesrätt till de nya aktierna, vid den stämma där ökningsbeslutet fattas, behöver teckning inte ske på teckningslista utan kan göras i stämmoprotokollet. Simultanteckning får inte användas i avstämningsbolag. I avstämningsbolag får i beslutet om nyemission förordnas att teckning i fråga om hela eller viss del av emissionen skall ske genom betalning i stället för på teckningslista (4 kap. 8 §). När aktieteckningen har avslutats skall styrelsen besluta om tilldelning av nya aktier till aktietecknarna. Aktierna skall genom styrelsens försorg genast tas upp i aktieboken (4 kap. 9 §). Har för aktiekapitalets ökning bestämts ett visst belopp eller ett lägsta belopp, är beslutet om nyemission förfallet, om beloppet inte tecknats inom teckningstiden (4 kap. 10 §). Bestämmelserna om betalning av aktie i samband med bolags- bildning äger motsvarande tillämpning vid inbetalning på grund av beslut om nyemission. Kvittning av skuld på grund av aktieteckning mot fordran hos bolaget får dock ske, om bestämmelser därom upptagits i beslutet om nyemission. Detsamma gäller i fråga om bolag, vars bundna egna kapital före emissionen uppgår till , om styrelsen medger kvittning. Sådant medgivande får inte lämnas, om det skulle vara till skada för bolaget eller dess borgenärer (4 kap. 11 §). Beslut om nyemission skall anmälas för registrering från beslutet. Registrering förutsätter bl.a. att det samman- lagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av någon Huvuddragen i gällande rätt 149 annan (ökningen av aktiekapitalet) uppgår till minst det belopp eller minimibelopp som angetts i emissionsbeslutet. Vad gäller betalningen för aktierna görs en skillnad mellan kontantemission i större respektive mindre bolag samt apportemission. Vid kontantemission i bolag vars bundna egna kapital före emissionen understiger skall hela det belopp, som skall betalas för aktierna, erläggas genom insättning på bankräkning som bolaget öppnat hos svenskt bankinstitut. Vid kontantemission i bolag, där det egna kapitalet är före emissionen räcker det att hälften av det belopp som skall betalas för de tilldelade nya aktierna har erlagts för att nyemissionen skall få registreras. I sådant fall skall full betalning erläggas från registreringen av nyemissionen. Betalning får i det fallet erläggas direkt till bolaget. Vid apportemission slutligen, gäller att all apportegendom skall vara tillförd bolaget för att nyemissionsbeslutet skall kunna registreras. Genom registreringen är aktiekapitalet ökat (4 kap. 12 §). Fondemission – som innebär att nya aktier ges ut eller att aktiernas nominella belopp höjs utan ny betalning – kan ske genom överföring till aktiekapitalet av disponibla vinstmedel, uppskrivningsfond eller reservfond eller genom uppskrivning av anläggningstillgångs värde (4 kap. 16 §). Ett beslut om fondemission skall utan dröjsmål anmälas för registrering och får inte verkställas före registreringen. Aktiekapitalet är ökat när registrering skett. När ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offent- liggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget, skall styrelsen upprätta ett emissionsprospekt, om summan av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgår till (4 kap. 18 §). Oavsett om det är bolaget eller en aktieägare som lämnar erbju- dandet, är det styrelsen som ansvarar för emissionsprospektets upp- rättande och innehåll. Aktieägare som avser att sälja aktier eller teck- ningsrätter under sådana former att emissionsprospekt skall upprättas, 150 Huvuddragen i gällande rätt skall därför underrätta styrelsen härom senast före den dag då inköp skall kunna ske (4 kap. 19 §). Emissionsprospektet skall innehålla bl.a. bolagets redovisnings- handlingar , uppgift om bolagets styrelseledamöter, revisorer och ledande befattningshavare samt redo- görelse för ägar- och rösträttsförhållanden i bolaget. Uppgifterna i emissionsprospektet skall granskas av bolagets revisorer. Deras be- rättelse över granskningen skall tas in i emissionsprospektet (4 kap. 20–24 §§). Emissionsprospektet skall hållas tillgängligt på de platser, där teckning eller inköpsanmälan tas emot senast före den dag