sou · GLB392 · 1998-01-01 00:00:00 — Företaget är börsnoterat, men styrelseordföranden innehar aktiemajoriteten. Förutom i driver NRJ radioverksamhet i , , , och . Målsättningen är att hålla samma format i alla länder, så att lyssnaren skall hitta sin var hon än befinner sig i . Omsättningen uppgick till . NRJ äger tillsammans med sina partners, ett par franska bolag och ett par personer i den svenska företagsledningen, arton av stationerna. I förvärvade minoritetsägaren en tredje parts aktiepost och kom därigenom i majoritetsställning. NRJ hävdade att säljaren inte tagit hänsyn till att hembudsskyldighet förelåg. 139 Väst har aktiemajoriteten i stationen i . I hyr NRJ ett tillstånd av , som via ett dotterbolag sköter den lokala annonsförsäljningen för både Energy och . Den svenska verksamheten samordnas i , som leds i nära kontakt med koncernledningen i . Stationerna förses med program som produceras av RF sänds regionala program från de tre storstäderna. Det helägda NRJ Media svarar för den nationella annonsförsäljningen. NRJ kritiserades för att deras stationer hade en mycket svag lokal anknytning. inleddes därför ett samarbete med ett tiotal företag på den lokala marknaden, som , Sydöstran, , TV4 , TV , och . Dessa säljer annonser på den lokala marknaden och levererar lokala nyheter till stationernas två dagliga nyhetssändningar, där TT svarar för det övriga materialet.140 Det nya Rix-nätets ursprung i två äldre nätverk återspeglas i de tjugofem stationernas ägarstruktur. Tolv av bolagen kontrolleras av lokala dagstidningsföretag, elva av Stenbecksfären, medan båda ägar- grupperna är representerade i två bolag. I praktiken spelar dock en nyckelroll i nätverket genom att även äga de bolag som producerar program och nyheter samt det bolag som svarar för den nationella annonsförsäljningen. Några stationer har lokala programblock, men de flesta sänder enbart det centralt producerade programmet. har i samarbete med två andra tidningar byggt upp en kedja med fyra stationer längs . På kontrollerar Stampen, och i olika ägarkonstellationer fyra stationer. och är två andra tidningar som har engage-mang i flera olika radioverksamheter. Kravet i lagen att en dagstidning inte får ha ett bestämmande inflytande har uppfyllts genom att man i det tillståndsägande bolaget tagit in köpmanna- eller idrottsföreningar eller andra företag som delägare, medan driften av stationerna i flera fall överlåtits till av tidningarnahelägda bolag. drev vid sidan av Z Radio-nätet två kanaler med inriktning på klassisk musik, Classic Radio i och . Stationen i konverterades till en ungdomsinriktad kanal, 106, med formatet Dance/Urban.141 Frekvensen i , som hyrts av Stampen, övertogs som ovan nämnts av Megapol. Vid bildande av det nya Rix-nätet kom intressenterna att få tillgång till två frekvenser i , varav Stampens station fortsatte att sända , medan station började återutsända den norska riks- täckande radiokanalen , i vilken är I övertog SRU det andra tillståndet och kommer att starta sändningar fristående från Rix-nätet. Bonnierföretagen kontrollerar de tretton stationer som ingår i Megapols nätverk samt ytterligare en station, Radio Vinyl, i . I de flesta radiobolagen delas ägandet lika mellan Bonnierföretagen och tre le- dande chefer i koncernen. Den gotländska stationen Radio Four intar en särställning genom att lokala intressenter, bland annat Tid- ningar, innehar aktiemajoriteten. sänder ett långt lokalt producerat morgonblock, Radio Four sänder lokalt. Under resten av dygnet sänds i huvudsak program från pro-ducerade av Radioprogramföretaget . Nyheter levereras av TT. nästan halverade Megapol antalet nyhetssändningar för att kunna skapa ett bättre musikflöde genom färre avbrott. 