sou · GLB377d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Kapitalunderlaget i ett aktiebolag skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar från bolaget som gjorts i samband med ned- sättning av aktiekapitalet eller reservfonden, om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening skall minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 10 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar vid nedsättning av med- lemsinsatsernas belopp eller enligt 4 kap. 3 § samma lag vid återbetalning av överskjutande medlemsinsatser. Detta gäller bara om utbetalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. 27 §När kapitalunderlaget justeras på grund av utdelningar och andra utbetalningar som avses i 26 §, tillämpas det nya kapitalunderlaget på 1.utdelningar som sker efter den utbetalning som medfört justeringen, och 2.kapitalvinster som uppkommer efter denna utbetalning. AVD. VII KAPITALVINSTER OCH KAPITALFÖ RLUSTER Grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster Ersättningar i form av livränta 30 § Om en tillgång avyttras mot ersättning i form av en livsvarig livränta, räknas som ersättning det kapitaliserade värde av livräntan som framkommer med tillämpning av tabell III till lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Ä r livräntan beroende av flera personers liv på så sätt att den upphör vid den först avlidnes död, bestäms kapitalvärdet med utgångspunkt i hur gammal den äldste är. Om livräntan upphör vid den sist avlidnes död, bestäms värdet efter den yngstes ålder. Ersättningen beräknas med tillämpning av tabell II till lagen om arvsskatt och gåvoskatt, om överlåtelseavtalet innebär att 1. livräntan skall utgå livsvarigt, dock högst ett visst antal år, och en sådan beräkning resulterar i att ersättningen blir lägre än enligt första stycket, eller 2. livräntan skall utgå livsvarigt, dock minst ett visst antal år, om en sådan beräkning resulterar i att ersättningen blir högre än enligt första stycket. Om en livsvarig livränta upphör på grund av ett dödsfall från avyttringen skall, i stället för vad som sagts i första och andra styckena, det sammanlagda livräntebeloppet tas upp som ersättning om denna därmed blir lägre. 46 kap. Avyttring av aktier och andra delägarrätter samt fordringsrätter Ersättning i form av nyemitterade aktier 17 § Avyttras aktier till ett svenskt aktiebolag eller ett motsvarande utländskt bolag mot ersättning som består av nyemitterade aktier i det köpande bolaget och eventuellt kontant ersättning som motsvarar högst av de nyemitterade aktiernas nominella värde, skall den kontanta ersättningen tas upp som kapitalvinst. Detta gäller också vid avyttring av andelar i ekonomiska föreningar. Som anskaffningsvärde för de mottagna aktierna anses det omkostnadsbelopp som gällde för de avyttrade aktierna eller andelarna. I fråga om internationella aktiebyten som avses i 20 § gäller vad som sägs i första stycket bara om den skattskyldige begär det. 17 a §Bestämmelserna i 17 § tillämpas bara i fråga om personer som är obegränsat skattskyldiga vid utgången av det beskattningsår då avyttringen sker. De tillämpas dock inte i fråga om personer som efter utflyttning från är obegränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 3 på grund av väsentlig anknytning hit. Bestämmelserna i 17 § tillämpas inte heller i fråga om sådana avyttringar till närstående företag som avses i 22 kap. 6 och 11 §§. Har avyttringen gjorts av en juridisk person, gäller utöver villkoren i 17 §, att aktier i det bolag som gett ut de avyttrade aktierna skall vara noterade på börs samt att det köpande bolaget skall ha erbjudit sig att på marknadsmässiga villkor förvärva samtliga aktier i detta bolag. Om det finns särskilda skäl, får regeringen medge undantag från villkoren i första meningen i ett enskilt fall. 20 § Vid internationella aktiebyten tillämpas bestämmelserna i 21–27 §§, om det uppkommer en kapitalvinst som överstiger mottagen kontant ersättning. Vad som sägs om aktier gäller också i fråga om andra andelar. Om den skattskyldige begär det, tillämpas i stället bestämmelserna i 17–19 §§. 29 §I inkomstslaget kapital skall av en kapitalförlust dras av, till den del den inte skall dras av enligt 30–32 a §§. Att kapitalförluster i vissa fall inte skall dras av följer av 6 §. 32 a § Kapitalförluster på sådana aktier och andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är marknadsnoterade skall dras av i sin helhet mot kapitalvinster på sådana tillgångar. 