sou · GLB322d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Bolaget skall ha ett i bolagsordningen angivet aktiekapital, som inte får vara lägre än 500.000 DKr. Ett aktieselskab kan bildas genom successiv- eller simultanbildning. Förfaringssätten är i allt väsentligt desamma som vid bildande av ett svenskt aktiebolag. 188 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 3.6.1.2Aktier, aktieslag m.m. Alla aktier i ett aktieselskab har lika rätt i bolaget, om inte i bolags- ordningen tagits in en föreskrift om aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. Skillnader mellan aktieslag kan avse såväl ekonomiska rättig- heter som förvaltningsrättigheter. Avser skillnaden mellan aktieslagen aktiernas röstvärde, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet för annan aktie. Aktier utan rösträtt tillåts inte. Aktier i ett aktieselskab kan fritt överlåtas och förvärvas. Denna princip gäller oinskränkt för innehavaraktier. För namnaktier kan över- låtbarheten begränsas genom bestämmelser i bolagsordningen. Från att tidigare ha innehållit en uttömmande uppräkning av tillåtna överlåtelse- begränsningar, är den danska lagens utgångspunkt numera att det på detta område råder avtalsfrihet. I bolagsordningen kan i fråga om namnaktier tas in i princip vilken form av överlåtelsebegränsning som helst. Aktieselskabslagens bestämmelser om kapitalökning överensstämmer i sina huvuddrag med den svenska regleringen. Ett aktieselskab kan öka aktiekapitalet dels genom nyemission av aktier mot betalning i kontanter eller apportegendom, dels genom fondemission. Beslut om nyemission fattas som regel av bolagsstämman. Stämman kan emellertid också bemyndiga styrelsen att besluta om sådan emission. Bemyndigandet får avse en period om högst . Ett aktieselskab kan också ta upp lån i former som i ett senare skede kan leda till en ökning av aktiekapitalet. I lagen har upptagits bestäm- melser om konvertibla skuldebrev, men även andra finansiella instru- ment kan utnyttjas, t.ex. skuldebrev förenade med optionsrätt till ny- teckning. Till skillnad från vad som är fallet enligt svensk rätt kan ett aktieselskab, , även ge ut fristående tecknings- optioner. Även i fråga om nedsättning av aktiekapitalet föreligger stora likheter mellan den danska och svenska regleringen. Nedsättning kan ske för täckande av förlust, återbetalning till aktieägarna samt avsättning till fri fond att användas efter beslut av stämman. Beslut om nedsättning fattas EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 189 Beslutet skall fattas med samma majoritet som beslut om ändring av bolagsordningen, dvs. i normalfallet med två tredjedelars majoritet. Skall nedsättning ske för återbetalning till aktie- ägarna eller för avsättning till fri fond, har bolagets borgenärer rätt till betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. I likhet med den svenska aktiebolagslagen upptar aktieselskabslagen också bestämmelser om nedsättning enligt inlösenförbehåll i bolags- ordningen. Inlösen förekommer mycket sällan i praktiken. 3.6.1.5Förvärv av egna aktier Ett aktieselskab får förvärva egna aktier. Beslut om sådant förvärv fattas av bolagets styrelse efter bemyndigande av bolagsstämman. Av bemyndigandet skall framgå dels hur många aktier som får förvärvas, dels det högsta och lägsta belopp som får betalas för aktierna. Om ett förvärv av egna aktier är nödvändigt för att undvika en betydelig og skade för bolaget, kan förvärvsbeslutet fattas av styrelsen utan stöd av bemyndigande. Styrelsen skall i sådant fall, vid närmast följande bolagsstämma, informera aktieägarna om grunderna för och syftet med förvärvet, om antalet aktier som förvärvats och hur stor del av aktiekapitalet de representerar samt om vederlaget för aktierna. Förvärv av egna aktier får ske endast under förutsättning att det nominella värdet av det sammanlagda innehavet av egna aktier efter förvärvet inte motsvarar av bolagets aktiekapital. En ytterligare förutsättning är att förvärvet inte inkräktar på bolagets