sou · GLB3150 · 1998-01-01 00:00:00 — Ordföranden och sekreterare har tillsammans med expertgruppen genomfört studieresor till , samt till EU- kommissionen i . Rapporten inleds med en allmän problembeskrivning av situatio- nen för EU:s jordbrukspolitik med betoning på utvidgningen österut. Andra frågor som tas upp översiktligt i detta sammanhang är budgeten och WTO. I ett speciellt kapitel ges en sammanfatt- ning av det reformförslag som kommissionen lämnade . I detta kapitel ingår också en sammanfattning av kommissionens länderyttranden, de s.k. aviserna. Betänkandet från KomiCAP, av EU:s gemensamma jordbrukspoli- tik, SOU 1997:102, redovisas i kapitel 7. Därefter följer en sammanfattning av olika utredningar som tidigare gjorts på om- rådet. Störst utrymme ges det arbete som utförts av kommis- sionen. Därefter görs en genomgång av situationen i CÖE- länderna (länderna i ). Beskrivningen inleds med ett avsnitt som ger en bild av jordbrukssektorn i CÖE- länder och därefter ges en översiktlig bild av den totala ekono- miska situationen. Med ledning av de förutsättningar, såväl natur- liga som politiskt givna, som finns för jordbruk i CÖE-länderna och EU görs en jämförelse mellan dem. Denna jämförelse utgör grunden för analysen av effekterna av de olika scenarierna. I det följande kapitlet målas de olika scenarier upp som finns angivna i uppdraget. ·Fullständig liberalisering före utvidgningen Rapporten går därefter in i den analyserande delen. Analysen delas upp i följande huvudpunkter: ·Miljö, regional utveckling, m.m. De olika parametrarna analyseras med avseende på effekter för: ·EU i sin helhet Rapporten avslutas med några generella synpunkter. I bilaga 1 finns de fullständiga direktiven för utredningen. I bilagorna 2 och 3 redovisas ländervisa beskrivningar av jord- brukssektorerna i CÖE-länderna samt en analys av effekterna av de olika scenarierna för enskilda jordbruksprodukter. EU står inför sin femte och största utvidgning både vad gäller antal länder och invånare. Denna utvidgning skiljer sig också på många andra sätt från de övriga, som exempel kan nämnas att det är frågan om:: ·Länder som historiskt haft annat styrelsesätt ·Länder som genomgått genomgripande förändringsprocesser ·Länder som har svagare ekonomier än något av de nuvarande EU-länderna ·Länder där jordbruket i de flesta fall spelar en betydligt större roll för näringslivet ·Länder som har en annan fördelning av befolkningen, regionalt och med avseende på sysselsättningen Av bl.a. dessa skäl finns det mycket som talar för att det kan krävas förändringar av politiken i EU för att motverka negativa konsekvenser som annars kan uppstå och anpassa EU till den nya verklighet som utvidgningen medför. Jordbruksområdet är i detta sammanhang kanske ett av de tyd- ligaste exemplen. Jordbrukssektorn i kandidatländerna avviker i många fall markant från jordbruket i EU-15. har dessutom jordbruket i kandidatländerna varit inne i en mycket snabb omvandlingsprocess till följd av den omvälvning, såväl ekonomisk som politisk, som skett. Vid sidan om Östeuropautvidgningen bedöms de kommande handelsförhandlingarna vara av störst betydelse för EU:s jord- brukspolitik. Budgeteffekterna av dessa åtgärder är också av stor betydelse. Dessa frågor bör ses i ett gemensamt sammanhang med Östeuropautvidgningen eftersom de tillsammans kommer att påverka utformningen EU:s gemensamma jordbrukspolitik. %5 S NUVARANDE JORDBRUKSPOLITIK Grunderna för EU:s jordbrukspolitik formades och har därefter i stort sett varit oförändrade. EU:s sex medlemsländer hade underskott av livsmedel och utformningen av politiken kom att präglas av denna mark- nadssituation. Politiken inriktades mot att stödja och stimulera den egna produktionen. Det skedde i huvudsak genom att av- skärma den inhemska marknaden från importkonkurrens och lyfta ut överskottsproduktion med hjälp av bidrag. På förändrades marknadsläget i EU och har EU, totalt sett, ett överskott av jordbruksprodukter. Tilltagande överskott och pressade priser på världsmarknaden tvingade EU till ökade budgetutgifter, främst för exportbidrag. För att mot- verka detta började EU att alltmer tillgripa produktionsbegrän- sande kvoter m.fl. liknande system. påbörja- des nya handelsförhandlingar på jordbrukets område. Dessa fak- torer sammantaget ledde till att EU 1992 genomförde sin största reform på jordbruksområdet. Reformen innebar att en del av stödet till jordbrukarna via priserna ersattes med direktstöd i form av areal- och djurbidrag. genomförde EU den fjärde utvidgningen med nya medlemsländer. De nya länderna hade samtliga förhållande- vis små jordbrukssektorer jämfört med EU:s totala jordbruk. Utvidgningen kunde ske utan omfattande övergångsarrangemang då jordbrukspolitiken i de nya länderna i stort sett var densamma som i EU. Prisnivån var som regel högre i de nya länderna än i EU-12. började på jordbrukets område att tillämpas. Det innebär bl.a. att tullskyddet sänks successivt lik- som möjligheterna att ge exportsubventioner. På vissa varu- områden har EU redan fått problem, i synnerhet gäller det begränsningarna av exportstödet. 10 länder i samt har ansökt om medlemskap i . Samtliga kandidatländer har fått lämna in uppgifter till EU- kommissionen om förhållandena i resp land. har EU lämnat sina länderyttranden. Tidsschemat är just nu att förhand- lingar ska påbörjas . I CÖE-länderna pågår förberedel- searbetet. Såväl EU som enskilda länder har gått in för att stötta dessa länder i sitt arbete. Det kan nämnas att de nordiska EU- medlemmarna bistår främst de baltiska länderna. De analyser som gjorts visar på motsättningar mellan å ena sida en stram budgetpolitik och begränsande handelsavtal samt å andra sidan möjligheter för CÖE-ländernas utveckling på jordbruks- området. Ges CÖE-länderna möjlighet att utveckla sitt jordbruk och utnyttja den produktionspotential som länderna har kommer den gemensamma budgeten att utsättas för hård belastning. Vid nuvarande prisnivåer kommer dessutom begränsningar enligt UR- avtalet av möjligheten att ge exportsubventioner att utgöra ett hinder. Tillämpas däremot en stram budgetpolitik kommer CÖE-länderna att få svårt att utveckla sitt jordbruk vilket kommer att få en hämmande effekt på den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Motsvarande resonemang gäller även för struktur- och regional- stöden. Det finns betydande skillnader mellan jordbruket i EU-15 och i CÖE-länderna. Priserna i EU-15 är som regel betydligt högre än i CÖE-länderna. En direkt tillämpning av EU:s prisnivåer kan därför leda till problem i form av minskad konsumtion och till stimulans att öka produktionen. Jordbrukssektorn i CÖE-länder- na, i synnerhet livsmedelsindustrin, är i sämre skick än i EU-15. Konkurrens på en gemensam marknad kan därför leda till att jordbruket i dessa länder kan få svårt att klara konkurrensen även på sin egen hemmamarknad. Utöver dessa problemområden kan nämnas företagstrukturen, markpolitiken och kunskapsnivån. En utvidgning av EU kan därför komma att ställa nya krav på CAP vilka kan vara svåra att klara inom ramen för nu gällande regler. trädde i kraft vilket innebär: gällande avtal löper fram till . EU:s stora reform av den gemensamma jordbrukspolitiken 1992 var viktig för att underlättade tillämpningen av . Effekterna av avtalet varierar mycket mellan olika varuområden. För vissa produkter har effekterna av begränsat utrymme för subventionerad export varit kännbara . Exempel på sådana produkter är nötkött, fjäderfäkött och vissa mjölkprodukter. På spannmålsområdet kunde en stor del av över- skottet /96 exporteras utan bidrag p.g.a. höga världs- marknadspriser. I den marknadsbedömning som görs av kommis- sionen, Long Term , väntas EU åter ställas inför att antingen höja trädesuttaget eller bygga upp stora interventions- lager för att inte överskrida exportkvoten. Kritik har framförts mot EU från länder som , och att avtalet inte har efterlevts. Detta har bl.a. resulterat i EU tvingats göra justeringar av regelverket i efterhand i form av bl.a. tullfria importkvoter . Förhandlingar om ett nytt ska starta senast . Vissa av CÖE-länderna ingår i WTO och omfattas också av UR- avtalet. De länder som är WTO-medlemmar är följande: , , , , och . Förhand- lingsresultatet för länderna har givit litet utrymme för subventio- nerad livsmedelsexport. Alla länder utom har bundit sina budgetbegränsningar i nationell valuta. har bundit sina åtaganden i UD$. Hög inflation har urholkat det mesta av innehållet i avtalet. Jämfört med EU:s exportkvoter är CÖE-ländernas kvoter av betydligt mindre storlek för de flesta produkter. +VOTER F¶R SUBVENTIONERAD EXPORT ¥R 0,3-0,4 0,1-0,15 0,015-0,05 0,03-0,06 0,07-0,08 0,77-0,8 *Uppskattade kvantiteter för de fyra CÖE-länder som inte är GATT-medlemmar +¤LLA 3/5 De kommande WTO-förhandlingarna är en viktig faktor som påverkar den framtida utvecklingen av CAP. Redan med nu gällande avtal kan det komma att krävas förändringar och en utvidgning av EU skulle ytterligare kunna förstärka ett sådant krav. %5 S *ORDBRUKSBUDGET EU:s totala budget omsluter ca 85 mdr ecu, motsvarande ca 750 mdr kr. Av detta används omkring hälften för olika jordbruks- politiska insatser. Budgeten finansieras av avgifter från medlemsländerna, uppdelat på fyra komponenter. Avgifterna kallas med ett gemensamt namn egna medel. Det totala uttaget av egna medel begränsas av ett tak som är relaterat till EU:s samlade bruttonationalinkomst (BNI). Under nuvarande budgetperiod stiger detta tak, för att vara 1,av BNI för perioden, 1999. Budgeten stiger alltså realt över perioden. De fyra komponenterna är följande: 1.Tullar som inflyter vid import till EU från tredje land tillfaller till gemenskapen för finansiering av den gemensamma budgeten. (Resterande behåller landet som står för upp- börden, för administration). 2.Jordbruksavgifter som tas ut inom den gemensamma jord- brukspolitiken tillfaller också gemenskapen till . Alla länder betalar en avgift som är relaterad till landets momsbas (enligt gemensam EU-defini- tion), i princip i förhållande till landets konsumtion. De inkomster som saknas för att finansiera ett enskilt års budget efter att de övriga tre avgiftsuttagen har tagits i anspråk, finansieras med en avgift som baseras på det enskilda landets BNI. Utgifterna på EU:s budget är uppdelad i fem utgiftskategorier: Jordbruksutgifterna utgör som nämnts av utgifterna, medan strukturfonderna utgör . Tillsammans utgör alltså dessa två utgiftskategorier av EU:s utgifter över den gemensamma budgeten. Budgetläget för den gemensamma jordbrukspolitiken har vid åt- skilliga tillfällen varit föremål för diskussion. har detta inte minst gällt de merkostnader som uppstått som en följd av CAP-reformen 1992. Övergången från prisstöd till ett allt större inslag av direktstöd (arealstöd och djurbidrag) har lett till att budgetkostnaderna har ökat. har jordbruksbudgeten också ansträngts av den s.k. BSE-krisen. Kostnader har dels uppstått p.g.a. att direkta insatser har vidtagits för att bl.a. slakta ut djur, dels p.g.a. att konsumtionen av nötkött har minskat vilket lett till ökade interventionsuppköp. /"prispaket" lämnades av kommissionen förslag till åtgärder för att minska utgifterna, bl.a. reducerade arealstöd. Detta förslag har inte godkänts. Som framgår av det föregående finns det problem med jordbruks- budgeten men i realiteten har detta inte skapat någon verklig press på att reformera CAP. Det har funnits medel kvar inom budgetramarna och det har då inte ansetts finnas behov av förändringar. Budgetfrågan kan förväntas spela en stor roll vid bedömningen av konsekvenserna för utvidgningen. Det är helt klart att CÖE- ländernas bidrag, i absoluta tal, till den gemensamma budgeten inledningsvis kommer att bli litet. Budgetsituationen kommer därför att vara en viktig faktor för hur den gemensamma jord- brukspolitiken skall utformas. 4IDIGARE STUDIER AV EN %5 UTVIDGNING P¥ JORDBRUKSOMR¥DET I följande avsnitt görs en genomgång av de viktigaste studierna som gjorts av konsekvenserna av att utvidga EU med länder i . Studierna refereras kortfattat och det görs inte någon värdering. De studier som har gjorts har tillkommit , , och är av denna anledning inte helt enkla att jämföra. Till en början avsåg de flesta utredningarna enbart ett fåtal av CÖE-länderna (, , och ). Det är först som utredningarna avser alla 10 CÖE-länderna. Under 1994-1995 genomförde fyra fristående forskargrupper studier av en utvidgning på uppdrag av kommissionen. Studien avsåg en utvidgning med sex länder och det var främst budget- konsekvenserna som behandlades. I samtliga rapporter konstateras antingen genom egna beräknar eller genom att referera till andras att utvidgningen kommer att belasta budgeten avsevärt. Man konstaterar att det är svårt att göra mer exakta budgetberäkningar eftersom utvecklingstakten i CÖE- länderna är svår att förutse. Det framförs också att studier av budgeteffekterna inte är tillräckliga eftersom man inte fångar upp de samhällsekonomiska vinsterna av en utvidgning. 48 Tidigare studier av en EU-utvidgning ...... Samtliga forskarrapporterna förordar en radikal reform av CAP. Det ska ske genom att stödpriserna sänks och att jordbrukarna ges kompensation i form av avlänkat direktbidrag. I en av rapporterna förordas att direktstödet enbart ges till jordbrukarna i EU-15. genomförde kommissionen en grundlig inventering av situationen inom jordbrukssektorn i CÖE-länderna. Kommis- sionen lämnade en rapport för vart och ett av de tio länderna. Rapporterna innehåller översiktliga beskrivningar av det allmänna ekonomiska läget och mera detaljerade genom- gångar av jordbrukssektorn avseende produktion, konsumtion, handel, politik, strukturförhållande m.m. Rapporterna innehåller inte några värderingar eller förslag. Det finns dock prognoser över den allmänna ekonomiska utvecklingen samt för de viktigaste jordbruksprodukterna fram . I dessa rapporter förväntas en viss ökning av konsumtionen av jordbruksprodukter, främst animalier p.g.a. att den allmänna inkomstnivån väntas stiga. Konsumtionen väntas dock inte återgå till de nivåer som rådde innan de ekonomiska omvälvningarna genomfördes. Produktionen i jordbruket väntas också öka men inte nå den nivå som rådde . Strukturom- vandlingen i jordbruket väntas gå långsamt beroende på kapital- brist. 5.1.3Kommissionens "Strategy Paper" presenterade kommissionen det s.k. "Strategy Paper" i samband med toppmötet i . I detta papper redogjorde kommissionen för sin syn på effekterna av en utvidgning. Tidigare studier av en EU-utvidgning 49 Kommissionens papper grundades på de tidigare utredningarna. I utredningen diskuterades tre olika alternativ till förändring av CAP inför en framtida utvidgning: Kommissionen förordade det sistnämnda alternativet. I rapporten fanns även vissa förslag till åtgärder som borde vidtas före en anslutning, t.ex. utökade handelskvoter för associationsländerna och program för utbildning. I utredningen antas att samtliga 10 CÖE-länder blir medlemmar av EU . Det antas vidare att det sker en prisanpassning fram . Kommissionen redovisar prognoser över produktion, konsumtion och handelsbalans för dessa årtal samt 2010. Prognoserna är naturligtvis betydligt mer osäkra än prognosen för . I sina bedömningar antar kommissionen att produktionsökningar- na i CÖE-länderna till stor del vägs upp av att konsumtionen ökar kraftigt. För flera produkter uppvisar dock CÖE-länderna överskott . Överskott antas uppstå för bl.a. spann- mål, oljefrö, mjölk, nötkött och fjäderfäkött. För socker och griskött förväntas dock fortsatt underskott. I rapporten redovisas även en prognos över budgetkostnaderna för de marknadsreglerande åtgärderna. förutsägs tillkommande kostnader i budgeten p.g.a. utvidgningen på ca 9 mdr ecu varav merparten går till direktstöd (arealbidrag och djurbidrag). och 2010 väntas kostnaderna öka till 11-12 mdr ecu. 50 Tidigare studier av en EU-utvidgning ...... 5.1.4Kommissionens utredning angående ekonomiska konsekvenser av ett medlemskap gjordes en utredning av DG II vid kommissionen angående de ekonomiska konsekvenserna av en utvidgning. Studien är speciellt inriktad på förhållandena i och . I rapporten görs dels beräkningar över hur budget- kostnaderna utvecklas dels görs beräkningar av hur ekonomin för jordbrukssektorn påverkas. I rapporten beräknas att EU:s jordbruksbudget belastas med ca 9 mdr ecu som en följd av att CÖE-länderna blivit EU- medlemmar. av kostnaderna avser olika former av direktstöd. blir enligt beräkningen mottagare av av stödet. Av rapporten framgår att CÖE-länderna inte bör få ta del av den kompensation för sänkta priser i form av arealbidrag och djur- bidrag som ges till jordbrukarna i EU-15. Direktstöden leder till stigande markpriser och därigenom dyrare livsmedel. Det leder också till att en önskad strukturomvandling bromsas upp. I exemplet med visar man i rapporten att en stor del av marken ägs av stadsbefolkning och att risken då är påtaglig att det är dessa som tar hand om arealbidraget genom arrende- avgifter. Av ett räkneexempel framgår att vinsten i spannmåls- odlingen ökar med som en följd av att jordbrukarna i och får arealbidrag. I rapporten påpekas också riskerna för att konkurrensen snedvrids gentemot andra sektorer. I rapporten konstateras att CÖE-ländernas konkurrenskraft missgynnas av att man inte kommer i åtnjutande av direktstöden, men också av rent marknadsmässiga skäl (ineffektiv produktion, dålig infrastruktur, m.m.). För att stödja konkurrenskraften finner man i rapporten att det är effektivare att stödja CÖE-länderna via strukturfonderna. Tidigare studier av en EU-utvidgning 51 Kommissionen lyfter också fram faran med stigande priser i CÖE-länderna. Det kan leda till att den ekonomiska utvecklingen stagnerar. För har beräkningar gjorts som tyder på att en anpassning till EU:s nuvarande stödpriser för jordbruksprodukter ger en sämre BNP-tillväxt än om man väljer att stå utanför EU. lämnade kommissionen en prognos över marknads- utvecklingen i EU-15 fram , Long Term . Det finns även en kort utblick avseende förhållandena i CÖE- länderna . Alla prognoser som presenteras bygger på att dagens politik lämnas oförändrad och att WTO- avtalet förlängs på nuvarande nivåer. För CÖE-länderna antas fullt medlemskap för samtliga länder och att länderna tillämpar EUs regleringar i form av kvoter m.m. För CÖE-länderna visar prognoserna att problemen med över- skotten minskar jämfört med kommissionens prognos . För spannmål antas att ett tidigare prognosticerat överskott vänds till ett importbehov. Orsaken till detta är enligt kommissionen att produktionen utvecklas långsammare än vad som förväntades i länderrapporterna . En annan orsak är att konsumtionen också har ökat sedan det förra prognostillfället. 52 Tidigare studier av en EU-utvidgning ...... 4ABELL +OMMISSIONENS PROGNOSER ¶VER F¶RS¶RJNINGSSITUATIONEN I #–% L¤NDERNA MILJ TON -2,777 -0,107 -1,078 Prognos i strategidokumentet 1995 Prognos i strategidokumentet 1995 +¤LLA %5 KOMMISSIONEN ,ONG 4ERM 0ROSPECTS SAMT 3TRATEGY 0APER Vid sidan av de studier som kommissionen har genomfört har det gjorts en rad olika utredningar från annat håll. Studier har gjorts bl.a. av oberoende forskare, ekonomiska institut och olika länders myndigheter. Tidigare studier av en EU-utvidgning 53 De holländska jordbruksekonomiska institutet () publicerade en studie över effekterna av att utvidga EU med 4 nya länder, , , och . I studien förut- sätts att länderna blir EU-medlemmar . Tre olika scenarier över produktionsutvecklingen används: ·Avkastningsökning enligt utvecklingen i EU ·Halva avkastningsökningen jämfört med EU (mest pessi mistiska) ·Samma nivå som gällde 1989 (mest optimistiska) Av studien framgår att budgetkostnaderna är högre i det mest optimistiska produktionsalternativet (nivå) jämfört med det mest pessimistiska. I den holländska undersök- ningen konstateras att förutsättningarna för en snabb återhämtning är små. Man konstaterar också att tidigare studier som gjort har varit betydligt mer optimistiska vad gäller takten i produktions- ökningen. () publicerade /1997 en rapport angående konsekvenserna av Östeuropaut- vidgningen. I rapporten anser USDA att EU i sina utredningar undervärderat lågpriskonkurrens på livsmedelsområdet från CÖE- länderna. USDA anser också att budgetberäkningarna som EU har gjort är i underkant. I rapporten pekar man på några viktiga frågor som man anser måste lösas innan utvidgningen kan komma till stånd: 54 Tidigare studier av en EU-utvidgning ...... ·WTO-problematiken, det är oförenligt med WTO att öka marknadsstödet till CÖE-länderna ·Direktstöden, det är inte möjligt att undanhålla CÖE- länderna direktstöd utan att bibehålla gränsskyddet mellan de båda områdena ·Exportstöd, det är oförenligt med WTO att öka produktionen om det fortfarande krävs exportstöd ·Prisnivån, det är inte möjligt att ha högre stödpriser i EU- 15 än i CÖE-länderna utan att bibehålla gränsskyddet USDA anser att lösningen på dessa problem är att ta bort direktstöden och att anpassa priserna före en utvidgning. Det innebär ökad konkurrens för jordbruket i EU-15 men det ger ett förbättrat budgetläge och inte några problem med WTO. USDA har även presenterat en studie av utvecklingen i CÖE-ländernas jordbrukssektorer. USDA ger en betydligt mer positiv bild av produktionsutvecklingen än EU gör i sitt papper Long term (se avsnitt 5.1.5). USDA anser t.ex. att CÖE-länder kommer att bli nettoexportörer av spannmål till skillnad från den slutsats som EU drar i sin studie. presenterade den kanadensiska regeringen, Agricultu- re and Agri-Food (AAFC),. en studie av effekterna på spannmålsområdet vid en EU-utvidgning. AAFC förutser att det finns avsevärda möjligheter att öka produktionen i CÖE-länderna. Det finns bördiga marker men det måste utvecklas effektiva marknadskanaler och möjligheter måste ges till krediter. CÖE- länderna antas bli nettoexportörer av spannmål. Dessa länder väntas dock inte bli bland de ledande aktörerna på världsmarkna- den. AAFC uppmärksammar också att tilltagande överskott innebär problem för ett utvidgat EU vad gäller WTO-åtagandena. Tidigare studier av en EU-utvidgning 55 Det antas en viss ökning av förbrukningen av fodersäd men animalieproduktionen når inte upp till samma nivå som . 5.2.4Studier utförda av kandidatländerna Av kandidatländerna är det främst som har gjort kon- sekvensutredningar över effekterna av ett medlemskap. I har en speciell analysenhet (SAEPR) som tillsammans med ett () ansvar för att genomför konsekvensanalyser av ett EU-medlemskap. har dessa institut publicerat ett flertal rapporter. presenterades en studie, baserad på en ekonomisk modell, som visade på konsekvenserna för av ett EU- medlemskap. Basalternativet för studien är att inte blir EU- medlem. Medlemsalternativet bygger på att blir EU- medlemmar med en 5-årig övergångsperiod som startar . Som jämförelse redovisas kommissionens prognos från landrapporten som avser förhållandena i . Av studien framgår att exportmöjligheterna på vegetabilieområdet blir mindre om landet blir EU-medlem jämfört med alternativet utan medlemskap. På animalieområdet gynnas däremot av ett EU-medlemskap med undantag för mjölk. Studien ger inte något entydigt resultat vid en jämförelse med den prognos som lämnades av kommissionen i de s.k. länderstudierna. För vissa produkter, spannmål, socker och nötkött, visar den polska studien högre exportöverskott, medan förhållandet är det motsatta för andra produkter. 56 Tidigare studier av en EU-utvidgning ...... 4ABELL 0ROGNOS ¶VER NETTOEXPORTEN FR¥N DET POLSKA JORDBRUKET ¥R MILJ TON -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 !VSER %5 S L¤NDERRAPPORTER FR¥N +¤LLA 3!%02 7ARSZAWA har också presenterat en studie varuområdesvis av EU- medlemskapets påverkan. På spannmålsområdet antas att det inte kommer att bli några problem. Den mesta spannmålen används direkt på jordbruksföretagen och går inte i handel. Spannmåls- industrin och då speciellt fodermedelsindustrin kan dock få problem med import från EU-15.