35 § I fråga om kapitalförluster i svenska handelsbolag tillämpas 29–32 a §§. Kapitalförluster på sådana tillgångar och förpliktelser vars innehav betingats av verksamhet som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå den skattskyldige nära, skall dock alltid dras av i sin helhet. AVD. VIII FÅ MANSFÖ RETAG OCH Förmåner och ersättningar från fåmansföretag och fåmanshandelsbolag 3 §Aktiebolag vars aktier är noterade vid en svensk eller utländsk börs och privatbostadsföretag anses inte som fåmansföretag. Utdelning och kapitalvinst på aktier i fåmansföretag 3 §Med kvalificerad aktie avses aktie i ett fåmansföretag under förut- sättning att 1.aktieägaren eller någon närstående till denne under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i företaget eller i ett annat fåmans- företag som bedriver samma eller likartad verksamhet, eller 2.företaget, direkt eller indirekt, under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningåren har ägt aktier i ett annat fåmans- företag och aktieägaren eller någon närstående till denne under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren varit verksam i betydande omfattning i detta företag. Dör ägaren till en kvalificerad aktie, anses aktien kvalificerad även hos dödsboet, om den döde, någon närstående till honom eller någon delägare i dödsboet varit verksam på det sätt som anges i första stycket. 4 § Vid bedömningen av om ett företag är fåmansföretag gäller vid tillämpningen av detta kapitel, utöver vad som sägs i 51 kap. 2 och 3 §§, följande. Utländska juridiska personer likställs med svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar. Detta gäller dock inte dödsbo efter den som inte var obegränsat skattskyldig vid dödsfallet. Sådana ägare som själva eller genom någon närstående är eller under något av de fem föregående beskattningsåren har varit verk- samma i företaget i betydande omfattning anses som en person. Som ägare anses den som direkt eller indirekt eller på liknande sätt innehar aktier eller andelar i företaget. 5 § Upphör ett företag att vara fåmansföretag, anses en aktie ändå kvalificerad under längst fem beskattningsår därefter. Detta gäller dock bara om aktieägaren eller någon närstående till denne 1.ägde aktien när företaget upphörde att vara fåmansföretag och aktien då var kvalificerad, eller 2.har förvärvat aktien med stöd av en sådan aktie som avses i 1. Undantag på grund av utomstående delägare 6 §Om aktieägaren visar att utomstående i betydande omfattning äger del i företaget och har rätt till utdelning, skall 2 § inte tillämpas, om det inte finns särskilda skäl. Vid bedömningen skall förhållandena under beskattningsåret och de fem föregående beskattningsåren beaktas. avses här det företag där aktieägaren eller någon närstående till honom varit verksam i betydande omfattning som anges i första stycket. Ett företag anses ägt av utomstående till den del det varken direkt eller indirekt ägs av fysiska personer som äger kvalificerade aktier i företaget eller i ett annat fåmansföretag som avses i 3 §. 7 §Utdelning på kvalificerade aktier skall tas upp som intäkt av tjänst till den del den överstiger gränsbeloppet. Gränsbeloppet är summan av 1.underlaget för gränsbelopp multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret ökad , och I fråga om andra delägarrätter än aktier och andelar skall statslåneräntan dock ökas med en procentenhet. Om lättnadsbeloppet enligt 41 a kap. 3 § överstiger gränsbeloppet, tillämpas bestämmelserna i första stycket på utdelningen minskad med mellanskillnaden. 8 §Underlaget för gränsbelopp är summan av 1.det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om aktien hade avyttrats för utdelningen, 2.sparat utdelningsutrymme, och 3.lönesummetillägg enligt 41 a kap. 11 §. Vid beräkning av omkostnadsbeloppet för aktierna tillämpas bestämmelserna om uppräkning i 41 a kap. 17 § och kapitalunderlaget i 41 a kap. 18 §. Detta gäller dock inte i fråga om andra delägarrätter än aktier och andelar. Bestämmelserna om lönesummetillägg tillämpas inte heller i fråga om sådana andra delägarrätter. 9 § När en aktie förvärvas från en närstående är förvärvarens gränsbelopp för det beskattningsåret noll, om utdelning har lämnats tidigare . 12 §Av en kapitalvinst på kvalificerade aktier skall av den del som överstiger summan av beskattningsårets återstående gräns- belopp och det sparade utdelningsutrymmet tas upp som intäkt av tjänst. Vid beräkningen enligt första stycket av omkostnadsbeloppet för aktierna tillämpas bestämmelserna om uppräkning i 41 a kap. 17 § och kapitalunderlaget i 41 a kap. 18 §. Detta gäller dock inte i fråga om andra delägarrätter än aktier och andelar. En kapitalvinst skall inte tas upp som intäkt av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående till honom under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren som intäkt av tjänst sammanlagt tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 basbelopp för avyttringsåret. Om sparat lättnadsutrymme enligt 41 a kap. 6 § överstiger sparat utdelningsutrymme, tillämpas bestämmelserna i första stycket på kapitalvinsten minskad med mellanskillnaden. 