då teckning eller inköp tidigast kan ske (4 kap. 25 §). Har bolaget upprättat emissionsprospekt med anledning av erbju- dande från aktieägare, äger bolaget uppbära ersättning från aktieägaren för sina kostnader för emissionsprospekt och revision (4 kap. 26 §). Prospektbestämmelser finns också i lagstiftningen om banker och försäkringsbolag samt i finansmarknadslagstiftningen. Beträffande fondpapper som skall inregistreras vid börs eller som är föremål för ansökan om sådan inregistrering gäller prospektbestämmelserna i lagen (1992:543) om börs- och cleringsverksamhet (LBC). Enligt 4 kap. 1 § LBC får vid en börs ske notering av och handel med alla slags finansiella instrument. Notering av och handel med ett visst finansiellt instrument får dock inte inledas, innan börsen har lämnat sitt godkännande därtill. Fondpapper får godkännas för notering och handel genom att börsen, efter prövning enligt 5 kap. 1 §, beslutar om inregistrering av fondpapperen. För fondpapper, som inte är före- mål för inregistrering, får godkännande för notering och handel lämnas endast efter en av börsen enligt närmare bestämmelser i 6 kap. 1 § företagen prövning. I 5 kap. LBC meddelas bestämmelser om förutsättningar för in- registrering av fondpapper vid börs. Enligt 5 kap. 1 § första stycket sker sådan inregistrering efter ansökan av den som givit ut fond- papperen. Inregistrering får enligt paragrafens andra stycke ske endast om det med hänsyn till marknadsförhållandena för de fondpapper som avses och omständigheterna i övrigt föreligger förutsättningar för en ändamålsenlig börshandel med fondpapperen. Om skyldighet föreligger att upprätta börsprospekt, får enligt 5 kap. 1 § tredje stycket fond- papperen inte inregistreras förrän prospektet har godkänts eller – såvitt avser vissa prospekt som godkänts i annan EES-stat – godtagits av börsen och offentliggjorts av utgivaren. Enligt 5 kap. 5 § första stycket skall utgivaren av fondpapperen till en ansökan om inregistrering foga en särskild redogörelse för sina Huvuddragen i gällande rätt 151 förhållanden (börsprospekt). Prospektet skall innehålla de upplysningar som behövs för att en investerare skall kunna göra en välgrundad be- dömning av utgivarens verksamhet och ekonomiska ställning samt av de rättigheter som är förenade med fondpapperen. Skyldighet att upprätta börsprospekt föreligger enligt paragrafens andra stycke inte, om inregistreringen avser fondpapper som är utgivna av stat inom EES eller är andelar i en värdepappersfond eller i utländskt fondföretag med säte i en EES-stat. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela föreskrifter om undantag från skyldig- heten att upprätta börsprospekt i de fall då behovet av information har tillgodosetts på något annat sätt. När prospektet har godkänts eller, i fråga om vissa utländska prospekt, godtagits av börsen, skall det, enligt 5 kap. 5 b § tredje stycket, offentliggöras av utgivare. Av 6 kap. 1 § framgår att notering vid en börs av fondpapper, som inte är föremål för inregistrering, får ske efter ansökan av den som har givit ut fondpapperen. Även i detta fall gäller dock som en allmän förutsättning att marknadsförhållandena och omständigheterna i övrigt är sådana att en ändamålsenlig börshandel kan äga rum med fond- papperen. Enligt 2 § 1 och 3 förordningen (1992:561) om börs- och clearings- verksamhet skall meddela närmare föreskrifter dels om villkoren för inregistrering av fondpapper vid börs enligt 5 kap. 1 § fjärde stycket börslagen, dels om innehållet i börsprospekt enligt 5 kap. 5 § samma lag samt om offentliggörande av sådana prospekt och bl.a. vissa utländska prospekt. Enligt 1 § 3 samma förordning meddelar de föreskrifter som behövs om undantag enligt 5 kap. 5 § andra stycket från skyldigheten att upprätta börsprospekt. Med stöd av förordningen har meddelat före- skrifter om börsprospekt (FFFS 1995:21). De detaljerade föreskrifterna innehåller bestämmelser om skyldighet att upprätta börsprospekt och om innehållet i och offentliggörande av sådant prospekt. Bestämmelser om emissionsprospekt finns också i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument (LHF). Lagen