bundna kapital. Lagen begränsar inte innehavstiden för egna aktier så länge innehavet ryms inom tioprocentsgränsen och reglerar inte heller for- merna för avyttring av aktierna. Bolaget kan inte utöva några rättigheter för sina egna aktier. Efter mönster av den svenska lagstiftningen infördes i början av 1970- talet bestämmelser om inlösen av minoritetsaktier i den danska aktie- selskabslagen. Bestämmelserna undergick en förhållandevis omfattande omarbetning . Äger en aktieägare mer än nio tiondelar av samtliga aktier i ett aktieselskab och innehar han mer än nio tiondelar av rösterna för samt- liga aktier i bolaget, kan aktieägaren och bolagets styrelse gemensamt bestämma att övriga aktieägare i bolaget skall låta majoritetsaktie- 190 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar ägaren lösa in deras aktier. års lagstiftning kunde endast moderbolag, som uppnådde de erforderliga majoritetsgränserna, på- kalla tvångsinlösen av återstående aktier i bolaget. Med moderbolag förstods i praxis danskt aktieselskab. Bestämmelsens nya lydelse inne- håller inte någon koppling till begreppet moderbolag. Efter ett beslut om inlösen skall minoritetsaktieägarna i den ordning som gäller för kallelse till bolagsstämma uppmanas att överlåta sina aktier till majoritetsaktieägaren. I kallelsen skall anges villkoren för inlösen samt det underlag, på vilket lösenbeloppet har beräknats. Själva lösenbeloppet behöver dock inte anges i kallelsen. Det skall vidare upplysas i kallelsen, att om tvist uppkommer om lösenbeloppet, fastställs detta av värderingsmän, vilka utses av rätten i den ort där bolaget har sitt säte. Mot värderingsmännens avgörande kan talan föras vid allmän domstol. Om värderingsmännen eller rätten fastställer ett högre lösenbelopp än det som majoritetsägaren erbjudit, gäller det högre lösenbeloppet också för de aktieägare inom samma aktieslag som inte påkallat värdering eller efterkommit kallelsen. Kostnaderna för värderingsförfarandet skall bäras av majoritetsaktieägaren, såvida inte rätten på särskilda skäl ålägger minoritetsaktieägarna att svara för kostnaderna. Vad gäller bestämmandet av inlösenbeloppet, ankommer det även på värderingsmännen att i förekommande fall bestämma underlaget för värderingen. Avgörande vid bestämmandet av aktiernas värde torde som regel vara en värdering going concern av det bolag, vars minori- tetsaktier begärs inlösta. När det gäller börsnoterade bolag, synes dock börskursen för bolagets aktier vara bestämmande för lösenbeloppet, jfr rättsfallen UfR 1977.61 H och UfR 1985.875 SH. Har inte samtliga minoritetsaktieägare inom den angivna fristen överlåtit sina aktier till majoritetsaktieägaren, skall de genom kun- görelse uppmanas att , som inte får vara kortare än tre eller, för noterade aktier, , överlåta sina aktier till majori- tetsaktieägaren. Om värdering redan har ägt rum, skall kungörelsen innehålla upplysning därom. Den skall vidare ange att värdering av värderingsmän inte kan påkallas sedan den i kungörelsen angivna fristen gått till ända. I fråga om aktier som inte överlåtits före utgången av fristen skall majoritetsägaren deponera lösenbeloppet enligt be- stämmelser i särskild lag. med deponeringen upphör de aktiebrev, som motsvarar de inlösta aktierna, att gälla. Om en majoritetsaktieägare i ett bolag på grund av ovan angivna bestämmelser har rätt att lösa in återstående aktier i bolaget, har också varje minoritetsaktieägare i bolaget rätt att få sina aktier inlösta av majoritetsaktieägaren. Vid ett sådant förfarande äger bestämmelserna EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 191 om värdering, värderingsmän och kostnaderna för värderingsför- farandet när majoritetsaktieägare begär inlösen motsvarande tillämp- ning. Värderingen har i nu angivna fall inte någon rättsverkan i för- hållande till minoritetsägare som inte deltar i förfarandet. Har majori- tetsaktieägaren påkallat inlösen, kan minoritetsaktieägare inte därefter påkalla inlösen för egen räkning. I likhet med ett aktieselskab