13 § Om aktieägarens make eller, om aktieägaren fyller högst under beskattningsåret, hans förälder är eller under någon del av den senaste femårsperioden har varit verksam i betydande omfattning i ett fåmansföretag som avses i 3 § och om aktieägarens beskattningsbara förvärvsinkomst, bortsett från vad som enligt detta kapitel skall tas upp som intäkt av tjänst (tjänsteintäkten), understiger makens eller förälderns beskattningsbara förvärvsinkomst gäller följande. Skatten på tjänsteintäkten skall beräknas enligt 59 kap. 6 § som om aktieäga- rens beskattningsbara förvärvsinkomst, bortsett från tjänsteintäkten, motsvarade makens eller förälderns beskattningsbara förvärvsinkomst. 53 kap. Pensionsförsäkringar och pensionssparkonton 4 § En pensionsförsäkring skall ha meddelats i en försäkringsrörelse som bedrivs i och som medför skattskyldighet enligt denna lag eller enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. 4 a § En försäkring som huvudsakligen avser ålders-, sjuk-, eller efterlevandepension och som har meddelats i en försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i anses som en pensionsförsäkring, om den försäkrade var bosatt utomlands när försäkringen tecknades och fick avdrag, skattereduktion eller liknande skattelättnad för premierna. Första stycket gäller också om arbetsgivaren betalat premierna under den försäkrades bosättning eller förvärvsarbete utomlands utan att betalningen räknats som inkomst för den försäkrade vid beskattningen i det landet. Ett sådant förvärvsarbete skall vara den försäkrades huvudsakliga förvärvsverksamhet. Om det i annat fall finns särskilda skäl, får skattemyndigheten medge att en försäkring som har meddelats i en försäkringsrörelse som inte bedrivs från fast driftställe i , skall anses som en Har ett sådant medgivande lämnats, kan försäkringen inte övergå till att vara en kapitalförsäkring. 31 § beslut enligt 4 a, 8, 9, 17, 22 eller 29 § får överklagas hos . beslut får inte överklagas. 4 § Pensionssparavdraget får inte överstiga summan av de avdrags- grundande inkomsterna. Med avdragsgrundande inkomst avses 1. överskott av aktiv näringsverksamhet beräknat före –avdrag för särskild löneskatt på pensionskostnader som avser pensionssparavdrag, och –avdrag för avsättning för egenavgifter, och 2. överskott av tjänst minskat med sådana utdelningar, kapital- vinster och förmåner m.m. i fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag som enligt 47, 51 eller 52 kap. skall tas upp som intäkt av tjänst. 5 §Pensionssparavdraget får inte heller överstiga 0,5 basbelopp med tillägg enligt andra–tredje styckena. I fråga om annan avdragsgrundande inkomst av tjänst än sådan som avses i tredje stycket är tillägget till den del inkomsten överstiger 10 men inte 20 basbelopp. I fråga om avdragsgrundande inkomst av anställning är tillägget dock, om den skattskyldige helt saknar pensionsrätt i anställning och inte är anställd i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som han har sådant bestämmande inflytande i som avses i 25 kap. 10 §, –högst av inkomsten till den del den inte överstiger 20 basbelopp, och –högst av inkomsten till den del den överstiger 20 men inte 30 basbelopp. I fråga om avdragsgrundande inkomst av aktiv näringsverksamhet är tillägget –av inkomsten till den del den inte överstiger 20 bas- belopp, och –av inkomsten till den del den överstiger 20 men inte 40 basbelopp. AVD. X Ö VRIGA GEMENSAMMA BESTÄ MMELSER Värdering av intäkter i annat än pengar 2 §Särskilda bestämmelser finns om –förmån av kost (kostförmån) i 3 §, –förmån av bil (bilförmån) i 4–6 a §§, –förmån av resor (reseförmån) med inskränkande villkor i 7–9 §§, –förmån av räntefritt lån eller lån där räntan understiger marknads- räntan (ränteförmån) i 10–12 §§, –förmån av fritt logi på fartyg i 12 a §, och –justering av förmånsvärdet i 13–15 §§. 4 § Värdet av bilförmån exklusive drivmedel skall för ett kalenderår beräknas till summan av –0,3 basbelopp, –ett ränterelaterat belopp, och –ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet skall beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret multiplicerad med nybilspriset för årsmodellen. Det prisrelaterade beloppet skall beräknas till av nybils- priset för årsmodellen, om detta uppgår till högst 7,5 basbelopp. Om nybilspriset för årsmodellen är högre, skall det prisrelaterade beloppet beräknas till summan av av 7,5 basbelopp och av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 basbelopp. 