142 Radio Vinyl står helt utanför programsamarbetet i Megapolnätet. Samtliga kanaler ingår i Radiobokningens annonsnätverk. Fria Media-gruppen har sitt ursprung i Stiftelsen i , som bildades och då övertog tidningen . När tidningen förvärvades av 1962 erhöll stiftelsen likvid i form av aktier i , som såldes t ill familjen för . Namnet ändrades till Stiftelsen och det frigjorda kapitalet satsades bland annat på privat lokalradio.143 Fria Media-gruppen är majoritetsägare i Radio Match i J önköping och har ägarintressen i ytterligare nio stationer, varav störste delägare i åtta. och sålt sina andelar (se nedan) är Fria Media ende ägaren med andelar i fler än två stationer. I , , och är de lokala tidningarna , Tid-ning respektive delägare. Andra lokala in-tressenter, i några fall stationsledningen, finns i ägarkretsen i , , , , , och . I driver Radio 1, som tillhörRadio-bokningen. I samband med att 1996/97 avvecklade alla sina intressen inom radiobranschen övertog intressenter i Fria Media-sfären tidningens minoritetsandelar i åtta landsortsstationer i det tidigare SRAB-nätet .144 Fria Media och dess partners sålde 1996 i till , som konverterade stationen till enMegapol-kanal.145 Samtliga stationer i Fria Media-sfären ingår i Radiobokningens nätverk för nationell reklamförsäljning. I några fall erbjuder stationerna lokala annonspaket tillsammans med de tidningar som är delägare. 146 Stationer i närliggande regioner (sydöstra respektive , och ) har regionala annonspaket och en samordnad marknadsföring. 147 Något programsamarbete för hela gruppen förekommer inte, däremot samverkar närbelägna stationer. Samtliga stationer hämtar sina riksnyheter från TT. I flera fall har sta-tionerna egen lokal nyhetsbevakning. () koncentrerade sin radioverksamhet till i , och . Andelarna i , , , och såldes till de övriga delägarna. 148 Svenska Dagbladets an-delar i City- stationerna i och såldes till SBS respektive G-E Cityradio i . SBS är därmed ensamägare till i och äger tillsammans med Citystationerna i och . såldes den irlandsägda stationen Klassiska Hits t ill Group () och (). är ett av största medieföretag. Gruppen har hitt ills satsat ca i kommersiell radio i England.149 Stationen drivs i samarbete med i , som svarar för ledningen.150 De tre har tillsammans med Klassiska Hits bildat ett eget annonsnätverk City 3. Det multinationella medieföretaget de Télédiffusion S.A, (CLT) , ägt av belgiska och franska intressenter, etablerade sig 1995 på den svenska radiomarknaden. CLT äger ra- diofrekvenser runt om i , kontrollerar, i samarbete med Bertelsmann, TV-kanaler i , , , Tysk- land och och har även intressen i TV- och filmproduktion. CLT övertog två stationer i Stoc kholm, Radio Q och Radio Bandit. Radio Q ägdes av en stiftelse och profilerade sig som en kvinno-kanal med journalistiska ambitioner. Lyssnarsiffrorna räckte dock inte till för att locka annonsörer, varför man tvingade sälja koncessionen till CLT. De nya ägarna lanserade ett helt ny musikkanal, Lugna Favoriter, som riktade sig till stockholmare i åldern . Även den andra kanalen som CLT köpte, Radio Bandit, hade en egen profil i radiovärld, genom att sända enbart rockmusik och vara helt engelskspråkig. CLT ändrade formatet till mer mainstream mass-appeal rock och införde svenskspråkiga programledare.154 De båda CLT-kanalerna har gemensam ledning.155 , en kanal i för klassisk musik, såldes till det amerikanska radiobolaget har kanalen åter bjudits ut t ill försäljning. Airtime Radio svarar för reklamförsäljningen. Några kanaler kontrolleras inte av stora svenska eller utländska medieföretag. I drivs de två stationerna och Gold av som ägs av , och . Lokala nyheter produceras i samarbete med , medan riksnyheter hämtas från TT. Annons-försäljningen på riksnivå sköts av Radiobokningen, på lokal nivå av stationerna själva i samarbete med ÖstgötaCorrespondenten. Sammanfattningsvis har förändringar i näten resulterat i att annonsnät- verken minskat från fem till tre nationella (tabell 5.1) som de nationellt producerade programmen reducerats från fyra till tre (tabell 5.2). Sedan lade ner sin produktion i sänder närmare sjuttio av totalt åttiofyra stationer i huvudsak program producerade i . Tabell 5.1 1997. Tabell 5.2 1997. En jämförelse kan göras mellan tidningskedjor och lokalradio- nätverk. Inom tidningskoncerner förekommer i regel ett visst redaktionellt samarbete mellan självständiga tidningar i form av utbyte av material eller i några fall centralt producerat material. Basen utgörs dock alltid av lokalt producerat material. Radionätverken utgår däremot från ett centralt producerat riksprogram som kan blandas upp med lokala inslag. Räknat i omsättning dominerar fortfarande den svenska radiomarknaden (tabell 5.3). Företagets omsättning 1995 på nära var nära fyra gånger så stor som de