innehåller grund- läggande bestämmelser om handel med fondpapper och andra finansi- ella instrument. Enligt lagmotiven upptar den näringsrättsliga regler som riktar sig till värdepappersmarknadens aktörer (prop. 1990/91:142 s. 82). Prospekt skall enligt LHF upprättas vid emission av fondpapper, som inte är inregistrerade och inte heller föremål för ansökan om in- registrering vid en börs, samt vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument, om emissionen eller erbjudandet riktas till en öppen krets och summan av de belopp som kan komma att erläggas till 152 Huvuddragen i gällande rätt följd av emissionen eller erbjudandet uppgår till . Ett sådant prospekt skall innehålla de upplysningar som, med hänsyn till de finansiella instrument som avses, behövs för en välgrundad bedömning av emissionen eller erbjudandet. Prospekt behöver enligt paragrafen inte upprättas om 1.emissionen eller erbjudandet görs av en stat inom EES, 2.emissionen eller erbjudandet avser andelar i en värdepappersfond eller i utländskt värdepappersföretag med säte i EES-stat, 3.emissionen eller erbjudandet avser fordringsrätter med kortare löptid än , eller 4.lägsta belopp som skall erläggas av en enskild investerare är eller mer. Ytterligare undantag kan meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av (2 kap. 1§ jämförd med 2 och 3 §§ LHF). Vid emission av fondpapper skall prospekt upprättas av utgivaren, medan det vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument åligger den som lämnar erbjudandet att upprätta prospekt (2 kap. 2 och 3 §§ LHF). Prospektet skall lämnas till med ansökan om registrering. Ett emissionsprospekt skall godkännas av Finansinspek- tionen innan det registreras. Om samma fondpapper emitteras i ett eller flera andra länder inom EES, vilkas lagstiftning kräver förhands- granskning av prospekt, och utgivaren därvid upprättar prospekt enligt reglerna om börsprospekt, skall inspektionen dock inte pröva frågan om godkännande om utgivaren har sitt säte i ett av länderna och fondpapperen emitteras där eller om utgivaren i annat fall har ansökt om godkännande av prospektet i något av länderna (2 kap. 4 § LHF). Om ett prospekt inte upprättas eller uppfyller de krav som följer av lagen eller de föreskrifter som utfärdats av med stöd av denna eller inte lämnas in till , får inspektionen förelägga utgivaren eller den som lämnat erbjudandet att vidta rättelse (prop. 1991/92:113 s. 219). Ett sådant föreläggande kan enligt 6 kap. 3 § 1 förenas med vite. Enligt 1 § 1 och 2 förordningen (1991:1007) om handel och tjänster på värdepappersmarknaden får meddela de föreskrifter som behövs beträffande undantag enligt 2 kap. 1 § tredje stycket LHF från skyldigheten att upprätta prospekt och om innehållet i prospekt enligt 2 kap. 3 § samma lag. Inspektionen meddelar enligt 2 § 1–2 samma förordning närmare föreskrifter om innehållet i prospekt Huvuddragen i gällande rätt 153 vid emissioner av fondpapper som avses i 2 kap. 2 § LHF och om offentliggörande av prospekt enligt 2 kap. 6 § första stycket samma lag. Med stöd av förordningen har utfärdat före- skrifter om emissionsprospekt som avses i 2 kap. 2 § LHF och om offentliggörande av prospekt som avses i 2 kap. 3 § samma lag (FFFS 1995:21). Föreskrifterna om innehållet i emissionsprospekt är detaljerade. De upptar bestämmelser om försäkran av de för prospektet ansvariga och förklaring av revisorer motsvarande vad som gäller för börsprospekt. har inte meddelat några föreskrifter rörande innehållet i sådant prospekt som enligt 2 kap. 3 § skall upprättas vid erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument. 