är ett anpartsselskab en juridisk person, vars ägare inte bär något personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Bolaget skall, efter en genomförd sänkning av kapitalkravet, ha ett andelskapital på minst 125.000 DKr. Ett anpartsselskab bildas på ett enklare sätt än ett aktieselskab. En eller flera stiftare upprättar ett stiftelsedokument innehållande bl.a. en bolagsordning, tecknar och betalar samtliga andelar samt utpekar bolagets styrelse och direktion eller ettdera av dessa organ. Därefter anmäls bolaget för registrering i bolagsregistret. Genom registreringen vinner bolaget rättssubjektivitet. 3.6.2.2Andelar av olika slag m.m. Alla andelar har lika rätt i bolaget, om inte i bolagsordningen tagits in en föreskrift om andelar med olika ekonomiska rättigheter eller för- valtningsrättigheter. Till skillnad från vad som är fallet i fråga om aktieselskaber finns i fråga om anpartsselskaber inte några begräns- ningar när det gäller möjligheten att ge ut anparter med olika röst- värden. Även helt rösträttslösa anparter kan ges ut. Andelar i anpartsselskab är fritt överlåtbara, om inte annat före- skrivits i bolagsordningen. Sådana föreskrifter kan innebära exempelvis att övriga andelshavare skall ha förköpsrätt om någon önskar avyttra sina andelar eller att bolagets samtycke måste inhämtas innan överlåtelse får ske. Även andra överlåtelsebegränsningar är tillåtna. 192 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Ett anpartsselskab kan öka andelskapitalet dels genom nyemission av anparter mot betalning i kontanter eller apportegendom, dels genom fondemission. Beslut om nyemission fattas av bolagsstämman med kvalificerad majoritet. Till skillnad från vad som är fallet i fråga om aktieselskab finns i anpartsselskabslagen inte längre någon obligatorisk företrädesrätt för andelsägarna att teckna nyemitterade andelar. Bestämmelserna om nedsättning av andelskapitalet överensstämmer i stor utsträckning med vad som gäller för aktieselskab. 3.6.2.5Förvärv av egna andelar Ett anpartsselskab får inte förvärva egna andelar. Från detta förbud görs endast ett undantag, nämligen för inlösen av egna andelar på grund av stadgande i lag. Anpartsselskabslagen upptog tidigare bestämmelser om tvångsinlösen, motsvarande dem som gäller för aktieselskab. Genom de genomförda ändringarna i anpartsselskabslagen upphävdes dessa bestämmelser. I finns endast en bolagsform utan personligt ägaransvar, aktie- bolag. Den nuvarande finländska aktiebolagslagen, Lag om aktiebolag (734/78), tillkom i nordiskt samarbete under 1960- och början av 1970- talet. Lagens överensstämmer i stor utsträckning med den svenska aktiebolagslagen. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 193 3.7.1Privata och publika aktiebolag På basis av ett utredningsförslag (Kommittébetänkande 1992:32) från den finländska lade regeringen fram en proposition med förslag till omfattande ändringar i den finländska aktiebolagslagen. Förslaget innebär bl.a. att den finländska lagen anpassas till EG:s krav och att aktiebolagen – inom aktie- bolagslagens ram – delas upp i två kategorier, privata och publika aktiebolag. För de delar av aktiebolagslagstiftningen som behandlas av kom- mittén i förevarande betänkande innebär den finländska propositionen i korthet följande. Aktiebolag skall liksom kunna bildas genom successiv- eller simultanbildning. I båda fallen överensstämmer förfarandena i stor utsträckning med vad som gäller enligt den svenska aktiebolagslagen. Aktiekapitalet skall uppgå till minst 50.000 FMK i ett privat aktie- bolag och 500.000 FMK i ett publikt aktiebolag. Medan registrering av ett nybildat aktiebolag enligt gällande rätt kan ske om betalning erlagts motsvarande minst hälften av det belopp som skall betalas för aktierna, föreslås i propositionen att full betalning för samtliga aktier skall vara erlagd före registreringen. 