sou · GLB392 · 1998-01-01 00:00:00 — Några har valt att koncentrera sig på ett produktionsled, men påfallande många har intressen i flera led (tabell 6.10). Tabell 6.10 Vertikal integration på den svenska TV-marknaden SVT (översättning, TV3, TV6, ZTV, Svensk Text, , TV4 (Stenbecksfären, TV4 (Nyheter, TV4 (teknik, FilmNet 1 o 2, Wegelius TV, TV Anm: Kursiv stil= minoritetsägare Den ägargrupp som mätt i antal företag har den mest omfattande vertikala integrationen är Stenbecksfären, med som huvud- bolag. Skogs- och stålföretaget gick som tidigare nämnts in på TV-marknaden . har företaget omstrukturerades till stora delar. Intressena i stål- och kraftindustrin har avvecklats och i stället har byggt upp en omfattande verksamhet inom medier och tele- kommunikation. Kvar från den tidigare verksamheten finns skogs- företaget . kontrollerar via direkt och indirekt ägande röstmajo- riteten i . Övriga större ägare utgörs av familjerna och , samt ett antal utländska och svenska institutionella placerare (tabell 6.11). verkar aktivt i företaget i egenskap av arbetande styrelseordförande. Tabell 6.11 Ägare i 1996. Invik & Co AB1 Källa: för . Årsredovisning för 1996. Anm: 1Invik ägs av (ingår i Stenbecksfären) av rösterna, 17,2, dödsbo 5,8 4,6, 3,9, övriga aktieägare 48,4. omstrukturerades 1995 och delades in i fyra under- koncerner: för skogsindustrirörelsen, () för medier, för telekommunikation i och dess närområde samt för övriga verksamheter, bland annat minoritetsposter och utvecklings- projekt. Avsikten var att börsnotera underkoncernerna . 201 NetCom delades ut till aktieägare 1996. kommer att på motsvarande sätt börsintroduceras och delas ut till aktieägarna. Större delen av medieaktiviteter ligger under . Några delar sorterar dock under andra enheter i . Kabel-TV-företaget ägs av medan betal-TV-kanalen och reklamförsäljningsbolaget ligger direkt under moderbolaget. Produktionsbolaget fördes vid dess börsintroduktionen från MTG till ett systerföretag, Stenbecksfären har byggt upp en stor mängd företag som täcker så gott som alla områden inom TV-branschen (tabell 6.12). Förutom de TV-kanaler, produktions- och distributionsbolag som behandlats ovan finns inom MTG ytterligare några TV-anknutna bolag. Svensk Text-gruppen är största företag när det gäller översättning och redigering av undertexter för film, video och TV med verksamhet i fem länder. Även på home shopping-marknaden är störst i med ett nätverk av företag som säljer i 16 länder. 202 Kanalernas tekniska produktion är samlat i ett speciellt bolag, TVT. startade MTG ett nytt bolag som skall svara för i nköp av rättigheter för koncernens samtliga kanaler. Tabell 6.12 Stenbecksfärens intressen inom TV-branschen i . Omsättning och resultat. Källa: Respektive företags årsredovisningar 1995. Anm: 1Avser Stenbecksfärens ägarandel . 2Bolaget bedriver verksamhet i , och . 3Avser resultat efter avskrivningar. 6Namnet ändrat till Modern Cartoons 1996, amerikanska mjukvaruföretaget är minoritetsägare. 7Företaget delades 1996 ut till aktieägare. Stenbecksfärens röstandel uppgick . TV-kanaler bedriver en mycket begränsad verksamhet i egen regi, utan köper produkter och tjänster i första hand från andra företag i koncernen. De flesta av dessa bolag säljer dock också till andra TV-företag, även till konkurrenter till koncernens egna kanaler. På motsvarande sätt kan kanalerna exempelvis köpa in program från fristående produktionsbolag. På flera områden har en stark marknads- ställning, exempelvis parabolkorthantering, TV-produktion, TV-shop och översättning. Däremot har koncernens TV-kanaler inte nämnvärt kunnat förstärka sina positioner på marknaden. Sfärens stora problem är dock att TV-verksamheten har visat snabbt växande förlustsiffror. TV-kanalernas omsättning uppgick t ill och resultat efter avskrivningar till -. De enda vinstgivande verksamheterna var översättning och TV-shop. Sammanfattningsvis har under byggt upp en företagsgrupp med en omfattande vertikal och horisontell integration, som täcker så gott som samtliga fält på TV-området. Parallellt har blivit en av de stora aktörerna på telekommunika- tionsmarknaden. räknar med att TV-operatörer kommer att konkurrera med telebolag om samma kunder och tjänster. hållningsvärlden kommer att växa samman med mer informations- inriktade medier. strategi har varit att täcka så många kunder som möjligt oavsett vilka tjänster som efterfrågas. Fångas kunderna in kommer intäkterna , därför har medie- och kommunikationsföretag tillåtits att gå med förlust så länge de ökat i volym. 203 MTG:s förlust mer än fördubblades 1996 t ill nära . Frågan är om tvingas att ompröva sin strategi på mediemarknaden och kanske avveckla vissa engagemang. Av de större aktörerna har staten fortfarande en väl utbyggd vertikal integration, dock med betydligt färre företag än Stenbecksfären. producerar i stor utsträckning själva sina svenska program. Företaget har också en stor teknisk produktionsapparat, som även hyrs ut till konkurrerande kanaler. Genom äger staten det marksända nätet. Den tredje statliga aktören, , har visat tydliga ambitioner att komplettera sin distributionsverksamhet med någon form av TV-produktion. TV4 har till skillnad från sina huvudkonkurrenter valt en relativt låg grad av vertikal integration. Merparten av programmen köps in från fristående produktionsbolag. Kanalen svarar själv för produktion av nyheter och vissa samhällsprogram samt för reklamförsäljning. Även Kanal sänder nästan enbart inköpta program. har byggt upp en försäljningsorganisation kring sina TV-kanaler. De aktörer som saknar egna kanaler har i regel koncentrerat sin verksamhet till ett område. Flera av aktörerna har dock resurser att etablera sig på bred front på den svenska TV-marknaden. Bonniersfärens inträde i TV4 kan följas av fler framstötar. Flera av de utländska företagen har visat intresse att starta TV-kanaler eller gå in i befintliga. har ett funnits en tydlig tendens att stora aktörer ökat sitt ägande på TV-marknaden på små entreprenörers bekostnad. En rad stora svenska företag som , , Investor, Bonnierföretagen, och senast har etablerat sig som ägare till olika TV-aktiviteter. Men även flera utländska multinationella medieföretag har kommit in på den svenska TV-marknaden. De två nordiska mediekoncernerna och ser liksom och Bonniersfären som sin hemmamarknad, varför det har varit naturligt för dem att förvärva svenska TV-företag. De stora europeiska TV-koncernerna Endemols och etablering i utgör en del av deras strategi att verka över hela . med en av världens största mediekonglomerat, , som störste ägare har sedan starten målmedvetet försökt att slå sig in på etermediemarknaderna i små europeiska länder. har de fyra stora aktörerna på den svenska mediemarknaden TV4, , och en stark ställning. Flera andra kapitalstarka aktörer som , , , och Endemol har visat intresse att expandera, varför det inte är osannolikt att nya förvärv och omfördelningar av ägande på TV-området kommer att äga rum. Det är svårt att urskilja några fasta blockbildningar mellan de stora aktörerna, utan företag som på en sektor är hårda konkurrenter kan på ett annat fält liera sig med varandra. TV4:s nya stora ägare konkurrerar exempelvis med sina ägarkolleger på morgontidningsmarknaden i . Den norska TV-marknaden är fylld av allianser mellan på andra områden konkurrerande medieföretag. Sannolikt kommer allianser av olika typer att spela en stor roll . offentliggjorde , , och att de tillsammans kommer att utveckla en teknik för mottagning av digital TV. hade norska och /Nethold beslutat om ett liknandesamarbetsavtal. Koncentrationen mätt i antal företag på TV-marknaden har knappast ökat. Däremot är de enskilda aktörerna starkare som företag betraktade. konkurrenter på TV-produktions- marknaden är inte längre , eller utan Bonnierföretagen, och . På den kommersiella TV-marknaden konkurrerar inte längre med och utan med och . Konkurrensen har således kunnat upprätthållas men t ill priset av att de stora mediekoncernerna blivit än starkare. 