sou · GLB346 · 1998-01-01 00:00:00 — Förutsatt att skatteförvaltningen på ett enkelt och säkert sätt får uppgift om de lokala avgiftssatser som skall gälla kan avgift påföras med olika procentsatser för olika individer inom , beroende på vilken församling de tillhör. Vad RSV lägger in i "på ett enkelt och säkert sätt" beskrivs i avsnitt 7 om uppgiftslämnandet till skatteförvaltningen. För andra trossamfund än är alternativet med enhetlig procentuell avgift i förhållande till inkomst det alternativ som är det administrativt enklaste och som RSV därför förordar. I den mån ett sådant samfund består av lokala enheter med rätt att ta ut sin egen avgift kan debitering med lokalt varierande procentsatser vara tekniskt möjlig. Det förutsätter dock att samfundet centralt på datamedium lämnar uppgift om den procentsats som skall gälla för varje individ eftersom RSV inte avser att registrera lokala indelningar för andra trossamfund än Alternativet med fast avgift har flera nackdelar. Ett vägande skäl emot fast avgift är svårigheten att foga in en sådan i preliminärskattesystemet. Eftersom RSV förutsätter att avgiftsmedel skall betalas ut till samfundet redan under inkomståret måste avgiften kunna tas ut i form av preliminär skatt. Ett annat viktigt skäl för att avgiften skall ingå i preliminär skatt är att den skattskyldige annars kan komma att påföras kostnadsränta (i det föreslagna skattekontosystemet) på grund av skillnaden mellan preliminär och slutlig skatt. Om en fast avgift skulle fogas in i preliminärskattesystemet skulle detta kräva att –varje skattetabell förses med en extra kolumn för varje aktuell fast avgift, vilket får betraktas som en enbart teoretisk möjlighet som inte är genomförbar i praktiken eller att –alla personer som skall debiteras fast avgift får beslut om skattejämk- ning (stående jämkning) eller att –alla med fast avgift debiteras denna som en särskild A-skatt som de skall betala själva. Särskild A-skatt som inte uppgår t ill skall, enligt den föreslagna skattebetalningslagen, inte debiteras. Samfundsavgiften kommer sannolikt i de flesta fall att ligga under denna gräns. Alternativet särskild A-skatt är vidare främst avsett för situationer där ingen arbetsgivare finns som kan göra skatteavdrag. Det syftar alltså inte i första hand till att åstadkomma en bättre skatteberäkning. För detta finns jämkningsinstitutet. Ett jämkningsbeslut kan ange att preliminärskatten skall dras av med viss procent av lönen (procentjämkning) eller att arbetsgivaren skall öka/minska lönen med visst belopp innan skatteavdraget läses av i skatte- tabellen (beloppsjämkning). Ingetdera alternativet beräknas på ett sådant sätt att en fast avgift på ett smidigt sätt kan fogas in i beräkningen. Ett jämkningsbeslut är alltid utformat på sådant sätt att det utgår från den inkomst som avdraget skall beräknas på. Man kan anta att ett antal av de aktuella personerna redan har stående jämkning av andra skäl än sam- fundsavgiften (exempelvis på grund av avdrag för skuldräntor). Att föra in ett fast avgiftsbelopp i ett andra steg i beräkningen skulle komplicera. Med en fast avgift skulle vidare alla medlemmar/betjänade bli avgifts- skyldiga, dvs. även personer utan beskattningsbar förvärvsinkomst. Samfundet skulle kunna undanta exempelvis barn från avgiftsdebitering genom att inte ta med dem i det underlag för debitering som de lämnar till RSV. Vuxna personer utan förvärvsinkomst skulle däremot bli avgifts- skyldiga. Det skulle vara svårare för samfundet att, om man så önskade, urskilja denna kategori och undanta personerna från avgiftsdebitering. RSV bedömer att alternativet med fast avgift inte är förenligt med kravet att avgiftsuppbörden på ett smidigt sätt skall kunna fogas in i skattesystemet. RSV föreslår därför att såväl avgiften till som avgift till andra trossamfund som får uppbördshjälp skall tas ut med viss procent av avgiftsunderlaget, dvs. på samma sätt som den nuvarande församlingsskatten. I princippropositionen sägs att underlaget för kyrkoavgift skall vara den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Underlaget för dagens församlingsskatt är den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Valet av underlag kommenteras inte i propositionen. (inkomstår 1996) beräknas den statligt och den kommunalt beskattnings- bara förvärvsinkomsten på samma sätt och är alltså lika stora. RSV utgår från underlaget för dagens församlingsskatt och föreslår att underlaget för kyrkoavgiften och avgiften till andra trossamfund skall vara detsamma, dvs. den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Skälen för detta är följande. Systemen för debitering och uppbörd av skatt är mycket komplexa liksom de beskattningsregler som systemen skall hantera på ett korrekt och säkert sätt. En utgångspunkt för den kommande avgiftsuppbörden bör vara att den inte komplicerar dessa system ytterligare, utöver de förändringar som krävs på grund av att kyrkoavgiften inte längre skall vara en del av allmän kommunalskatt. Ett byte av underlag från kommunalt till statligt beskattningsbar förvärvsinkomst skulle kräva större ingrepp i systemen, något som för med sig merarbete och ökar administrationskostnaderna. Särskilda skäl bör finnas för att motivera en sådan förändring. RSV kan inte se att den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten skulle var ett mer stabilt eller i andra avseenden mer lämpligt underlag än den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten. Skulle det kommunala underlaget senare komma att förändras på ett mer betydande sätt kan det finnas skäl att ompröva valet av avgiftsunderlag. ser dock RSV inga skäl till detta. Ett annat skäl till att den statligt beskattningsbara förvärvsinkomsten är ett mindre lämpligt alternativ är preliminärskattens och skattetabellernas konstruktion. Så länge som statligt och kommunalt beskattningsbar för- värvsinkomst beräknas lika har det ingen praktisk betydelse vilket underlag som väljs för avgiften. Om underlagen är olika får detta betydelse för precisionen i preliminärskattetabellerna. Eftersom delar av skattebeloppet skulle beräknas på olika underlag kommer exempelvis "tabell 31" att betyda olika saker beroende på om består av i kommunalskatt och i kyrkoavgift eller i kommunalskatt och i kyrkoavgift. Hur mycket precisionen i tabellerna skulle försämras beror på skillnaden mellan de båda underlagen. Underlag eller kombinationer av underlag som inte används för beräkning av skatt/avgift bör u ndvikas eftersom detta skulle försvåra förståelsen hos de skatt- och avgiftsskyldiga och på ett markant sätt öka komplexiteten i de tekniska systemen. Alla sådana avvikelser skulle öka de administrativa kostnaderna och öka belastningen på skattemyndigheterna i form av ökat antal frågor från allmänheten. Avgiftsunderlaget för den avgift till begravningsverksamhetens finansiering som kommer att föreslås av annan statlig utredning bör kopplas till underlaget för kyrkoavgiften. Underlaget för kyrkoavgift respektive "begravningsavgift" bör vara detsamma. Underlaget för avgiften till och underlaget för avgiften till andra trossamfund som får uppbördshjälp bör vara detsamma. 5Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden Avgiften skall fullt ut behandlas som skatt. I detta ingår bl.a. att –uppgifter om medlemsskap, avgiftssats m.m. gäller för helt inkomst år –avgiften ingår i preliminär skatt, slutlig skatt och omräkning av skatt för den enskilde –avgiften lämnas för indrivning tillsammans med skatten om den inte betalas. Avsnittet beskriver taxering, debitering och uppbörd av skatt – den s.k. skattecykeln. Det innehåller också en beskrivning av ett nytt skatte- och avgiftsbetalningssystem, skattekontosystemet, som enligt förslag skall införas . Bestämmelserna om taxeringsförfarandet finns huvudsakligen i taxeringslagen medan debitering och uppbörd huvudsakligen regleras i uppbördslagen (UBL). UBL föreslås ersättas av den nya lagen om betalning av skatter och avgifter, SBL, fr.o.m. inkomstår 1998 (taxering). 5.1.1Nuvarande ordning –taxering, debitering och uppbörd De viktigaste händelserna i beskattningsprocessen framgår av den s.k. skattecykeln som omfattar perioden 0, det år då det avgörs var beskattning skall ske, 3 då kvarstående skatt betalas. kommer, med det föreslagna skatte kontosystemet, cykeln att förändras i och med att arbetsgivarens skyldighet att göra avdrag för kvarskatt upphör. Varje skattskyldig skall då själv betala in sin "kvarskatt". 56 Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden Bild finns endast i den tryckta versionen Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden Skattecykeln visar att statusuppgifter som har betydelse för beskatt- året före inkomståret och gäller sedan oförändrade för hela De gäller alltså under hela skattecykeln t.o.m. den tidpunkt då kvarskatten/underskottet betalas. Översätter man dagens regler till talet innebär detta alltså att den som utträder ut kyrkan exempelvis den 5 november kommer att debiteras kyrkoavgift för hela i nkomståret 2006 (). Preliminärskattesedlar sänds ut inkomståret. för utskrift av skattsedlar, exempelvis skattesats, hämtas ur ändras efter uttaget skall den först fastställda skattesatsen tillämpas (24 § Preliminär skatt tas ut i form av A-skatt (främst för löntagare och pensionärer) eller F-skatt (för näringsidkare). Arbetsgivaren drar av A- skatten från de anställdas löner och redovisar och betalar in den senast den 10:e (den 15:e ) tillsammans med arbetsgivar- A-skatteavdrag görs även på kaptalinkomster och då alltid med F-skatten är en debiterad skatt som innehavaren betalar själv den taxeringsåret lämnar arbetsgivare kontroll uppgifter som bl.a. visar utbetald ersättning och avdragen preliminär skatt. skatt krediteras sedan respektive arbetstagare med ledning av arbetsgivarens preliminära skatteuträkning som följer med den förenklade själv- deklarationen. Särskild självdeklaration lämnas och förenklad självdeklaration taxeringsåret. Slutskattesedlar sänds ut (vid förenklad deklaration och om beslut fattats ) respektive (övriga) taxeringsåret. Kvarstående skatt för A-skattare betalas huvudsakligen genom att huvudarbetsgivaren gör kvarskatteavdrag vid löneutbetalningarna och betalar in skatten . Enligt förslaget till ny skattebetalningslag skall arbetsgivarens avdragsskyldighet upphöra . Belopp som inte betalas lämnas efter påminnelse till KFM för indriv- ning. På för sent betalt belopp tas dröjsmålsavgift ut (i det föreslagna skattekontosystemet ersätts avgiften av en kostnadsränta). 5.1.2Det nya skattekontosystemetfr.o.m.år 1998 I betänkande Ett nytt system för skatte- betalningar, SOU 1996:100, föreslås att ett nytt betalningssystem för 58 Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden uppbörden av skatter och avgifter inom i nkomstskatte-, mervärdesskatte- och arbetsgivarområdena skall införas . Utgångspunkterna vid utformningen av systemet har varit att förenkla och samordna den skiftande uppbördshanteringen av olika skatter och avgifter. Målsättningen är att tillämpa ett enhetligt förfarande vad gäller förfallodagar, betalningar, krav m.m. oavsett vilken typ av skatt som hanteras. Huvuddragen i det nya systemet kan beskrivas på följande sätt. Hos skattemyndigheten (SKM) inrättas ett skattekonto för varje skatt- eller avgiftsskyldig person. På skattekontot bokförs löpande de belopp som skall debiteras eller krediteras kontot. Kostnads- eller intäktsränta löper på kontot och beräknas utifrån det saldo som kan avläsas på kontot för . Avstämning görs normalt . Då kan eventuellt underskott komma att lämnas för indrivning eller vara grund för en betalningspåminnelse. Överskott på kontot kan betalas ut till den del det inte tas i anspråk för att täcka en fordran hos SKM eller KFM. Den skattskyldige skall löpande kunna följa händelser och ställning på sitt konto genom regelbundna kontoutdrag. På skattekontots debetsida bokförs de belopp som SKM – genom ett särskilt beskattningsbeslut eller beslut som grundats på redovisning från den skattskyldige – fastställer för betalning. Fastställandet av de olika skatter som skall betalas och hanteringen av underlag för beskattning ligger emellertid helt utanför själva skattekonto- systemet. Fastställandet sker inom de särskilda beskattningssystem som finns på inkomsttaxerings-, mervärdesskatte- och arbetsgivarområdena. Där fastställs de olika skatter som den skattskyldige skall betala. Uppgift om beloppen överlämnas till skattekontosystemet som tar emot, bokför och debiterar den skattskyldiges konto den dag beloppet förfaller till betalning. På skattekontots kreditsida bokförs löpande de belopp som den skatt- skyldige själv betalar in eller redovisar som betalning till kontot. Kreditering görs också när belopp skall tillgodoräknas på grund av beskattningsbeslut e.dyl. Betalningar till kontot sker utan någon avräkningsordning mellan olika skatter och avgifter. Innebörden av detta är således att belopp inte kan Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden destineras eller tillgodoräknas som betalning för en viss angiven skatt eller avgift. För varje transaktion (debitering eller kreditering) som bokförs på kontot anges en ränteberäkningsdag fr.o.m. vilken ränta skall beräknas. Dag-för- dag-ränta beräknas på det saldo (under- eller överskott) som finns på kontot för respektive dag. Ränta debiteras ellerkrediteras kontot . Avstämning, krav och utbetalning Avstämning av ett konto görs som en transaktion förekommit och i övrigt minst en gång . Ränta debiteras eller krediteras kontot och tillförs kapitalsaldot. Ett eventuellt underskott på avstämningsdagen, som uppgår t ill visst belopp och som inte betalas efter påminnelse, överlämnas till KFM för indrivning. Beloppet avser i detta sammanhang enbart ett underskott på kontot och kan inte härledas till en viss obetald skatt eller avgift. Om kontot utvisar ett överskott nedsätts eventuella tidigare restförda belopp. Kvarstående överskott kan betalas ut. Kontoutdrag framställs vid avstämning eller på begäran. 1995/96:80 s.26 konstateras att flera av de remissinstanser som yttrat sig över Kyrkoberedningens förslag understrukit vikten av att kyrko- avgiften vid uppbörden behandlas på samma sätt som skatt. På sidan 29 i propositionen sägs att "vissa tekniska frågor om utformningen av uppbördssystemet analyseras ytterligare med utgångspunkt från att den kyrkliga uppbörden fullt ut kan behandlas som skatt". I utredningsdirektiven sägs att kyrkoavgiften skall tas ut "tillsammans med och på samma sätt som inkomstskatten". 60 Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden RSV har förutsatt att förslagen i betänkande SOU 1996:100, kommer att genomföras i huvudsak oförändrade i nu aktuella delar. Frågan om avgiftsuppbördens utformning har utretts med den utgångs- punkten att avgifterna fullt ut skall behandlas som skatt. I detta ingår bl.a. att –avgift tas ut i förhållande till inkomst enligt de inkomstbegrepp som gäller vid beskattningen –avgift påförs med viss procentsats som /samfundet meddelat och som gäller för helt inkomstår – RSV får, per året före inkomståret, personnummer för dem som skall debiteras avgift och –avgiften ingår även i den preliminära skatten –avgiften ingår i slutlig skatt och redovisas på slutskattesedeln/skatte- beskedet –avgiften lämnas automatiskt för indrivning tillsammans med skatten om inte hela skatte- och avgiftsbeloppet betalas –vid eventuell omräkning av skatt räknas även avgiften om. Avgiftsstruktur och avgiftsunderlag har behandlats i tidigare avsnitt. För att kunna foga in avgiftsuppbörden i skattesystemet är det – uppgift om t illhörighet/vilka som skall påföras avgift lämnas året före inkomståret och gäller för hela inkomståret oavsett eventuella förändringar i tillhörigheten efter –uppgift om avgiftens storlek lämnas året före inkomståret och gäller oförändrad för inkomståret –även övriga uppgifter som kan ha betydelse för avgiftsdebiteringen gäller för helt inkomstår. Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden A-skatt betalas huvudsakligen genom att arbetsgivare gör skatteavdrag från lön. Hur stort avdrag som skall göras läser man av i tillämplig preliminärskattetabell. Tabellerna grundas på förutsättningarna i nuvarande 4 § 1 mom. UBL (motsvaras av 8 kap. 3 § SBL). Där kan som en ytterligare förutsättning läggas in att kyrkoavgift/avgift till trossamfund skall betalas. I det avdragna A-skattebeloppet kan däremot inte avgiften urskiljas. F-skatten är däremot en debiterad skatt. Den debiteras inte i separata delposter utan med ett totalbelopp. Grunden för beräkningen av beloppet kan vara viss procent av senaste slutliga skatt, senast debiterade preliminära skatt eller preliminär taxering. Hänsyn skall också om möjligt tas till den A- skatt som kan komma att betalas. Sätten att beräkna den debiterade skatten är alltså i många fall sådant att de olika delposterna inte kan urskiljas. Kyrkoavgiftens/avgiftens till trossamfund del av den debiterade preliminära skatten kan därmed inte anges. Avgiften kommer därför i likhet med övriga delposter att ingå som en ospecificerad del av preliminär skatt. Detta gäller även debiterad A-skatt (särskild A-skatt). Kyrkoavgift/Avgift till trossamfund kan inte ses som en del av någon av de övriga delposterna på slutskattesedeln/skattebeskedet. Den kommer därför att redovisas separat. Avgiften kommer att jämställas med skatt i SBL:s (UBL:s) mening. För att avgiften skall kunna fogas in i skattesystemet på ett smidigt sätt bör den, precis som övriga delposter, räknas om vid en eventuell omräkning av skatt. Däremot kommer utbetalningen av avgiftsmedel till kyrkan/ samfundet, enligt RSV:s förslag, inte att inkludera resultatet av höjningar och sänkningar av skatten efter den ordinarie årliga taxeringen. Detta gäller även för dagens församlingsskatt och innebär totalt sett inte någon förlust för kyrkan eftersom sänkningarna av skatten för fysiska personer normalt är större än höjningarna. tog man hänsyn t ill omräkningar av skatt vid beräkning och utbetalning av kommunalskattemedel. För att underlätta administra- tionen och med tanke på den begränsade betydelsen av omräkningarna ändrades dock reglernafr.o.m. Jfr avsnitt 8.1.5. 62 Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden I utredningsuppdraget har ingått att utreda frågan om utebliven betalning och hur krav på obetalda belopp skall hanteras. RSV angav i sitt yttrande över Kyrkoberedningens slutbetänkande att en absolut förutsättning för uppbördshjälpen är att avgiften fullt ut kan behandlas som skatt i uppbörd- lagens mening. I detta ingår bl.a. att avgiften skall kunna lämnas för indrivning som en ospecificerad del av skattebeloppet om den inte betalas. Detta har varit en av utgångspunkterna för utredningsarbetet. RSV har inte funnit skäl att i något avseende ändra denna ståndpunkt. Att avgiften i de flesta fall inte kan urskiljas i den preliminära skatten har redan nämnts i avsnitt 5.3.3. På slutskattesedeln/skattebeskedet kommer beloppet att särredovisas liksom övriga delposter men de pengar som kommer in som betalning av skatt och avgift "öronmärks" inte. Behovet av att i betalningsskedet behandla avgiften som skatt har beskrivits i avsnitt 5.1.2. Belopp som betalas in till en persons skattekonto skall enligt förslaget inte tillgodoräknas som betalning för en viss skatt eller avgift utan enbart bokföras som "skatt". Någon avräkningsordning mellan olika skatter och avgifter (preliminär skatt, slutlig skatt, arbetsgivaravgifter, moms) finns inte. (Var i en sådan ordning skulle i så fall kyrkoavgift respektive avgift till andra trossamfund ligga och på vilken grund?) När kontona stäms av konstaterar man enbart om det finns ett under- eller överskott på kontot jämfört med det totala skatte- och avgiftsbelopp som skall vara betalat vid avstämningstidpunkten. Önskemål om att undanta avgiften från indrivning har framförts till RSV under utredningen, främst från andra trossamfund än . RSV vill därför peka på vad detta konkret skulle innebära. En särbehandling av avgiften för att undanta den från indrivning kräver att man i ett första steg konstaterar om det finns någon del kyrkoavgift/avgift till trossamfund i ett obetalt skattebelopp. Eftersom det inte existerar någon avräkningsordning mellan olika skatte- och avgiftsslag och inte heller mellan olika delposter i skatten, kan man inte konstatera om avgiften är betald. Man blir då hänvisad till någon form av proportionering, dvs. till att anta att en viss del av varje betalning till kontot och en viss del av obetalt belopp är kyrkoavgift/avgift till trossamfund. En sådan proportionering kan man möjligen göra när det gäller slutlig skatt där avgiften specificeras på skattsedeln/skattebeskedet medan avgiftens andel i preliminär skatt ofta inte är möjlig att härleda. I ett andra steg skulle man sedan tvingas räkna om den skatt där den antagna obetalda "avgiften" ingår och fatta beslut om omräkning i varje enskilt fall. Om en del av skatten skulle särbehandlas och undantas från indrivning måste det vidare konstateras hur stor del av räntebeloppen på kontot som kan antas avse kyrkoavgift/avgift till trossamfund. Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden Hanteringen skulle komplicera hela skatteuppbörden och öka kostnaderna för administrationen av kyrkoavgiften avsevärt jämfört med dagens församlingsskatt. RSV:s strävan är att skattereglerna skall förenklas och att administrationen görs så effektiv och billig som möjligt. En särbehandling av avgiften går stick i stäv med dessa strävanden. En särskild fråga är om avgiften överhuvudtaget är indrivningsbar i allmänt mål. Enligt 1 kap. 6 § utsökningsbalken handläggs utsökningsmål som allmänt eller enskilt mål. Allmänt mål är mål om uttagande av böter, vite, skatt, tull, avgift och andra medel som staten har rätt till och som får utsökas utan föregående dom samt, enligt vad regeringen närmare före- skriver, annan liknande fordran som staten eller en kommun har rätt till. I annan lag kan föreskrivas att även mål om uttagande av någon annan ford- ran är allmänt mål. Det är tänkt att avgiften skall behandlas som skatt i skattebetal- ningslagens mening. Den blir därmed allmänt mål. Uttrycket "som staten har rätt till" betyder inte att staten måste ha den slutliga rätten till beloppet, jfr kommunalskatt som är allmänt mål. 64 Hur avgiften kan fogas in i skatteuppbörden 6Den kyrkliga indelningen hos skatteförvaltningen och SCB Skattesystemet skall så långt som möjligt vara oberoende av den kyrkliga indelningen som ju blir en inomkyrklig fråga . För- samlingsindelning och församlingstillhörighet måste registreras med tanke på begravningsavgiftens utformning. Pastorats-/samfällighets- nivån skall däremot inte behöva hanteras i skattesystemet. Den grundläggande enheten inom är församlingen. Församlingbegreppet används, förutom inom , också inom ett antal områden i det borgerliga samhället. Inom skatteförvaltningen används församlingsindelningen i verksamheterna folkbokföring, val, beskattning och fastighetstaxering. Den kyrkliga indelningen i pastorat och samfälligheter används i beskattningsverksamheten vid registrering av skattesatser för församlings- skatt och vid utbetalning avförsamlingsskattemedel. () ansvarar för att koderna för län, kommu- ner och församlingar hålls aktuella. SCB kodsätter och registrerar även pastorat/samfälligheter och kopplingen till de församlingar som ingår i dem. får genom SCB:s försorg inför ett komplett och aktuellt register över den kyrkliga indelningen samt blanketter för insamling av skattesatsuppgifter från borgerliga och kyrkliga kommuner. SCB använder uppgifterna om den kyrkliga indelningen bl.a. för statistikändamål och för beräkningar i systemet för ekonomisk utjämning inom . 66 Den kyrkliga indelningen hos skatteförvaltningen och SCB SOU 1997:46 Rätt att utdebitera församlingsskatt har de kyrkliga kommunerna, dvs. församlingar och kyrkligasamfälligheter. På fysiska personers slutskattesedlar skrivs koder för län, kommun och församling.