3.7.1.2Aktier, aktieslag m.m. Alla aktier i ett aktiebolag skall ha lika rätt i bolaget, om inte i bolags- ordningen tagits in en föreskrift om aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. Skillnader mellan aktieslag skall kunna avse ekonomiska rättigheter och förvaltningsrättigheter. Vad särskilt gäller rösträtten skall i bolagsordningen kunna föreskrivas att aktier av visst slag skall ha lägre röstvärde än aktier av annat slag. I enlighet med gällande rätt föreslås att ingen aktie skall kunna ha ett röstvärde som är mer än tjugo gånger högre än röstvärdet för någon annan aktie i bolaget. En nyhet i propositionen är att aktiebolag skall kunna ge ut preferensaktier, som medför rösträtt endast i vissa, i bolagsordningen angivna, frågor. Aktier i ett finländskt aktiebolag är fritt överlåtbara. Från denna huvudregel finns endast ett undantag, nämligen att i bolagsord- ningen kan tas in en hembudsklausul av innebörd att den som förvärvat en aktie i bolaget skall erbjuda aktieägare eller annan att lösa aktien. 194 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar propositionen föreslås endast den ändringen att även bolaget självt skall kunna vara berättigat att lösa sådan aktie. Aktiekapitalet i ett finländskt aktiebolag kan enligt gällande rätt ökas genom ny- och fondemission. Bestämmelserna därom överensstämmer i sina huvuddrag med den svenska regleringen. Det är också tillåtet för finländska aktiebolag att ge ut konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med teckningsoptioner. I proposi- tionen föreslås att bolagen också skall kunna ge ut fristående teck- ningsoptioner. På samma sätt som i den svenska aktiebolagslagen behandlas i den finländska lagen ny- och fondemissioner i ett kapitel och kon- vertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med teckningsoption i ett annat kapitel. I propositionen föreslås att samtliga former för kapital- ökning tas in i ett och samma kapitel. Propositionen innehåller också stadganden om ett nytt finansierings- instrument benämnt kapitallån, varmed i korthet avses ett lån på vilket amortering får ske endast om det finns full täckning för bolagets bundna kapital och räntebetalning tillåts endast inom ramen för disponibla vinstmedel. De föreslagna bestämmelserna om kapitallån innebär närmast en kodifiering av existerande praxis. I propositionen föreslås vidare vissa förbättringar i borgenärs- och aktieägarskyddet i samband med nedsättning av aktiekapitalet. De före- slagna bestämmelserna överensstämmer till sitt huvudsakliga innehåll i stor utsträckning med gällande svensk rätt. Det kan noteras att behörigheten att besluta om tillstånd att genom- föra en beslutad nedsättning av aktiekapitalet enligt förslaget skall övergå från domstolarna till registreringsmyndigheten. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 195 3.7.1.6 Förvärv av egna aktier Propositionen innehåller nya bestämmelser om aktiebolags förvärv av egna aktier. Det nuvarande förbudet för aktiebolag att förvärva egna aktier upphävs. Såväl privata som publika aktiebolag skall enligt för- slaget kunna förvärva egna aktier. Beslut om förvärv av egna aktier skall fattas av bolagsstämman eller, efter stämmans bemyndigande, av styrelsen. Därvid skall i huvud- sak samma majoritetskrav och andra regler gälla som vid inlösen av aktier för nedsättning av aktiekapitalet. För båda bolagskategorier skall den begränsningen gälla att förvärv av egna aktier endast får ske inom ramen för disponibla vinstmedel. Det sammanlagda innehavet av egna aktier föreslås i publika aktiebolag inte få överstiga av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga aktier i bolaget. För privata bolag föreslås inte någon mot- svarande begränsning. I propositionen föreslås inte några begränsningar i fråga om det sätt på vilket bolaget får förvärva sina egna aktier. För att motverka risken för otillbörlig kurspåverkan föreslås att köp av aktier som är föremål för offentlig handel skall få ske tidigast efter det att bolaget offentliggjort sitt förvärvsbeslut. Förvärv av egna aktier i strid med lagens bestämmelser skall kunna föranleda straff. Aktierna skall i sådant fall avyttras och senast efter förvärvet. Om aktierna inte avyttrats inom sexmånadersfristen skall de ogiltigförklaras och aktiekapitalet sättas ned med aktiernas nominella belopp. I fråga om försäljning av egna aktier föreslås i propositionen be- stämmelser som nära anknyter till regleringen av nyemissioner. Det innebär bl.a. att aktieägarna skall ha företrädesrätt att köpa aktierna i fråga, såvida inte stämman beslutar om försäljning med avvikelse från företrädesrätten, t.ex. på det sättet att aktierna skall sälja på börs. I propositionen föreslås ett flertal ändringar av bestämmelserna om inlösen av minoritetsaktier. För det första föreslås, närmast efter dansk förebild, att inlöseninstitutet frikopplas från begreppet moderbolag. Rätt och skyldighet till inlösen skall inträda så snart någon aktieägare har mer än nio tiondelar av aktierna med mer än nio tiondelar av rösterna för samtliga aktier i bolaget. Majoritetsaktieägaren behöver alltså inte vara ett moderbolag, utan kan vara såväl en fysisk som en juridisk person. Även utländska majoritetsaktieägare omfattas av be- 196 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar Vid beräkning av hur stor andel av aktierna och rösterna som tillkommer en juridisk person skall även beaktas aktier som ägs av dess dotterföretag. skall därvid likställas stiftelser, i vilka den juridiska personen har ett bestämmande inflytande. Också när det gäller beräkningen av en fysisk persons innehav av aktier och röster skall beaktas aktier som ägs av företag eller stiftelser, över vilka den fysiska personen har ett bestämmande inflytande. Kan någon överenskommelse om inlösen inte träffas, skall tvist om rätt eller plikt till inlösen eller om lösenbeloppet prövas av skiljemän. Part som är missnöjd med skiljedomen skall kunna få saken prövad av domstol. Den finska lagen innehåller vidare bestämmelser om nedsätt- ning av erbjudet lösenbelopp, äganderättsövergång vid förhands- tillträde mot ställande av säkerhet, ränta på lösenbelopp och inverkan på berörda aktiebrev av att nedsättning skett eller säkerhet ställts. Dessa bestämmelser motsvarar vad som gäller enligt svensk lag. Enligt motivuttalanden skall vid fastställande av gängse pris beaktas inte bara aktiernas matematiska värde, utan även bolagets framtids- utsikter och aktiernas beräknade framtida avkastning. I propositionen föreslås vidare, att den som är inlösenberättigad skall vara skyldig att underrätta det berörda bolaget därom. När bolaget fått kännedom om att inlösenrätt uppkommit eller upphört, skall det anmäla detta förhållande till registreringsmyndig- heten. Propositionen föreslår också vissa ändringar av den gode mannens ställning. Denne skall under vissa förutsättningar kunna träffa överens- kommelse om inlösen. I vissa avseenden preciseras gode mannens redovisningsskyldighet. Vad gäller konvertibla skuldebrev och optionsrätter föreslås i propositionen, att i emissionsvillkoren för sådana instrument måste anges vilken rätt som tillkommer dem för det fall att tvångsinlösen av bolagets aktier äger rum. I har traditionellt funnits endast en bolagsform utan personligt ägaransvar, aksjelskapet, reglerad i Lov om aksjeselskaper. Lagen tillkom inom ramen för det nordiskt lagstiftningssamarbetet under 1960- och . EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 197 På basis av den s.k. Aksjelovgruppens betänkande (NOU 1992:29) Lov om aksjeselskaper, lade den norska regeringen fram ett förslag (Ot prp nr 36 1993-94) till ny och EES-anpassad aktiebolagslag. Förslaget, som bl.a. innebar att norska aksjeselskap skulle indelas i två kategorier, privata och offentliga, mötte kraftigt motstånd i och drogs tillbaka. På uppmaning beslutade regeringen att reformera aktiebolagslagstiftningen i två steg. Sålunda genomfördes en anpassning till de krav som följer av och EG-rätten. Därefter presenterades ett nytt utredningsförslag (NOU 1996:3) av innebörd att det i norsk rätt skall finnas två bolagsformer utan personligt ägaransvar, nämligen aksjeselskaper, som