163 För en utförligare genomgång av TV-marknaden hänvisas till Television i . Ägande och struktur, Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1996:5 164Inbjudan till teckning av aktier i ( publ) 165Inbjudan till teckning av aktier i ( publ) 166Årsredovisning för AB Bonnierföretagen 1996 s 25. 167Bonnier Information 1/1995 och 1/1996. EterMedia 1/1995. Resumé 7/1995. 168EterMedia 22/94 och 7/1995 . Mediatrender 8/1995. 169Vision 2/1996. 170Vision 2/1996. Resumé 7 II/1996. 173EterMedia 15/1996. 174Inbjudan till teckning av aktier i ( publ) 176Inbjudan till förvärv av aktier i . 179Mediatrender 2/93, 16/93, 4/94, 5/94 och 9/94. 15/93. 180Årsredovisning för 1995. 182Mediatrender 20/1995. 183För uppgifter om organisation och ägarstruktur se 6.5.1 184TV6 och ZTV ingår i betal-TV-paketet ViaSat+. 185Årsredovisning för 1996. 186EterMedia 26/1995. 187EterMedia 21/1996. I och Resumé 35/1995 uppgges Capital Cities ägarandel till . 189EterMedia 11/1995. Mediatrender 5/1995. 190Mediatrender 3/1996. 194Mediatrender 13/1996 och 2/1997. och 1996- 11-29. 195Mediatrender 2/1997. 196EterMedia 21/1996. Annons för i . 198Delårsrapport - för . Årsredovisning för 1996. Månadens Affärer 4/1995. 13/1995. 202Årsredovisning för 1995. 7.1Dagspress-, televisions- och radiobranscherna Den ur upplagesynpunkt viktigaste typen av dagspress är de lokalt spridda morgontidningarna. har det på denna mark- naden pågått en process där tidningsföretag köper in andra tidningsföretag. Tidningskedjor har bildats både på lokal och nationell nivå. I det förra fallet har ägaren i regel varit en familj, i det senare en organisation. har de största mor gontidningsutgivarna förändrat sina styrkeförhållanden. och Stampen har stärkt sina positioner genom förvärv i respektive . Inom centerrörelsen har partiets tidningskoncern tagit över en tidigare lokalt ägd tidning. I har en ny gratisutdelad tidning startats, medan i och har arbetarrörelsens tidningar lagts ner. Genom att överförts till den lokala arbetarrörelsen har det totala antalet tidningsägare ökat . Den svenska morgontidningsmarknaden består av ett stort antal delmarknader med av hävd distinkta gränser. Marknadsledarna befäste i regel sin position . På grund av tidnings- nedläggningar och begränsning av spridningsområden har kon-kurrensen försvunnit på många lokala morgontidningsmarknader. I merparten av de 70 A-regionerna har den största tidningen en marknadsandel på , i endast nio områden föreligger en jämn konkurrenssituation. På de kvarvarande konkurrensorterna har förstatidningarna i ungefär lika många fall ökat sin marknadsandel som de har minskat. Det finns således ingen entydig tendens i utvecklingen av tidningarnas relativa styrka. Nästan samtliga morgontidningar har förlorat både i upplaga och hushållstäckning. Tidningarnas ställning på sina respektive marknader återspeglas även i deras ekonomiska läge. Förstatidningarna som får merparten av annonsintäkterna uppvisar i regel goda ekonomiska resultat och hög soliditet, medan många andratidningar har ett svårt, i några fall kritiskt, ekonomiskt läge trots presstöd. har även flera förstatidningar uppvisat ot illfredsställande resultat, i flera fall främst på grund av kostsamma satsningar på lokala etermedier. Det har funnits ett väl utvecklat nät av annonssamarbete inom dagspress, i första hand mellan geografiskt närliggande tidningar. Denna struktur har endast marginellt förändrats . Däremot har det redaktionella samarbetet både ökat i omfattning och förändrat karaktär. På nationell nivå har FLT och Avisa Centralredaktion byggt ut sin verksamhet och erbjuder sina tidningar bland annat färdigredigerade sidor. har därför mer av gemensamt material än någonsin de ingick i samma koncern. På regional nivå har flera tidningskedjor börjat samordna delar av det redaktionella materialet. Teknisk sam-produktion förekommer i några fall, främst mellan tidningar i samma koncern. Kvällstidningsmarknaden har varit nationell eller regional där och har haft en relativt jämn spridning över hela landet med undantag för och , där respektive GT dominerat. Bonniersfären har stärkt sin ägarposition på marknaden genom att förvärva och GT. har genom sitt köpeavtal med LO övertagit ledningen över hela med undantag för de opinionsbildande avdelningarna. Genom förändringarna har både , och GT fått kapitalstarkare och mer mediekunniga ägare. Kvällspressen har alltsedan i början av 1970-talet haft en negativ upplageutveckling, en tendens som förstärkts . har ökat sin upplaga och därigenom kraftigt stärkt sin marknadsposition. Trots förvärvet av och GT har Bonniersfären endast marginellt ökat sin andel av kvällstidningsmarknaden. Som en följd av upplagenedgången har kvällstidningarna med undantag för redovisat förlustsiffror 1995-1996. På a nnonsmarknaden har dock kvällspressen dock nått icke obetydliga framgångar. En förklaring är att kvällstidningarna är ett av de få nationella medierna vid sidan av TV. har ett gemensamt annonspaket. GT och har ett redaktionellt samarbete framför allt på featureområdet. Någon redaktionell sam-verkan förekommer inte mellan och trots att de ingår i samma koncern. De storstadsmorgontidningar som sprids utanför spridningsområdet och där fungerar som fördjupande komplement till de lokala tidningarna utgör en upplagemässigt liten men ur opinionsbildar-synpunkt viktig marknad. Bonniersfären äger sedan man startat och köpt , hälften av de sex tidningar som utgör denna Efter det att Wallenbergsfären om-strukturerat ägandet i har tidningen fått en tydligare och starkare huvudägare. Fyra av tidningarna har kraftigt minskat sin överspridda upplaga, medan behå llit sin. Upplage- förlusterna har i stort kunnat uppvägas av t illkomsten av . Bonniersfären har ökat sin spridning. har under en rad år redovisat mycket goda eko- nomiska resultat, medan de övriga tidningarna i gruppen tvingats t ill att vidta olika omstruktureringsåtgärder för att klara ekonomin. Både och har trots presstöd haft betydande ekonomiska problem. På den totala dagspressmarknaden har Bonniersfären ökat sin marknadsandel från (inkl. GT), en ökning som dämpats genom upplagenedgång. Arbetarrörelsen har minskat sin andel främst genom försäljningen av men också på grund av nedläggningar. Flera av de regionala tidnings-kedjorna med en marknadsandel på mellan har ökat sin andel något genom förvärv. Några familjer har sålt sina företag. är den ende helt nye aktören på dagspressmarknaden. Ägar-strukturen har således präglats av en relativt stor stabilitet. De flesta större ägargrupper har kontrollerat sina huvud-tidningar . Det är inte osannolikt att ägarkon-centrationen kommer att öka genom ytterligare fusioner, men det är också möjligt att stora nordiska medieföretag kommer att följa in på den svenska dagspressmarknaden. Däremot förefaller det inte troligt att företag utanför tidningsbranschen etablerar sig i någon större utsträckning. Även positionerna på marknaden är fixerade. På de allra flesta lokala morgontidningsmarknaderna domine- rar en tidning. I många fall har en ägare en mycket stark position på flera geografiskt angränsande marknader, exempelvis ägs samtliga flerdagarstidningar i och av var sin familj. En reell konkurrenssituation föreligger endast på marknaderna för kvällspress och nationellt spridda morgontidningar samt på ett tiotal lokala morgontidningsmarknader. är den ende flertidnings- ägaren som möter konkurrens på samtliga sina marknader, i tre fall av tidningar som är beroendeav presstöd. Även om det kommer att ske förskjutningar i konkurrensläget finns inga tecken som tyder på att de dominerande tidningarnas position på de enskilda tidningsmarknaderna kommer att hotas. Däremot kan delar av de traditionella tidningarnas funktioner som nyhetsförmedlare och reklambärare övertas av andra medier som radio, television, Internet, gratistidning, annonsblad etc. Många tidningsföretag håller på att förbereda sig för den nya situationen genom att etablera sig på dessa nya mediemarknader. Den svenska televisionsbranschen har genomgått en mycket genom- gripande förändring . Det tidigare monolitiska systemet med ett producerande och sändande företag samt en distri- butör, båda med statlig anknytning, har ersatts med en ny struktur med många kanaler som köper program från fristående producenter och som distribueras på flera olika sätt av konkurrerande företag. producerar själv fortfarande den absolut största delen av sina svenska program, medan de övriga kanalerna i stor utsträckning köper sina program av fristående bolag. Samtliga större entreprenörsägda produktionsbolag har, med ett undan-tag, förvärvats av några få stora nordiska medieföretag, , Bonnierföretagen, och . TV4 har successivt köpt in sig i de lokala bolag som producerar TV4-fönstren. Dessutom har ett par mycket stora utländska produktionsbolag, Endemol och Grundy, etablerat sig i . Konkurrensen på marknaden har således hårdnat som de enskilda aktörerna fått starkare ägare. ägs av en statlig stiftelse. Den största kom- mersiella kanalen, TV4, kontrolleras av tre stora ägarsfärer, , och . De övriga sverigeinriktade kanalerna ägs av , franska och amerikanska Scandinavian Brod- casting System. Även på detta område har konkurrensen skärpts genom att kapitalstarka aktörer trätt in på marknaden. De kommersiella kanalerna har, med undantag för kanaler, ökat sin andel av tittartiden på bekostnad. är dock det största företaget, med nästan hälften av TV- tittandet. På distributionssidan har vid sidan av de statliga och flera företag etablerat sig på satellit- och kabelmarknaden, i första hand bolag i Stenbecksfären. De avgiftsfinansierade TV-kanalerna () har sedan gammalt haft en vertikal integration. Bland de nya aktörerna har Stenbecksfären en bred verksamhet inom alla produktionsled, medan TV4 och SBS i stor utsträckning koncentrerat sina resurser till utsändning av reklamfinansierade program. Sammanfattningsvis har antalet aktörer på TV-området ökat kraftigt. De flesta nya är dock antingen svenska företag verksamma inom andra medier eller utländska TV-bolag. Det totala programutbudet har blivit mångfalt större, antalet fristående programproducenter har ökat och ytterligare en nyhetsredaktion har startats. Televisionen står inför stora tekniska förändringar. Digitala sändningar i marknätet och per satellit, Internet, beställ-TV och interaktiva tjänster är några nya former som redan prövas eller kommer att prövas. Hur denna utveckling kommer att påverka ägarstrukturen inom branschen är mycket svårt att förutspå. Det är möjligt att nya kapitalstarka och kunniga aktörer från närliggande branscher som data, underhållning och kommunikation kommer att etablera sig på den svenska marknaden och ytterligare skärpa konkurrensen. Det är sannolikt att fler utländska medieföretag kommer in, men kanske också inhemska eller utländska aktörer utan medieanknytning. Företagen kan satsa på att bygga upp en egen vertikal integration, men det är mer troligt att allianser bildas mellan företag på olika steg i produktionskedjan. Program kan bli en bristvara, vilket kan förstärka produktionsbolagens roll i det framtida TV-samhället. Kontrollen av olika distributionsformer är ett annat område som kan bli mycket betydelsefullt. Situationen på den svenska radiomarknaden förändrades i grunden /94 då på alla större orter fick konkurrens av kommersiella radiostationer. De stora aktörerna på den nya marknaden bildade en mängd bolag för att tillgodose lagstiftningens krav på självständiga, lokalt förankrade radiostationer, varför ägarstrukturen är något komplicerat. Det står dock klart att utvecklingen har gått mot skapandet av tre programnät, kontrollerade av /landsortspress, respektive NRJ samt ett nät med begränsat programsamarbete och med en ledande ägare, Fria Media. I storstäderna har dessutom några utländska bolag, främst och etablerat sig. De lokala entreprenörerna har i stor utsträckning trängts bort av de stora bolagen. Riksannons-marknaden behärskas av tre annonsnätverk med /Fria Media, och som huvudägare. har verksamheten gått med stora eknomiska förluster. Marknaden har ännu inte stabiliserat sig, men når ungefär dubbelt så många lyssnare per dag som den privata lokalradion. Bland nätverken är NRJ starkast med en mycket ung lyssnarprofil. har den kommersiella lokalradion gått med stora ekonomiska förluster. Till sitt innehåll har den privata radion alltmer koncentrerat sig på en mycket fast formaterad musikradio inriktad på bestämda målgrupper. Genom tillkomsten av den kommersiella lokalradion har utbudet för de flesta konsumenterna ökat med två, i några områden med fyra -fem och i ett med tio kanaler. Ägarna har inte blivit så många och så lokalt förankrade som regeringen förväntade sig vid reformen. har dock fått konkurrens av några stora medieföretag. På många platser har de lokala tidningsföretagen gått in som ägare i den privata radion. Utvecklingen inom den privata lokalradion kommer att vara beroende av eventuella beslut om förändringar i lokalradion. Om inga ändringar genomförs kommer sannolikt processen mot färre ägare och ökat programsamarbete att fortgå. Det är möjligt att det finns ett par rikstäckande kanaler riktade till skilda åldersgr upper, i storstäderna kompletterade med någranischkanaler. Medieägarna i har i regel koncentrerat sin verksamhet till en mediebransch. började dock två sinsemellan mycket olika aktörer att engagera sig i flera olika typer av medier. kompletterade sin bokutgivning med tidskrifter och dagspress och nådde en stark ställning på alla tre marknaderna, en position som familjen i stora drag behållit. Även arbetarrörelsen hade ambitioner att bygga upp egen bred medieverksamhet och startade både dagspress, bokutgivning, filmproduktion och tidskrifter. Först började fler företag att på allvar engagera sig i flera medier. Många svenska dagspressföretag har gått in på de nya etermediemarknaderna, men även några utländska medieföretag har kommit in. Det överlägset största företaget på den svenska mediemarknaden är Bonniersfären med en omsättning (tabell 7.1). Höga omstruktureringskostnader i tillsammans med en förlust för mer än halverade sfärens resultat 1996. De numer av en statlig stiftelse ägda public servicekanalerna har den näst största omsättningen. Stenbecksfärens medieverksamhet har vuxit snabbt, men redovisar mycket stora förluster, för på en omsättning på 3 600 m iljoner kronor. Arbetarrörelsen har successivt avvecklat sin medieverksamhet och efter försäljningen av har man ägarinflytande endast i ett femtontal landsortstidningar och i fackförbundspressen. Tab 7.1 De tio största ägargrupperna på mediemarknaden i . Omsättning och resultat 1995. 758Bonnierföretagen med Affärsinformation, Bonnierförlagen, , samt med , och för SVT, SR och UR med bl a , TV1000, Strix, Liber med bl a , samt Ekonomi + Teknik Förlag med bl a Hemmets Journal och Serieförlaget samt Källa : Årsredovisningar för berörda företag samt Dagspressens ekonomi 1995. Anm: 1 För tidningsföretag anges resultatet exklusive presstöd och efter beräkningsgrunder. 2 Avser Bonniersfärens totala omsättning och resultat i mediebranscher. Preciseringar för verksamheten i saknas. Omsättningen kan uppskattas till 8,5- . 3Avser totala omsättning och resultat i mediebranscher. Preciseringar för verksamheten i saknas. Omsättningen kan uppskattas till 1,4 -1,. 4Resultat efter avskrivningar. 5Företaget kontrolleras av en holländsk stiftelse. Bland de största medieägarna i återfinns några utländska företag, det holländska samt de danska och . De två sistnämnda har en mycket lång tradition som tid- skriftutgivare i , medan etablerade sig i då förvärvades. har en rad stora utländska medieföretag gått in på den svenska marknaden (tabell 7.2). För flera av de största bolagen är investeringarna i mycket marginella, men visar på att den svenska marknaden börjat bli intressant även för de ledande medieföretagen.