4 a §I fråga om en bil av en årsmodell som är eller äldre, skall nybilspriset anses vara det högsta av –det verkliga nybilspriset plus anskaffningskostnaden för extra- utrustning enligt 4 b §, och –fyra basbelopp. 4 b §Vid beräkning av förmånsvärdet skall anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning läggas till det angivna nybilspriset. Med nybilspris för årsmodellen avses det pris som bilen hade när den introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant intro- duktionspris ändras , avses med nybilspris det justerade priset. Om det inte finns något nybilspris, anses som nybilspris för årsmodellen det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska marknaden när den var ny. 5 § För den som kört minst 3 i tjänsten med förmånsbilen under ett kalenderår skall förmånsvärdet beräknas till av det värde som annars skulle följa av 4 och 4 a §§. I fråga om en förmån som den skattskyldige haft under bara en del av året, skall värdet sättas ned med en tolftedel för varje hel kalender- månad som han inte haft förmånen. 6 a § Om det i bilförmånen ingår förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel för förmånsbilen, skall denna förmån värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2. Marknadsvärdet antas motsvara värdet för den mängd drivmedel som kan antas ha förbrukats för förmånsbilens totala körsträcka den skattskyldige är skattskyldig för bilförmånen, om han inte gör sannolikt att marknadsvärdet är något annat. Fritt logi på fartyg 12 a §Förmån av fritt logi ombord på fartyg skall för arbetstagare som har sjöinkomst värderas till noll. 13 §Värdet av kostförmån enligt 3 § och bilförmån enligt 4–6a §§ får justeras uppåt eller nedåt, om det finns synnerliga skäl. 13 a §Som synnerliga skäl för att justera värdet av bilförmån nedåt anses –att bilen använts som arbetsredskap, –att bilen använts i taxinäring, den körts minst 6 i verk- samheten under kalenderåret och att dispositionen för privat körning varit begränsad i mer än ringa utsträckning, eller –att det finns liknande omständigheter. Värdet av bilförmån får justeras nedåt också när bilen ingår i en större grupp av bilar som deltar i ett test eller liknande för att prova ut ny eller förbättrande miljö- eller säkerhetsteknik eller dylikt och bilen i det utförandet inte finns att köpa på den allmänna marknaden inom Europeiska unionens medlemsländer eller EES-länderna. AVD. XI ALLMÄ NNA AVDRAG, GRUNDAVDRAG OCH 57 kap. Allmänna avdrag 1 §I detta kapitel finns bestämmelser om allmänna avdrag för –underskott i 2–4 §§, –egenavgifter i 5 §, –utländska socialförsäkringsavgifter i 6 §, –periodiska understöd i 7 och 8 §§, och –för pensionsförsäkringar och inbetalningar på pensions- sparkonton i 9 §. Bestämmelser för dem som inte är obegränsat skattskyldiga finns i 10 §. 58 a kap. Sjöinkomstavdrag 1 §I detta kapitel finns bestämmelser om sjöinkomstavdrag. 2 §Skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret har rätt till sjöinkomstavdrag med –vid anställning på fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart, och –vid anställning på annat fartyg. Skattskyldiga som har sjöinkomst bara under en del av beskattningsåret har rätt till sjöinkomstavdrag med en trehundrasextiofemtedel av beloppet enligt första stycket för som de haft sjöinkomst. Avdraget skall avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 3 § Med sjöinkomst avses lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till den som enligt sjömanslagen (1973:282) anses som och som är anställd i redarens tjänst på ett svenskt handelsfartyg. Detta gäller bara om fartyget har en bruttodräktighet på minst 100 och huvudsakligen används i fjärrfart eller närfart. Med anställning hos redare likställs anställning hos en annan arbetsgivare som redaren anlitar som entreprenör. Med sjöinkomst avses också inkomster som uppbärs av 1.den som för redarens räkning tjänstgör som kontrollant när ett fartyg byggs eller biträder när fartyget utrustas och som senare skall tillträda en befattning på fartyget, och 2.den som före leveransen av ett fartyg som är under byggnad och innan han börjar tjänstgöra ombord, inställer sig på fartyget för att lära känna det och dess tekniska utrustning m.m. 4 §Lön eller annan ersättning under en kortare väntetid till en som anställs för att tillträda en befattning på ett visst fartyg, anses som sjöinkomst av anställningen på fartyget. Ersättning under en kortare väntetid till en som mönstrar av ett visst fartyg för att tillträda en befattning på ett annat fartyg som tillhör samma redare, anses som sjöinkomst av anställningen på det förra fartyget. Anställning på ett svenskt handelsfartyg 5 §Med anställning på ett svenskt handelsfartyg avses anställning på ett fartyg som skall anses som svenskt enligt sjölagen (1994:1009) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfarten. Om fartyget hyrs ut i huvudsak obemannat till en utländsk redare, gäller detta bara anställning hos fartygets ägare eller hos en arbetsgivare som ägaren anlitar. Med anställning på ett svenskt handelsfartyg likställs anställning på ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redaren eller hos en arbetsgivare som redaren anlitar. 