i första hand är avsedd att vara en bolagsform för små och medelstora företag med en begränsad ägarkrets och allmennaksjeselskaper, avsedd framför allt för större företag med en stor och växlande ägarkrets. Den principiella skiljelinjen mellan bolagsformerna skall bestämmas av rätten att vända sig till allmänheten för kapitalanskaffning. Den rätten skall tillkomma allmennaksjeselskaper men inte aksjeselskaper. Följdriktigt beskrivs i förslaget allmennaksjeselskapet som ett öppet och aksjeselskapet som ett slutet bolag. Aksjeselskaper och allmennaksjeselskaper skall regleras i skilda och var för sig uttömmande lagar. För de delar av aktiebolagslagstiftningen som behandlas av kom- mittén i förevarande betänkande innebär det norska utredningsförslaget i korthet följande. Aksjeselskaper och allmennaksjeselskaper skall bildas på samma sätt, nämligen genom simultanbildning. Den möjlighet som finns att bilda aktiebolag genom successivbildning avskaffas, framför allt i syfte att förenkla lagstiftningen. Bolagsbildningen skall i korthet tillgå så att stiftarna upprättar ett s.k. stiftelsedokument, tecknar och erlägger full betalning för samtliga aktier samt anmäler bolaget för registrering. Såväl aksjeselskaper som allmennaksjeseksaper skall ha ett aktie- kapital på minst 200.000 NKR fördelat på en eller flera aktier med lika nominellt belopp. 198 EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 3.8.1.2Aktier, aktieslag m.m. Alla aktier i ett aksjeselskap och ett allmennaksjeselskap skall ha lika rätt i bolaget, om inte i bolagsordningen tagits in en föreskrift om aktier av olika slag med olika rätt i bolaget. Skillnader mellan aktieslag skall kunna avse ekonomiska rättigheter och förvaltningsrättigheter. Vad särskilt gäller rösträtten skall i bolagsordningen kunna föreskrivas att aktier av visst slag skall ha lägre röstvärde än aktier av annat slag eller helt sakna röstvärde. En väsentlig skillnad mellan aksjeselskap och allmennaksjeselskap gäller aktiernas överlåtbarhet. I linje med att aksjeselskap skall vara slutna och allmennaksjeselskap öppna bolag, skall aktier i ett aksjeselskap som huvudregel kunna överlåtas endast med samtycke från styrelsens sida och aktieägarna ha förköpsrätt till aktier som skall överlåtas. I ett allmennaksjeselskap skall aktierna i princip vara fritt överlåtbara. Emellertid skall i bolagsordningen för ett allmennaksje- selskap kunna föreskrivas att aktieöverlåtelse kräver styrelsens sam- tycke, om överlåtelsen skulle resultera i att förvärvaren uppnår en andel på av aktierna eller rösterna i bolaget. Det skall också vara tillåtet att i bolagsordningen för ett allmennaksjeselskap ta in ägarbegränsningar, exempelvis av det slaget att ingen ägare får inneha mer än en viss andel av bolagets aktier. Aktiekapitalet i aksjeselskap och allmennaksjeselskap skall genom stämmobeslut kunna ökas genom ny- och fondemission. Nyemission skall kunna vara kontant- eller apportemission. I såväl aksje- som allmennaksjeselskaper skall vid nyemissioner gälla en principiell företrädesrätt för bolagets aktieägare att teckna de nya aktierna. En emission med avvikelse från företrädesrätten skall i aksjeselskaper kunna utformas endast på det sättet, att vissa i emis- sionsbeslutet namngivna personer inbjuds att teckna aktierna. I all- mennaksjeselskaper skall nyemissioner med avvikelse från före- trädesrätten även kunna utformas så att allmänheten eller en på annat sätt obestämd krets personer inbjuds att teckna de emitterade aktierna. I båda bolagsformer skall bolagsstämman kunna bemyndiga styrelsen att besluta om en nyemission. Bemyndigandet skall kunna avse om högst och omfatta aktier med ett sammanlagt nominellt belopp motsvarande högst av bolagets aktiekapital för bemyndigandet. EG:s bolagsrätt och vissa utländska rättsordningar 199 Vid nyemission mot kontant betalning skall full betalning för aktierna erläggas innan kapitalökningen registreras. Eventuell överkurs på aktierna skall föras till en bunden fond benämnd överkursfond.