2.4Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning Aktiebolag kan mot vederlag ge ut konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Karakteristiskt för båda låneformer är att de kan resultera i en ökning av bolagets aktie- kapital. Bestämmelser om konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning finns i 5 kap. Ett konvertibelt skuldebrev skall innehålla en utfästelse från bolaget att en borgenär har rätt att helt eller delvis byta sin fordran enligt skuldebrevet mot aktier i bolaget. Ett skuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckning skall ge borgenären rätt att teckna aktier i bolaget mot betalning i pengar. Optionsrätten kan knytas till optionsbevis som på utgivningsdagen skall vara fogade vid skuldebreven. Skuldebrevsinnehavaren får emellertid skilja optionsbeviset från skuldebrevet och förfoga över beviset särskilt, om inte i skuldebrevet föreskrivs att beviset får avskiljas först . Villkoren för utbyte av konvertibler eller nyteckning av aktier med stöd av optionsrätt skall bestämmas så att utbyte eller nyteckning kan ske utan att bolagsordningen ändras. Skulle en konvertering av samtliga skuldebrev eller ett utnyttjande av samtliga optionsrätter medföra exempelvis att aktiekapitalet skulle komma att överstiga det i bolags- ordningen angivna maximikapitalet, måste beslut om ändring av bolagsordningen först fattas. Vid bolagsbildning och nyemission gäller att aktierna inte får teck- nas mot betalning som understiger aktiens nominella värde (underkurs). 154 Huvuddragen i gällande rätt Detsamma gäller vid emission av konvertibler och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Vederlaget för ett konvertibelt skulde- brev får inte understiga det nominella beloppet på aktie som skall ut- lämnas vid utbyte, om inte mellanskillnaden täcks genom kontant betalning vid utbytet. Och i fråga om skuldebrev förenade med options- rätt till nyteckning gäller de allmänna bestämmelserna om teckning av aktier när optionsrätten utnyttjas. Teckningskursen får således inte understiga det nominella beloppet (5 kap. 1 §). Vid emission av skuldebrev som skall betalas med pengar har aktieägarna som regel företrädesrätt att teckna sig för förvärv av skuldebrev såsom om emissionen gällde de aktier som kan komma att träda i stället för skuldebreven eller nytecknas på grund av optionsrätt. Emitteras skuldebrev mot apportegendom har aktieägarna inte någon företrädesrätt till teckning (5 kap. 2 § första stycket). Beslut om emission av skuldebrev fattas som regel av bolags- stämman. Det är emellertid möjligt för styrelsen att besluta om sådan emission dels under förutsättning av bolagsstämmans godkännande i efterhand, dels efter bolagsstämmans bemyndigande. I fråga om förslag till beslut om emission och om kallelse till bolagsstämma äger bestämmelserna om kapitalökning genom nyemission motsvarande tillämpning (5 kap. 3 §). Beslut om emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning fattas med enkel stämmo- majoritet (9 kap. 13 §). Skall emissionen genomföras med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt är emellertid beslutet giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna (5 kap. 2 § andra stycket). Motsvarande majoritetskrav gäller i fråga om stämmans godkännande av en av styrelsen beslutad emission och i fråga om bemyndigande av styrelsen att besluta om emission (5 kap. 8 och 9 §§). Har ett visst belopp eller ett lägsta belopp bestämts för emissionen, är beslutet om emissionen förfallet, om beloppet inte tecknats inom teckningstiden. Bestämmelserna om betalning av aktie i samband med bolags- bildning gäller i tillämpliga delar även vid emission av konvertibla skuldebrev. När teckningen av skuldebreven avslutats, skall bolaget genast för registrering anmäla beslutet om emission och det nominella beloppet av det lån som tecknats, om beslutet inte har förfallit på grund av underteckning (5 kap. 7 §). Huvuddragen i gällande rätt 155 2.4.1Konvertering och teckning med stöd av optionsrätt I emissionsbeslutet och, om styrelsen eller styrelseledamot fått bemyn- digande att bestämma vissa emissionsvillkor, styrelsens eller leda- motens beslut härom skall anges tid och villkor för konvertering respektive utnyttjande av optionsrätten till teckning. När tiden är inne verkställs beslutet genom att fordringen enligt skuldförbindelsen helt eller delvis byts (konverteras) mot en eller flera aktier i bolaget eller, i optionsfallet, genom att aktieteckning sker med stöd av optionsrätten. Aktieteckning med stöd av optionsrätt skall ske på teckningslista som innehåller beslutet om emission av teckningsoptionerna och viss ytterligare information.