6 §Med fjärrfart avses annan fart än inre fart och närfart. Med inre fart avses fart inom landet huvudsakligen i hamnar eller på floder, kanaler, insjöar, inomskärs vid kusterna eller i . –linjefart mellan svenska hamnar utanför öppen kust eller utomskärs vid kusterna, och –linjefart mellan svensk och utländsk hamn eller mellan utländska hamnar, dock inte linjefart bortom linjen Hanstholm - Lindesnäs eller bortom . AVD. XII BERÄ KNING AV SKATTEN 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om beräkning av statlig och inkomstskatt. Bestämmelser om avrundning av skatten finns i 23 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:000). 4 §För fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret är den kommunala inkomstskatten summan av de skattesatser för kommunalskatt och landstingsskatt som gäller i hemortskommunen för året före taxeringsåret multiplicerad med den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Med hemortskommun avses hemortskommunen enligt 2 kap. 1 § skattebetalningslagen (1997:000) för året före taxeringsåret. Med hemortskommun för ett dödsbo avses den dödes hemortskommun för dödsåret. 9 §Expansionsfondsskatten är av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond enligt 30 kap. När avdraget återförs, skall ett belopp som motsvarar av en minskning av expansionsmedel räknas av vid debiteringen av slutlig skatt. 10 § Om det uppkommer ett underskott av kapital skall skatten minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet (skattereduktion). 10 a § För skattskyldiga som har sjöinkomst under hela beskattningsåret, skall skattereduktion göras med vid anställning på faryg som huvudsakligen går i fjärrfart och med vid anställning på annat fartyg. För skattskyldiga som har sjöinkomst bara under en del av beskattningsåret är skattereduktionen en trehundrasextiofemtedel av belopp som anges i föregående mening, för som sjöinkomsten uppbärs. Vad som avses med närfart och fjärrfart framgår av 58 a kap. 6 §. 10 b § Skattereduktion skall räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Skattereduktion sker i första hand för sjöinkomst och därefter för underskott av kapital. Lag om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1998:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 2 §Genom denna lag upphävs 1.kommunalskattelagen (1928:370), 2.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2 a. kungörelsen (1950:674) angående grunder för sådan uppdel- ning av pensionsstyrelsens frivilliga försäkring, som avses i punkt 1 tionde stycket anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen, 2 b. kungörelsen (1951:723) angående grunder för uppdelning av vissa försäkringar på en pensionsförsäkring och en kapitalförsäkring, 3.lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst, 4.skogskontolagen (1954:142), 5.förordningen (1962:42) om skattefrihet för belopp, som utgår på grund av vissa riskgarantier, 6.lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen , m.m., 7.lagen (1969:739) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till , m.m., 8.lagen (1972:78) om skatt för gemensamt kommunalt ändamål, 9.lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform, m.m., 10.lagen (1978:188) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m.m., 11.lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 12.lagen (1982:60) om beräkning av avdrag på grund av avyttring av skog i vissa fall, 13.lagen (1990:663) om ersättningsfonder, 14.lagen (1990:696) om avdrag för bidrag till Stiftelsen , 15.lagen (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m., 16.lagen (1992:1061) om inkomstskatteregler vid ombildning av föreningsbank till bankaktiebolag, 17.lagen (1992:1091) om inkomstskatteregler vid utskiftning av aktier i vissa fall, 18.lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattning av in- komst från handelsbolag i vissa fall, 19.lagen (1993:5) om inkomstskatteregler vid statligt stöd till vissa kreditinstitut, 20.lagen (1993:541) om inkomstbeskattning vid ombildning av värdepappersfond, 21.lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, 22.lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning, 23.lagen (1993:1537) om expansionsmedel, 24.lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder,