sou · GLB3172 · 1998-01-01 00:00:00 — Dessa förhållanden medför att en viktig plantskola för TV-orienterade regissörer, författare och andra filmarbetare ligger i träda. Ett finansieringsstöd för TV-anpassad novellfilm, dokumentärfilm och liknande kvalitetsproduktion skulle uppenbarligen dels bidra till att utjämna svackorna i arbetsintensiteten och dels innebära en arbets- marknadsmässigt gynnsam effekt i synnerhet för de mindre bolagen som därmed skulle få möjlighet att vara verksamma även mellan lång- Bland PRODUCENTERNA P¥ DEN REKLAMFINANSIERADE 46 MARKNADEN finns en utbredd lust och vilja att producera program av en art som till- fredsställer deras yrkesstolthet, professionella självkänsla och kvali- tetsanspråk bättre än den standardproduktion de vanligen är hänvisade till. De viktigaste hindren är för det första att deras normala uppdrags- givare, dvs. de reklamfinansierade TV-bolagen, inte efterfrågar den typen av program, för det andra att produktionsapparaten och kompe- inom gruppen av tradition är hårt uppknuten till den breda un- derhållningsproduktionen. Kriserna inom den svenska TV-under- hållningen torde i grunden bero på helt andra orsaker än brist på pengar. Däremot skulle producenterna inom denna del av branschen vitaliseras av att från andra håll än som står till buds kunna söka medel till experiment, utveckling och försöksprojekt, dvs. sådant som de sändande kanalerna inte betalar för. Vad beträffar produktionen av t.ex. dokumentärer och kortfilmsdramatik gäller i praktiken i stort sett samma yttre villkor för de kommersiella bolagen som för de fria fil- marna: möjligheterna till kvalitetsproduktion skulle öka med tillkoms- ten av en finansieringskälla som står fri från de sändande bolagen. De fria produktionsenheternas viktigaste avnämare är dels Television, dels de kommersiella TV-kanalerna. 3VERIGES 4ELEVISION är ett public service-företag med ett formellt ut- talat kvalitetskrav ställt på sig. På vissa programområden har SVT svå- righeter att som sändande bolag leva upp till sina egna kvalitetsambi- 52 !KT¶RER PROBLEM OCH POSITIONER tioner och till sina ansvarsambitioner gentemot fria producenter, pro- duktionsbolag och enskilda filmare. Ambitionerna sammanfaller med särskilt markant behovsstyrka inom två programområden: dokumentä- rer och kortfilmsfiktion. I den senare gruppen ingår förutom spelad novellfilm även animationer. Inom dessa två genregrupper skulle ett externt stödsystem kunna få avgörande betydelse för SVT:s kvalitetsut- bud och utläggningspolitik. Bland DE KOMMERSIELLA 46 KANALERNA intar TV4 en särställning så- som varande den enda reklamfinansierade TV-kanalen med tillstånd att sända rikstäckande television i marknätet. Kanalen anser sig med nuva- rande reklamlagstiftning framför allt sakna medel för att i önskvärd utsträckning låta producera kvalificerad dramatik, genomarbetade do- kumentärer och barnprogram. Externa medel till svensk TV-produktion skulle för TV4:s del bidra till att ekonomiskt tr ygga barnprogrammen och till att förstärka utbudet på novell- och dokumentärsidan. Det se- nare kan i någon mån anses giltigt och önskvärt också för övriga kom- mersiella kanaler. Indirekt skulle även dessa tillgodogöra sig frukterna av den professionella utveckling som ett stödsystem till kvalitetspro- duktion utanför de sändande bolagen skulle innebära. Genomgången leder fram till den sammanfattande slutsatsen, att de fria produktionsenheternas och de sändande TV-företagens intressen för ett externt stöd till kvalitetsproduktion sammanfaller och förenas i två huvudkategorier: kortfilm och dokumentärer. Flertalet intressenter har förordat någon form av fondsystem för det externa bidraget. 4 Staten tar ett initiativ beslöt regeringen att ta initiativ till en utredning med syftet att säkerställa svensk kvalitetsproduktion för TV. Av utrednings- direktiven framgår att regeringen bl.a. förväntar sig att utredningen föreslår åtgärder som kan *öka antalet finansieringskällor för fristående TV-filmare och TV- producenter, *bidra till att förbättra kvaliteten på det samlade svenska TV-utbudet, *ge positiva sysselsättningseffekter, *bidra till TV-mediets utveckling, *bidra till att sprida svensk TV-kultur i världen, *gynna samverkan mellan olika aktörer. Vid utformningen av förslaget skall utredaren uppmärksamma den Europeiska gemenskapens regelverk. Utredningen skall i första hand lämna förslag om en försöks- verksamhet med stödåtgärder. Efter att ha jämfört olika tänkbara alternativ har jag kommit fram till att följande förslag till försöksverksamhet är det som bäst uppfyller för- väntningarna i utredningsdirektiven. 54 3TATEN TAR ETT INITIATIV 4.1.1En fond upprättas 1 1)En statlig TV-fond upprättas med ändamålet att utifrån vissa krite- rier stödja svensk kvalitetstelevision producerad utanför de sändande bolagen. 2)Fonden finansieras helt av statliga medel genom årliga anslag. 3)Fonden administreras av en myndighet, förslagsvis kallad . 4)direktion associeras i admi- nistrativt hänseende till en redan existerande myndighet, förslagsvis . Till direktionen knyts en liten administrativ enhet med ekonomisk och juridisk expertis samt sekreterarfunktion. 5)Nämnden har en styrelse bestående av fyra personer, utsedda av regeringen bland dugliga kvinnor och män med god kännedom om branschens olika grenar. Styrelsen fattar övergripande beslut om verk- samheten och kontrollerar dess allmänna överensstämmelse med givna målsättningar, utser handläggare, de s.k. nämndprodu- centerna, samt fattar de formella besluten om stöd och bidrag efter för- slag från nämndproducenterna. Styrelsens ordförande är tillika nämn- dens direktör. 6)Medel ur TV-fonden kan utgå som produktionsstöd eller som underlagsbefrämjande bidrag till TV-program. 7)Produktionsstöd kan utgå dels till kortfilmer, dels till dokumentärer, dels till pilotprogram för avgränsade seriesatsningar inom dessa pro- gramkategorier. Underlagsbefrämjande kan utgå exempelvis till plane- ring, idéutveckling och manusbearbetning inom samma programkate- gorier. 8)Produktionsstöd och underlagsbefrämjande bidrag kan sökas av produktionsföretag utanför de sändande TV-bolagen. 1 De numrerade textstyckena i detta avsnitt kommenteras i identiskt numrerade moment i kapitel 5.2. 3TATEN TAR ETT INITIATIV55 stöd eller bidrag skall fogas intyg från ett sändande bolag som anger sin intention att sända och avsikt att delta i finansieringen av projektet. Produktionsföretag kan inte söka medel ur TV-fonden med stöd av in- tyg från sändande bolag i samma koncern, inte heller får ett anställ- ningsförhållande föreligga mellan sökande part och sändande bolag. 9)Stöd och bidrag ur TV-fonden bör förbehållas sådana produktioner och projekt som inte bedöms ligga inom ramen för det sändande bola- gets normala standardutbud. 10)engagemang i enskilda projekt formaliseras genom samproduktionsavtal med tre parter: a) ett produktionsföretag, b) ett sändande bolag, c) , representerad av en nämndproducent. 4.1.2 Två nämndproducenter utses 2 11)Bedömningen av vilka projekt som skall stödjas görs av två nämndproducenter med var sitt ansvarsområde. 12)Bedömningen skall baseras på en kvalitetsvärdering och på en noggrann uppskattning av projektets produktionstekniska genomför- barhet och ekonomiska realism. 13)Kvalitetsvärderingen kan baseras på de baskriterier som anges i avsnittet 2 ovan, En fråga om kvalitet, samt i övrigt på den övergri- pande målsättningen att tillvarata och utveckla och förnya televisionens särskilda förutsättningar att förmedla kunskap, upplevelser och fan- tasistimulans och därmed ge möjligheter till insikt, omvärldsoriente- ring, inlevelse, engagemang och förströelse. 14)Bägge nämndproducenterna har i lika mån ansvar för nämndens engagemang både på kortfilmssidan och på dokumentärsidan. Bägge har lika stor andel av fondmedlen att förvalta. 15)Båda nämndproducenterna skall särskilt slå vakt om program för barn och ungdom. 2 De numrerade textstyckena i detta avsnitt kommenteras i identiskt numrerade moment i kapitel 5.3. 56 3TATEN TAR ETT INITIATIV 16)En av nämndproducenterna har liksom styrelse och direktion som bas. 17)En nämndproducent lokaliseras till landsorten. 18)Nämndproducenterna skall vara mobila, dvs. minst en gång per termin ha annonserade mottagningar på lämpliga orter i södra, västra, norra och östra . 19)Nämndproducenterna utses för en mandat- period . 4.1.3 Avtalsmässiga riktlinjer 3 20)Grundmodellen för ett samproduktionsavtal inom ramen för TV- nämndens verksamhet skall vara att nämnden bidrar med högst av produktionskostnaderna, den bidragssökande producenten svarar för , det sändningsgaranterade bolaget för . 21)Det sändningsgaranterande bolagets insats skall i grundmodellen avse sändningsrätten till en visning och två snabbrepriser. Övriga rättigheter och exploateringsmöjligheter tillfaller producenten. I den mån det sändande bolaget deltar i produktionen med en insats som avsevärt överstiger fattas särskild överenskommelse om fördelningen av rättigheter. 22)Den bidragssökande producenten kan inom sin andel av sampro- duktionen tillgodogöra sig insatser från egna medfinansiärer, sampro- ducenter, sponsorer etc, svenska såväl som utländska. I den mån ett sådant medfinansierande förutsätter premiärvisning i annan kanal eller annat medium än det sändningsgaranterande bolaget, regleras villkoren i särskilt avtal. 23)Produktionsbudgeten skall vara fullfinansierad för nämndens beslut. 3 De numrerade textstyckena i detta avsnitt kommenteras i identiskt numrerade moment i kapitel 5.4. 3TATEN TAR ETT INITIATIV57 24)ställer inga återbetalningsanspråk på det fria produk- tionsföretaget till följd av eventuella vinster på en nämndfinansierad produktion. 25)insats som huvudfinansiär skall särskilt markeras i den färdiga produkten. Försöksverksamheten utvärderas slutgiltigt utifrån de baskriterier för verksamheten som anges i ingressen till detta kapitel och som innebär att stödåtgärderna förutom att öka antalet finan- sieringskällor också ska bidra till att förbättra kvaliteten på det samlade svenska TV-utbudet, ge positiva sysselsättningseffekter, bidra till TV- mediets utveckling, bidra till att sprida svensk TV-kultur i världen och gynna samverkan mellan olika aktörer. Utvärderingen genomförs eller delegeras till enskild person av en instans som är oberoende av huvudintressenterna och nämndstyrelsen, förslagsvis för radio och TV, och överlämnas till regeringen. Utvärde- ringen kan med fördel kontinuerligt relateras till det s.k. public service- bokslut och den redovisning från TV4 som skall tillställas . 4 Det åligger att säsongvis redovisa utfallet av nämndens verksamhet till den utvärderande instansen. Om utvärderingen av försöksverksamheten ger vid handen att effekterna varit tillräckligt gynnsamma i förhållande till statens insatser bör verksamheten efter en översyn av regelverket kunna permanentas. Den bör då utföras i större skala och med resurser som ger utrymme för ytterligare en nämndproducent med samma ekonomiska grundvillkor som de två tidigare. Den tillkommande nämndproducenten bör i så fall få ansvar för särskilt kostnadskrävande projekt. 4 Regeringsbeslut , Anslagsvillkor, § 20 samt regeringsbeslut 1996- 12-12, Tillstånd att sända television, § 13. 5 Motiv och preciseringar För att uppnå de målsättningar som anges i direktiven har utredningen generellt eftersträvat en så enkel, rak, obyråkratisk och effektiv lösning som möjligt. 5.1Åtgärdsförslaget och utrednings- direktiven Åtgärdsförslaget förverkligar utredningsdirektivens avsikter i bl.a. följande avseenden. *Det ökar antalet finansieringskällor för fristående TV-filmare och TV-producenter. *Det kan förväntas bidra till att förbättra kvaliteten på det samlade svenska TV-utbudet, eftersom de tillkommande medlen uteslutande är destinerade till produktion av kvalitetstelevision. *Det torde ge avsevärda sysselsättningseffekter, allt efter den statliga insatsens storlek. Enligt bedömningar som baseras på erfarenheter inom filmbranschen bör ett årligt anslag om generera vad som motsvarar mellan 225 och 280 nya jobb i den här föreslagna grundmodellen. bör generera mellan 300 och 375 jobb.1 *Det kan förväntas bidra till TV-mediets utveckling eftersom det skapar förutsättningar för ett vitalt och vågat kreativt produktions- klimat. Regelverket syftar till att möjliggöra risktagningar under kreativt ansvar. Om förslaget genomförs skapas en balanserande komplettering till marknadskrafterna på medieområdet. säkerställs livskraften hos en programverksamhet som inte motive- 1 SFI (Gyberg). 60 -OTIV OCH PRECISERINGAR ras av vare sig publikens storlek eller produktionens billighet utan av kulturpolitiskt övergripande målsättningar. *Det kommer att bidra till spridandet av svensk TV-kultur i världen i och med att det förbättrar förutsättningarna för att skapa internatio- nellt attraktiva produkter. Möjligheterna till samproduktioner med utlandet kommer också att förbättras eftersom en solid svensk grundfinansiering ofta är en förutsättning för den internationella betalningsviljan enligt tidigare redovisade erfarenheter (avsnitt 3.3.3). *Det gynnar samverkan mellan olika aktörer, eftersom det förut- sätter deltagande från flera olika parter och eftersom det baseras på intresseyttringar från flertalet relevanta företags- och organisa- tionsgrupperingar, såsom framgår av utredningens tidigare del (avsnitt 3). *Förslaget står i överensstämmelse med innebörden i den Europeiska gemenskapens regelverk. Det finns anledning att särskilt fästa upp- märksamheten på § 31 i och Rådets direktiv /36/EG: I syfte att främja framställningen av europeiska produk- tioner är det väsentligt att gemenskapen, med beaktande av den audiovisuella kapaciteten i varje medlemsstat och behovet att skydda Europeiska unionens mindre använda språk, främjar obero- ende producenter. Kommentarerna i detta avsnitt ansluter till de numrerade teststyckena i avsnitt 4.1.1. 1)Eftersom begreppet fond haft ett tydligt bruksvärde i diskussionen kring kvalitetsstödet har jag valt att behålla det som beteckning för de penningmedel som förutsätts ställas till förfogande för kvalitetsstödet, detta trots att ordet i kanslisvenskan snarare är förknippat med stiftelse- formen än med den myndighetsform som rekommenderas i detta åt- gärdsförslag. 2)Av flera skäl bör nämnden finansieras helt med statliga medel. Oav- sett de sändande bolagens vilja eller motvilja att bidra ekonomiskt till uppbyggandet av en fond för kvalitetsproduktion skulle deras medver- kan i denna fas medföra ytterst svårbemästrade kvoteringsproblem, -OTIV OCH PRECISERINGAR 61 både beträffande insatser och uttag. Inget av de sändande bolagen har heller accepterat modellen att ställa egna medel till förfogande i fonden. %NLIGT MIN UPPFATTNING M¥STE FONDEN F¶R ATT F¥ GENOMSLAGSKRAFT DIMENSIONERAS TILL MINST MILJONER KRONOR PER ¥R UNDER F¶RS¶KS PERIODEN 3)Statlig verksamhet bör bedrivas i myndighetsform. 4)Ny statlig verksamhet som staten avser att finansiera på egen hand bör i första hand läggas på en befintlig myndighet. har myn- digheter stor handlingsfrihet. Myndighetsformen är flexibel framför allt så till vida att regeringen kan göra vissa ändringar i en myndighets uppgifter. Myndighetens anslag används både till fördelning av bidrag och till att täcka vissa kanslikostnader. En redan befintlig myndighet kan hjälpa till med kanslifunktionerna. har förklarat sig vara tänkbar som värdmyndighet. 2 Det är min uppfattning att nämnden inte bör samadministreras med , eftersom det förefaller angeläget att får en status som inte kan identifieras med eller ställas i skuggan av biograffilmens. 5)Styrelsens beslut bör inte påverkas av partsintressen och styrelsen bör följaktligen inte bestå av partsrepresentanter. Inte heller bör parla- mentariska aspekter läggas på en församling som i så hög grad som denna bör besättas med professionellt och konstnärligt välorienterade personer. Styrelsen har en deltidsarbetande ordförande med direktörs- ansvar för verksamhetens kontinuitet, samordning, allmänpolicy och information. 6)Jag har övervägt konsekvenserna av att förenkla regelverket genom att begränsa medelstilldelningen uteslutande till produktionsstöd. Jag har övergivit tanken på grund av att praktiskt taget samtliga intresse- grupper har framhållit vikten av att det skapas utrymme för planering, idéutveckling och manusbearbetning. En sådan möjlighet är förmodli- gen gynnsam inte bara för enskilda projekt utan också av strukturellt näringspolitiska skäl. Däremot har jag inte velat föreskriva hur stor del av fondmedlen som skall användas för underlagsbefrämjande bidrag. Det bör åtminstone åvila nämndproducenterna att utifrån föreliggande behov göra den avvägningen. 62 -OTIV OCH PRECISERINGAR 7)Som framgått av utredningens tidigare analysdel möts de sändande och de producerande intressegrupperingarnas behov och förhoppningar framför allt i två programakategorier, kortfilmer och dokumentärer. förefaller också vara framför allt inom dessa genrer som internationella stödsystem nått sina främsta resultat. 3 Båda kategorierna bör definieras med vida kriterier. Med film avses sålunda inte bara eller ens i främsta rummet material bevarat på celluloid, utan också elektroniskt fram- ställda alster. Med kortfilm avses inte enbart novellfilm utan också animationer, experimentfilm, TV-anpassad lyrik-, balett- och video- konst och liknande produkter. Det är dock min uppfattning att kort- filmskategorin bör avgränsas till högst , detta för att ge arten möjlighet att utvecklas på sina egna dramaturgiska villkor utan att identifieras med långfilmens estetiska traditioner. Som dokumentärer bör kunna räknas också faktaproduktioner som med tillhjälp av oortodoxa metoder åskådliggör och förtydligar, förklarar och ger kun- skap om natur och kultur, människor och skeenden. Det är angeläget att framhålla, att satsning på kort- film och dokumentärer inte får tas till intäkt för en reducering av det konsulentanknutna kort- och dokumentärfilmsstödet inom filmavtalets ram. Genrernas kinematografiska fortlevnad och utveckling är en kulturpolitisk angelägenhet som måste säkras med andra medel än TV- nämndens. Med avgränsade seriesatsningar avses motiviskt eller tematiskt sammanhållning och avslutade sviter om två till fem program. 8)Med sändande bolag avses här TV-kanaler med stor räckvidd och hög tillgänglighet (SVT1, SVT2, TV3, TV4, TV5, TV6). Att stöd och bidrag endast kan sökas av personer och bolag utanför de sändande TV-företagens krets motiveras av utrednings- direktivens fokusering på fristående TV-filmare och TV-producenter. Kravet på intyg från sändande bolag garanterar att de sändande bolagens redaktionella integritet ändå förblir orubbad. Även till under- lagsbefrämjande bidragsansökningar bör fogas en intressegaranti från ett sändande bolag, dels för att undvika att nämnden överhopas med ansökningar, dels och framför allt för att undvika att projekt arbetas fram utan utsikter till förverkligande. Att sökande och sändande enheter inte får ingå i samma koncern förefaller vara ett naturligt sätt att säkerställa TV-fondens syften. 9)Det är angeläget att minimera riskerna för att fonden skall missbrukas som ett kvalitetsalibi för programbolagen. 3 Se bilaga 2. -OTIV OCH PRECISERINGAR 63 regelverket bör vara avfattad med syftet att undvika att fondmedel utnyttjas för satsningar som programbolagen normalt skulle ha finansierat med egna medel. Det skall erkännas att formuleringen om standardutbud har en betydande konfliktpotential, eftersom standard- utbudet ser mycket olika ut hos olika programbolag. Satsen är snarare adresserad till programbolagens goda omdöme än avsedd som ett avvisningskriterium för nämndproducenterna. 10) Genom samproduktionsavtalet markeras att nämnden personifierad av sin nämndproducent dels ikläder sig produktionsansvar, dels anläg- ger producentanspråk gentemot övriga parter. 5.3Kommentarer till nämndproducenternas funktioner Kommentarerna i detta avsnitt ansluter till de numrerade textstyckena i avsnitt 4.1.2. 11)Nämndproducenterna är personer som är djupt engagerade i televi- sionens möjligheter som konstform och kulturbärare. Beteckningen producent är vald för att markera att handläggarna har ett kreativt an- svar som sträcker sig längre än till fördelningsuppdraget. De har ansvar för att kontinuerligt och omsorgsfullt följa upp de projekt som omfattas av verksamheten. Förhoppningsvis skall nämndproducenterna med det ansvar och det handlingsutrymme som följer av uppdraget kunna göra till ett kraftcentrum som bidrar till att motverka den tidi- gare påtalade bristen på fungerande bolagsstrukturer bland de fria fil- marna.4 12)Att en kvalitetsvärdering skall ligga till grund för nämndproducen- ternas beslut följer av uppsåtet med fonden. Nödvändigheten av en noggrann kontroll av produktionsteknik och ekonomi i varje enskilt fall följer med producentansvaret. Nämndens professionella expertskap och personkännedom skall vara tillräcklig för att garantera sund medels- användning och ett professionellt genomförande av varje projekt. 13)Att kvalitetsvärderingen skall baseras på vissa formulerade basvär- deringar och målsättningar innebär inte att nämndproducenten befrias 4 Avsnitt 3. 64 -OTIV OCH PRECISERINGAR från ansvaret och förmånen att utifrån egna subjektiva värderingar prio- ritera och väga olika kvaliteter mot varandra. 14)Med viss tvekan har jag kommit till slutsatsen att det vore mindre lämpligt att ge nämndproducenterna åtskilda genreuppdrag genom att göra den ene ansvarig uteslutande för nämndens kortfilmsengagemang, den andre uteslutande för dess dokumentära åtaganden. Visserligen kan det vara en fördel om prioriteringarna inom vardera genren görs med utgångspunkt i en och samma referensram, vilket skulle kunna tänkas underlätta en planmässig fördelning av resurserna. Å andra sidan är det risk för att nämndproducenternas respektive geografiska placering skulle medföra en icke avsedd styrning av genrernas produktions- fördelning över landet. Antagligen är växelbruket i de flesta fall en kreativt stimulerande arbetsform för eventuellt aspirerande nämnd- producenter. 15)Att program för barn och ungdom skall ges en särställning framgår av utredningsdirektiven. Jag har inte funnit anledning att öronmärka särskilda medel för ändamålet. 16)Av tillgänglighetsskäl skall direktionen och en nämndproducent vara stationerade i med närhet till samtliga sändande kanalledningar. 17)Som framgått av utredningsbetänkandets tidigare del (avsnitt 3.1) är det både kultur- och regionalpolitiskt önskvärt att stimulans- åtgärderna motverkar en kompetenskoncentration till . För att fungera som ett regionalpolitiskt instrument skall nämnden förlägga en av sina nämndproducenter i landsorten. Förslagsvis utses till utlokaliseringsort . Filmpool Nord har ställt i utsikt att i så fall ställa kansli och administration till förfogande på förmånliga villkor. 18)Bestämmelsen om nämndproducenternas mobilitet är ytterligare ett sätt att förbättra nämndens räckvidd och tillgänglighet runt landet. 19)bör mandattiden vara så lång att den tillåter att en utvärdering hinner genomföras utan att äventyra kontinuiteten i verksamheten. Efter försöksperioden bör mandatperioden reduceras till , vilket förefaller vara en lämplig periodisering för att ge nämnd- 5 , , . -OTIV OCH PRECISERINGAR 65 producenten möjlighet att profilera sig utan att för den skull få en allt- för permanentad maktställning. Kommentarerna i detta avsnitt ansluter till de numrerade textstyckena i avsnitt 4.1.3. 20)Principerna för insatsfördelningen mellan de tre basintressenterna har formulerats med det målmedvetna syftet att nämnden skall kunna fungera som en tung och avgörande faktor i produktionssystemet hellre än som en växelkassa med stor spridning och liten effekt. Något krontak för nämndens deltagande i enskilda projekt har sålunda inte angivits.