sou · GLB3191 · 1998-01-01 00:00:00 — De tenderar att stanna på investeringsorten så länge landet kan erbjuda förmånerna, och spridningseffekterna lokalt är relativt begränsade. De är monoliter snarare än delar av ett nätverk. har dock starka företagsklungor inom områden som bilkomponenter och flyg. Och när det gäller etableringar inom olika tjänstesektorer från finans till juridik, är världens Där behövs knappast några investeringsfrämjande myndigheter alls. och främsta lockelse ligger i ländernas stora hemmamarknader. Den som etablerar sig i kan också dra på den mycket stora kompetens som finns i tysk industri och när det gäller forna finns det bidragspaket, som i omfattning liknar de brittiska och irländska. driver, i enlighet med sin tradition, en mycket mer centraliserad investe- ringskampanj, där regeringen samordnar. Intressant är de olika försöken till industricentra, sådana som och nya lättnader för utländska huvudkontor i . Det råder ingen tvekan om att investeraren vid valet av dessa båda länder hamnar i EUs hjärta. och har traditionellt naturlig dragningskraft. Delar av har liknande problem som . kan erbjuda en väl utbyggd infrastruktur, det har alltid varit hamn. Holländarna är också mest språkkunniga folk. Med tanke på hur integrerad den holländska ekonomin är med den tyska, finns det heller ingen risk för att hamnar utanför EUs kärnområde. Landet har i det här sammanhanget få klara styrkefak- torer, men det finns knappast något annat land med bättre tillgång på kunniga företagsledare, relativt sett, och delar av de infrastruk- turella nackdelarna är bara skenbara. Språkkunskaperna inskränker sig till engelska men ligger i gengäld på en hög nivå. Trafiken i städerna står inte stilla under rusningstid och de internationella flygplatserna kan nås från kontoret. Nackdelarna har att göra med den lilla hemmamarknaden och det höga skattetrycket. Det finns också osäkerhet om medlemskap i den monetära unionen. Hur ser resultaten av investeringskampen ut? Den färskaste statistik som finns kommer . Det är firman som särredovisat nya investeringar och expan- sionsinvesteringar i den internationella statistiken. Den här typen av beräkningar över en så kan naturligtvis bara ge grova indikationer. En enda investering kan slå igenom kraftigt och flera av de planerade investeringarna är redan osäkra på grund av den sydkoreanska finanskrisen. Men eftersom skillnaderna i resultat skiljer sig så kraftigt mellan olika länder, ger det ändå en fingervisning om hur konkurrensen ser ut. I tog och hand om av alla sådana investeringar, vilket antyder att lilla tar 7–8 gånger mer än genomsnittet och mer än dubbelt så mycket som motiveras av folkmä ngden. och fick ungefär så stor andel som ländernas folkmängd motiverar medan , och inte ens klarar hälften, och ligger långt under hälften. "The winner takes it all", brukar det heta om vissa spel och marknader. Den här har sådana drag. Den som letar en vinnarstra- tegi måste vända sig till . Med bara någon procent av befolkning tar t ex irländarna hälften av alla mjukvaruinvesteringar i och en stor del av de så kallade call centers, kontor som sköter företags internationella teletrafik och teleför säljning. Geografiskt handlar det i stor utsträckning om amerikanska in- vesteringar, kommer från den eller . Banden mellan och är traditionellt starka, eftersom 40 miljoner amerikaner har irländska rötter. Det irländska systemet är mycket centraliserat med all aktivitet genom . Den är myndigheten som sköter både marknadsfö- ringen och genomförandet av de olika investeringarna. Den styr och ställer också i den inhemska industrietableringen. Det irländska paketet innehåller 1.Ett mycket fördelaktigt skatteupplägg för de flesta investerare. 2.Garantier när det gäller själva kapitalinvesteringen och utbild- ningen av arbetskraft. 3.Färdiga tomter eller byggnader. sysselsätter ca 200 personer på och upp emot ett fem- tiotal i olika utländska kontor. Vid sidan av den här organisationen finns ett par lokala, varav , som svarar för ett utvecklingsområde kring Shannonflygplatsen, är en. Till bilden av en massiv satsning hör också den centrala roll som spelar i regeringspolitiken. En stor del av den irländska presidentens utlandsresor handlar t ex om att locka utländska företag. Att beräkna storleken på hela det irländska stödpaketet är vanskligt, eftersom det finns så många ingående komponenter – allt ifrån organisationens egen budget, de direkta stöden till investerarna och olika typer av undantagsregler när det gäller skatter, hyror och avgifter. Målet för tvåårsperioden –1998 är att skapa 31 000 nya jobb. I jämförelse med är motsvarigheten i – Invest in , – en ganska liten verksamhet. Den 15–16 gånger större brittiska e konomin har en central organisation som är ungefär lika stor som den irländska. Men till detta kommer elva regionala utvecklingsorganisationer med mellan 10 och 50 anställda i varje och åtskilliga lokala myndigheter. Intrycket är alltså att även den brittiska satsningen är solid. Särskilt aktiva är , , och Locate in , , som båda opererar budgetar långt . Stödet från regeringen är kanske inte lika helhjärtat som på , men de utländska investeringarna är ändå en av de centrala frågorna i brittisk politik. Ministrar har rutinmässigt möte med de större utländska företagen i landet och engagerar sig personligen i nya, större projekt. Bakom de riktigt stora investeringsprojekten skymtar ofta premiärministern. 1.I de brittiska paketen tenderar att finnas olika typer av garantier för byggnadsinvesteringar, fabriker och utrustning i de så kal- lade assisted areas, dvs stödområdena. Stödområdena tenderar att krypa allt närmare de stora städerna. 2.Det finns särskilda skatter och undantagsregler i så kallade enterprise zones. 3.Det finns också speciella utbildningsstöd från lokala myndig- heter. 4.Tomter och byggnader tillhandahålls med speciella villkor från lokala myndigheter, sådana som WDA och . "Lagomlandet" i det här sammanhanget, , lägger inte ned lika stora resurser, men satsningen är ändå betydande. Traditionellt har varit en mycket öppen ekonomi, vilket gjort att ett mycket stort antal utländska företag finns där sedan gammalt. Inte mindre än 6 300 utlandsägda företag har sin bas i . T ill en del handlar det om "treaty shopping, alltså pappersbolag av skatteskäl. har den holländska regeringen försökt snabba på investeringsflödet. Det holländska systemet är relativt centraliserat i , som är en fristående organisation under ekonomidepartementet. I det holländska paketet ingår 2.Begränsade stödpaket i svagare områden. 3.Fördelaktiga villkor när det gäller tomter och byggnader. 4.Visst stöd för utbildning. 5.Ett bra "eftervårdssystem". Man försöker värva företagen att bli ambassadörer för på sina hemmamarknader. Man kan säga att holländarna driver en nischpolitik, där man i första hand försöker attrahera investeringar i tre sektorer: europe- iska huvudkontor, transport- och distributionscentra och de nya "call centers". Traditionellt har landet också fått mycket investe- ringar i kemi, läkemedel och verkstad från utlandet. står för en betydande del av satsningarna. Hur ser då konkurrensbilden ut? Att är mästare är inte så oväntat, eftersom landet driver en politik helt inriktad på utländska etableringar. Man håller kostnaderna nere, man har av historiska skäl det engelska språket och regeringen ser till att landet blir medlem av EMU. Arbetsmarknaden är flexibel, och i alla avseenden är den irländska etableringsorganisationen stark. Starkare, i själva verket, på nästan alla punkter än någon annan när det gäller sådant som organisationens storlek, skattepaket, investeringsstöd och stöd från ministrar. svagheter handlar om avsaknad av egna kompetensblock, liten hemmamarknad och viss geografisk nackdel. Att är tvåa är heller inte överraskande. Genom stora politikförändringar har den brittiska regeringen ordnat en politik som av investerarna betecknas som företagsvänlig. Man har bland de lägsta totalkostnaderna för arbetskraft i och arbetsmarknaden ses som flexibel. Dess- utom är hemmamarknaden stor, det finns bra kompetensblock i många delar av samhället. är världens finanshuvudstad och har traditionellt en av världens starkaste industrier för bilkomponter, flyg och försvar. När det gäller språket är man ledande och geografiskt ligger väl till med världens mest internationella flygplats. När skaffat sig en av de starkaste investeringsmyndigheterna och dessutom bjuder på de mest flexibla investeringspaketen och ministerstöd, kan resultatet bara bli anmärkningsvärt. Holländarna har sitt geografiska läge, sina kompetensblock, sina språkkunskaper (varje holländare kan nästan prata två utländska språk), sin infrastruktur, sin förankring i EU och EMU som starka spjutspetsar i etableringspolitiken. Det är inget särskilt med investeringsorganisationen, den har inga särskilda styrkor och inga stora svagheter men mäter sig inte med de båda anglosaxiska. Svagheten handlar om totalkostnader, en hemmamarknad som är medelstor och en arbetsmarknad som bara är medelflexibel. Av de stora jättarna och framstår som den marginellt bättre, med starkare kompetensblock framför allt och ett starkare företagande i allmänhet. I jämförelse med har emellertid höga totalkostnader. Båda har ganska stela arbetsmarknader men båda har stora hemmamarkna- der. Man kan förmoda att ministerstödet för investeringsansträng- ningarna är starkare i än i , men att det lokala 44 Konkurrenterna SOU 1997:191 engagemanget är större i , särkilt från delstater som och Baden-Würtemberg. Vad har att erbjuda i jämförelse med de här fem länderna? En rankning blir ganska nedslående. har minst lika dåligt rykte för företagspolitik som , minst lika höga totalkost- nader som , och när skatter och moms räknas in. Nettolönerna för experter är ändå lägst. Geografiskt är det bara som ligger lika dåligt till eller sämre. Hemmamark- naden är näst minst, och när det gäller EMU vacklar politikerna. Arbetsmarknaden är jämförbar med den i och . Det är bara när det gäller kompetensblock och infrastruktur som hamnar i toppen tillsammans med och . Organisatoriskt har den medvetet avsatt mindre resurser än de flesta och ambitionen är att inte delta i den internationella konkurrensen om skattepaket och investeringsstöd. Ministerstödet verkar ha varit det sämsta bland de sex länderna. Den som är liten på en marknad och har få konkurrensfördelar, måste försöka förstärka det goda som finns snarare än att kavla ut sig tunt över hela fältet. Den lille kan skaffa sig fördelar i sin flexibilitet och sin förmåga att hitta specialiteter som de stora inte uppmärksammar. Det gäller också att snabbt göra sådana regel- anpassningar först som inte handlar om stora systemomställningar. Undantagsregler skattemässigt för gästande specialister är exempel på sådant. Utländska företag som etablerat sig i uppskattar enligt de undersökningar har gjort svenska telekommunikationer, företagsbeskattningen, bank- och finansväsendet, tillgången på kvalificerad arbetskraft samt den väl utvecklade transportin- frastrukturen. Det man kritiserar är arbetsmarknadens brist på flexibilitet, särskilt när det gäller anställning och uppsägning. Nivån på den personliga beskattningen är också en stark miss nöjeskälla. De utländska företagens investeringsbeslut styrs främst av: 1.Tillgång och kvalitet på kvalificerad arbetskraft. 3.Flexibilitet på arbetsmarknaden. 4.Transportkostnader och infrastruktur. Livskvalitet och kostnader för lokaler hamnade längre ner, men för regionala huvudkontor i kommer närhet till internationella flygplatser och kvalitet på telekommunikation in. Underleverantör till bilindustrin måste ligga nära någon större kund, läkemedelsfö- retag och avancerad elektronik behöver vara nära universitet, basindustriföretag söker sig till råvara och norska företag vill vara med i EU. Bilden liknar alltså den för de svenska storföretagen, vilket ju inte är förvånande. Halvledarfabriker har avlöst bilfabriker som de stora skattesubventionerade utlandsinvesteringarna dominerar helt den internationella marknaden för multinationella direktinvesteringar. har framställningen handlat om och de länder som driver investeringsfrämjande aktiviteter i konkurrens med . Utredningens uppgift är att utvärdera Invest in verksamhet vilket görs mot den bakgrund som tecknats. Utvärderingen av börjar med en närmare definition av myndighetens verksamhetsområde. Hur detta område ser ut bestäms av kunder och olika intressenter. Men vilka är dessa? ·Ju fler utländska bolag kan värva desto bättre går verk- samheten. ·Riksdagen, regeringen och Närings- och bestämmer hur stora anslag myndigheten skall få. Ju bättre intryck myndigheten gör på dessa desto större anslag. ·De svenska regionala och lokala myndigheterna är de yttersta mottagarna av ISAs tjänster. Ju bättre deras åtgärder och efter- service är desto bättre kommer ISAs resultat att framstå. ·Andra Sverigefrämjande organisationer är viktiga användare av ISAs informationsmaterial. Ju mer de sprider ISAs material desto fler förfrågningar kommer det. ·En nyckelgrupp för är de svenska internationella företagen. Ju positivare de är till svenskt företagsklimat desto lättare är det att locka utländska investerare hit. Det går naturligtvis att rangordna alla dessa "kunder" i ett slags viktighetsordning. Eller också kan man döpa om dem i olika kate- gorier. Några blir då sekundärkunder eller intressenter. Hur man än gör blir slutsatsen att organisationer av den här sorten alltid får en delikat balansgång. Styr för hårt mot Närings- och han- delsdepartementet till exempel kan resultatet bli för mycket utred- ning och för litet säljarbete. Å andra sidan kan ett alltför säljorien- terat skapa kaos i den del av organisationen som skall hantera förfrågningar och konkreta projekt. På det här stadiet räcker det med att konstatera att myndigheten naturligt har en rad olika uppgifter som måste balanseras mot var- andra. Mönstret är välbekant från många andra organisationer i offentlig verksamhet och privata näringslivet. Den verksamhets- ledning och de styrelser som inte rätt förstår de inneboende kon- flikterna riskerar att skapa stora problem. En organisation väljer i analogi med krigskonsten vissa till buds stående medel, strategier, för att försöka hävda sig på utvalda områden i konkurrens med andra organisationer som finns där. För att kunna analysera styrkan i olika strategier måste man alltså ha klart för sig hur själva verksamhetsområdet ser ut, vilket beskrivs i förra avsnittet. Man måste också identifiera vilka konkurrenter som finns, vilket också gjorts. Den här utredningens uppdrag är att titta närmare på de strate- gier som Invest in valt att driva. Det är strategier för en investeringsfrämjande myndighet som arbetar för som investeringsland med de nackdelar och fördelar som nämnts tidigare. ISAs strategier bestäms av dessa restriktioner och av kommande politiska förändringar. Att hårdbearbeta företag som i första hand söker billig arbetskraft, rörlig arbetskraft och låga skatter till exempel vore bara resursslöseri som verkligheten ser ut . Verksamheten måste begränsas till sådana utländska företag som är ute efter särskilda kompetenser värda att betala mer för. Dessa och de opinionsbildare som kan tänkas komma i kontakt med dem är ISAs "kunder". Och huvudkonkurrenter är inte eller informationsorganisationer, utan organisationer från länder med stark kompetens inom liknande specialområden som . I den utredning som låg till grund för ISAs verksamhet identi- fierades ganska tydligt de problem som finns. De så kallade mål- grupper som valdes var utländska företag, utländska opinionsbil- dare och svenska företag (som samarbetspartners till utländska). ISAs dåvarande utredare och blivande chef valde också i enlighet med beprövad erfarenhet i näringslivet smala strategier. skall, heter det i utredningen, 1.prioritera selektiva riktade åtgärder 2.utgå från sådana områden där har komparativa fördelar 3.i varje projektinsats utmärkas av affärsmässighet, industriell kompetens och långsiktighet. Uppläggningen är rimlig både för ett som det ser ut och för ett som med mer anpassad politik siktar på att återta en topposition i välfärdsligan. Det vore däremot en alltför snäv och smal inriktning om skulle släppa alla ambitioner och sälla sig till låglönekonkurrenterna. Det är dock strategier med vissa konflikter inbyggda när det gäller regionalpolitik. Orsaken till att vissa regioner är avfolk- ningsbygder är ju att där finns svag kompetens. En lokaliserings- strategi som går ut på att försvara de internationella företagens huvudkontor och locka nya sådana, ökar de stora tätorternas bety- delse. Det går visserligen lätt att tänka sig att , med sin högskola och sina möjligheter att bygga en internationell frakt- flygplats, kan bli en stark knutpunkt i ett globalt samhälle. Det är också möjligt att , med närhet till ledande skidort , kan skapa en attraktiv miljö för unga utvecklingsföretag och kompetensarbetare. Men de naturliga lokaliseringsorterna för högförädlande kom- petensverksamheter är annars sådana områden som har ett rikt utbud av olika specialister, attraktiva stadsmiljöer och bra flygkommunikationer. Att mindre orter i glesbygd kan hävda sig gott har sådana före- tagarsamhällen som , , och visat med eftertryck, men deras framgång beror inte på utländska investeringar, utan på stark företagaranda och starka lokala nätverk. Det finns risk att svenska politiker när det gäller att locka utländska investeringar gör avsteg från de strategier som valt att driva. Det politiska systemet som bygger på stark lokal repre- sentation kommer sannolikt att göra undantag och driva enskilda kraftigt skattesubventionerade utländska investeringar i massfabri- kation på platser där arbetslösheten är hög. De hamnar då i den informella gråzon där och redan befinner sig. Ett svenskt exempel finns redan med kommun och det amerikanska halvledarföretaget . Underförstått gäller förhandlingarna hur mycket företaget kan få i stöd och skattelätt- nader av den beräknade investeringssumman 7–8 m iljarder kronor. Handlade det om en tredjedel, det vill säga ungefär 2,5 miljarder skulle alltså varje primärjobb kosta . Sannolikt behövs det mer för att ro hem investeringen och de olika lättnaderna kommer då att behöva maskeras i olika bolag och upplägg. Att just denna etablering ligger helt utanför ISAs strategier behöver kanske inte betonas. Det överordnade målet för är att verka för att utländska företag i olika former investerar i eller samverkar med svenska företag i syfte att bland annat få till stånd nyetableringar och nyin- vesteringar. Utländska nyinvesteringar i svensk ekonomi är nödvändiga för att öka landets industriella bas, för att förbättra tillgången till den internationella kompetensstocken och öka sysselsättningen. Det överordnade målet för är inte formulerat på ett sådant sätt att det går att följa upp med olika kvantitativa mått. Underför- stått handlar det om att skall få en ökande andel av de internationella direktinvesteringarna. Om detta blir fallet som en följd av ISAs strategier kan knappast utläsas förrän tidigast i den preliminära utvärdering av verksamheten som skall göras 1999, troligen inte förrän den beslutsutvärdering som är planerad för . Indikationer på att sådana kan vara på väg är också antalet allmänna respektive seriösa förfrågningar. En ensidig betoning av slutresultatet färdiga investeringar kan driva myndigheten för kraftigt mot sälj- och projektrollen eller den mottagningsroll som skall ligga på regionala myndigheter och organisationer. För svag fokusering på färdiga projekt kan å andra sidan leda till att balansen tippar över mot informationsmaterial och utredningar. Det kommer att bli svårt att särskilja investeringar som kommit som följd av myndighetens arbete och sådana som kommit spontant eller till följd av andra insatser. En allt för strikt mätning leder sannolikt till onödiga revirstrider. Men det är ändå viktigt att någon form av genomarbetad resul- tatuppföljning görs av nästa utredning. Om målet eller 2001 handlar om att klart och mätbart för- ändra andel av direktinvesteringar, är målet att medvetandenivån om möjligheter skall vara märkbart höjd hos de målgrupper som bearbetar och att det skall finnas vissa indikationer på aktivt intresse. Även om delmålet inte tydligt formuleras har Invest i lagt upp ett projektarbete som klart och tydligt syftar mot ett sådana mål. Det löpande projektarbetet har främst omfattat ·utvärdering av projektidéer samt definition och organisation av projekt ·analys av konkurrenskraft för specificerad bransch ur ett internationellt perspektiv ·framtagande av information för potentiella investerare på berörda marknader ·genomförande av en definierad och fokuserad internationell sökprocess med därtill hörande marknadsföringsplaner och uppföljningsaktiviteter ·utbildning av de regionala mottagningsorganisationerna. De resultat som dessa aktiviteteter lett till skall ses som antydningar om riktning. beräknas det totala antalet kvalificerade förfrågningar ha ökat från 60 till över 120. Att dessa kommer från de prioriterade marknaderna , och samt från de prioriterade kompetensblocken IT och hälsovård förstärker intrycket att arbetet gett resultat. har medverkat på olika sätt i 13 utländska etableringar i . Dessutom hanteras fem projekt från företag i , och vilka kommit till som förfrågningar. Ett femtontal utländska företag har besökt myndigheten och lika många besök har mottagits från orga- nisationer som utländska handelskammare, investeringsfrämjande enheter, ambassadföreträdare och delegationer. Utredaren har i det närmaste slumpmässigt valt ut och tele- fonintervjuat ett tjugotal företrädare för utländska företag, länssty- relser, ISAs utlandsorganisation, svenska företag, ISAs kontakt- personer i projekten och personalen. Det allmänna intrycket av dessa är att myndigheten under sin första tid haft starkt fokus på information och utredning. På detta område framkommer ingen kritik bara erkännande för professionalism. Den kritik som kommer fram är sparsam och handlar mer om marknadsföring och mottagningsresurser. En viktig post i en projektgrupp har varit obemannad till exempel. Men totalin- trycket framstår i intervjuerna ändå som mycket positivt. I nästa fas flyttas sannolikt tyngdpunkten i riktning mot mark- nadsföringen, till mottagandet av förfrågningar, till investerarser- vice och till själva projekten. Organisationen går då från en intel- lektuell kultur mot mer handfast säljkultur. Men var balanspunkten mellan de båda skall finnans är inte lätt att ange. Med analogier till marknadsföringsorganisationer i företag kan förutses att en sådan omställning lätt skapar stora anhopningar och flaskhalsar. Framgångsrik marknadsföring skapar alltid kapaci- tetsproblem, för kommersiella företag, angenäma sådana. Ett företag som lever på sina order har inga problem att blixtsnabbt ta beslut om extraresurser när kundförfrågningar börjar överhopa organisationen. För en anslagsstyrd myndighet är det inte riktigt samma sak. Det finns ju inga kopplingar mellan anslag och resultat på kortare sikt. Det är ju heller inte meningen att skall svälla okontrollerat till en sälj- och projektorganisation av irländsk modell. Det är inte avsikten att skall följa kunderna från förfrågningar till färdiga projekt. Ärendena skall slussas vidare till de lokala företrädare som kommer att sköta uppföljningen av investeringarna . En utomordentligt viktig del av ISAs verksamhet är därför utbildningen av företrädare för kommuner och regioner. varierar, enligt den bild som utredaren fått, kvaliteten på det arbete som görs lokalt mycket kraftigt. Men intervjupersonerna vittnar också om en tilltagande professionalisering på grund av arbetet och konkurrensen i projektgrupperna samt det projekt som har dragit i gång. Som resultat av informationsarbetet eller av helt andra processer kommer förfrågningar till myndigheten.