kommersiella radiobolagens totala omsättning.158 Under uppbyggnadsskedet har den privata lokalradioverksamheten gått med betydande förluster. De sammanlagda reklamintäkterna upp- gick till 1995. Branschens förluster beräknas ha uppgått t ill cirka 300 miljoner kronor.159 Försäljningen uppgick till och förlusterna beräknas till ungefär lika mycket. De årliga avgifterna till staten för tillstånden bolagen/delägarna 1995 ha t illskjutit . De tre mo- derbolagen för den svenska radioverksamheten i Bonnier-, Stenbeck- och NRJ-sfärerna redovisade samtliga stora förluster . Z Radio med en nettomarginal på -var utfallet mycket dåligt. Tabell 5.3 Intäkter och resultat för några centrala radioföretag 1995. -45,6 -64,7 -35,4 -1,3 -3,0 Källa: Mediatrender 15/1996. Enligt RUAB:s undersökning lyssnade av den svenska befolkningen på radio en genomsnittlig dag (tabell 5.4). nådde och den privata lokalradion . Bland programnätverk var NRJ framgångsrikast med en räck-vidd på . Variationerna var emellertid mycket stora både beträffande åldersgrupper och regioner. nådde exempelvis i mot i . I den yngsta gr uppen, lyssnade mer än hälften på NRJ/Energy i många områden. Av pensionärerna lyssnade bara en procent på den privata lokalradion. Tabell 5.4 Daglig räckvidd på radiomarknaden -1996 enligt RUAB:s mätningar Källa: Mediatrender 2/1997 Anm: Räckvidd i % i . Målgrupp 7 -. Lyssnande = lyssnat minst på en station fanns fyra olika nyhetsleverantörer, TT, , TV4 Nyheternas radioredaktion samt i . Sedan Rix-redaktionen avveck-lats i samband med sammanslagningen av nät och TV4:s radioredaktion lagts ner 1997 återstår endast TT och TV3 Direkt som förmedlare av in- och utrikesnyheter i lokalradion. 5.4Utvecklingstendenser i privat lokalradio Den svenska privata lokalradions historia är kort, . Ännu har inte marknaden stabiliserats, utan den turbulens som funnits i form av ägarskiften, formatförändringar, nätverksombildningar etc. kommer sannolikt att finnas kvar ännu . Även om det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om den privata lokalradions framtid, så går det att visa på några klara tendenser i utvecklingen vad gäller ägar- struktur och formatinriktning När de första tillstånden auktionerades ut fanns det förväntningar om att många av de entusiaster som arbetat med närradion skulle bli drivande i de nya stationerna. De flesta av de potentiella radioentreprenörerna konkurrerades dock ut redan vid auktionerna av penningstarka medtävlare. Några kom dock att engagera sig i lokalradion, där de blev ledare för lokala stationer som de var delägare eller i några fall huvudägare. Ett tiotal av dessa entreprenörer har lämnat verksamheten, antingen på grund av att stationen sålts eller att programmen har inlemmats i något nätverks bestämda format. Lokala entreprenörer finns bara kvar på ett par platser, i , /och . De svenska aktörerna på radiomarknaden utgörs i övrigt nästan uteslutande av etablerade medieföretag. Ett undantag utgör Fria Media som visserligen har ett ursprung som tidningsutgivare, men som var passiv minoritetsägare i en tidningskoncern innan stiftelsen snabbt blev en av de ledande radioägarna. Både Bonniersfären och Stenbecksfären har bedömt det som viktigt att vara med och utveckla den nya branschen. Även om båda koncer- nerna hade erfarenhet av underhållning från populärpress respektive TV visade det sig svårt för dem att möta konkurrensen från utländska företag med erfarenheter från andra kommersiella radiomarknader. Varken eller har dock sökt allianser med de ut- ländska aktörerna utan de har valt att samarbeta med svenska medie- företag. Tidningsföretagen hade ursprungligen två motiv för att gå in på den nyöppnade radiomarknaden, dels få tillgång till ytterligare ett lokalt reklamforum, dels kunna använda sin publicistiska erfarenhet till att utveckla ett nytt massmedium. Eftersom den kommersiella lokalradion snabbt utvecklade sig till en renodlad musikradio fick dock tidningarna inte användning för sin journalistiska kompetens. I några kanaler an- vänds dock lokaltidningens material till korta lokala nyhetssändningar. På annonssidan förekommer på en del platser samverkan i form av gemensamma erbjudanden tillannonsörerna. Tidningarnas engagemang i lokalradion har kostat dem stora pengar. Flera av de förstatidningar som visat dåliga resultat , har hört till dem som gjort de största satsningarna på lokal radio och TV. Å andra sidan har de tidningskoncerner som valt att stå utanför etermedierna fortsatt att redovisa mycket goda resultat. Till den förra kategorin hör och , till den senare Herenco och . Det är möjligt att Svenska Dagbladets sorti från radiomarknaden kommer att följas av fler tidningar. Det kanske mest frapperande är de utländska medieföretagens expansion på radiomarknaden, framför allt i storstäderna. Ett par av dem, NRJ och Great Western Radio, är specialiserade på radioverk- samhet och har sannolikt inga planer på att gå in på andra svenska mediemarknader. med som störste ägare ser sin satsning på i de tre storstäderna som en del av sin strategi att etablera sig på etermediemarknaderna i de mindre europeiska länderna. Både CLT och tillhör de större me- dieföretagen i och det är inte osannolikt att investeringarna i ett par stationer i kan komma att följas av flera satsningar på den svenska mediemarknaden. De utländska företagen har kunnat använda sina erfarenheter från marknadsföring och formatbestämning av radiokanaler på andra mark- nader. NRJ bygger exempelvis sitt väl utprövade koncept på sofistike- rade lyssnarundersökningar och vetenskapligt musikval. Även övriga nätverk har valt att alltmer arbeta med mycket väl definierade for-mat. 161 Från skivbranschen har det hörts klagomål mot den kommer-siella lokalradion för att den inte spelar ny och oetablerad musik. Skiv- producenterna tvingas därför att alltmer förlita sig på P3 i när de vill lansera nya artister.162 Tabell 5.5 Intressenter i radioverksamhet exkl tillståndshavare för , 33.3, von , 33.3, 33.3 de Télédiffusion S.A. DMG Radio () Ltd DMG Radio () Ltd 75, Nordgrén 20, familjen 11, övriga aktieägare 2 (3 ) 49, Cedeste S.A 51 Capital Cities/100 22,8, 10,4, Företagsledningen 34,4, Finance 9,1Backbeat 9,1 radio & TV-kanal 40 Annonsbyrå 20 Buckhöj Media 20 Källa: NORDICOM:s och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag. Tabell 5.6 Tillståndshavare , nätverk och ägare i privat lokalradio 1997 25, 25, , ,6; , ,6; 50, Radio Exakt 50 , 48,8, 45, 25, 25, , ,6; ,, 20, ABF /20, Hans [Radio Four, 25, 25, , 17 , 16 25,, 16,6 , 16,8 25, 25, , 16,6 , 16,8 25, 25, , 16,6 , 16,8 , ,, , 90, Ett antal mindre aktieägare 10 GéneraleBank & Trust () 51, CLT 47,5, 9 övriga ägare 20, [Svenska AB 32,5 (avyttrat till Fria Media-sfären] 50, 22,2, 16,7 [AB 11,1 (avyttrat till Fria Media-sfären) Svenska 11,1 (avyttrat till övriga delägare)] 77,0[AB 11,5 (avyttrat till Fria Media-sfären) Svenska 11,5 (avyttrat till övriga delägare)] 40, Barometern 25, De Geerinvest 12,5, P 6 E Förvaltning 12,5, [AB 10 (avyttrat till Fria Media-sfären)] 40 30 [Svenska AB 15 (avyttrat till Fria Media-sfären) 15 (avyttrat till övriga 50,0,34 [Svenska AB 15 (avyttrat till Fria Media-sfären) AB 36,5, Fria Media i AB 36,5 [AB 11 (avyttrat till Fria (avyttrat till övriga delägare)] {komplementär} 45, {kommanditdelägare} 45 Paliset {kommanditdelägare}10 köpmän 5, 5,Iakano Fastighets AB 5, i 5 40 (komplementär), MoDo 40, 10, 45 (komplementär) Great Western Radio [plc]100 Ett (komplementär ägd av Stampen) 45, NET-Videoproduktion & TV I (kommanditdelägare ägd av ) 45, ägd av /) 10 (komplementär) Stampen 36,25, LT liberala 106,6/107,8 25, Företagsannons A & F AB 20, 6,25, AB 6,25, Mediabolaget i Mediabolaget I [] 50, Mediabolaget i [ ] 40 (komplementär), 30, 50 (komplementär),Svensk Radio- utveckling KB (kommanditdelägare) 30, Läns (kommandit delägare) 10, i (kommanditdelägare) 10 40, 40, 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio Tillståndshavare: uthyrt till RBS 106, 2 [] 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, 40, 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio Väst 55, 45 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de 104,6/89,7 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio [/)] 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 40, Luxembourgeoise de Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 49,30, Mail Vision 20 1 (Komplementär) 30, G-E Cityradio i 10, Malmö Idrottsföreningars amarbetsorganisation 8, Z Radio 101,9 AB Z 50, 40, Z 50, AB 40, Z 50, 50 Z 50, 50 Z 50, 50 Z 50, 50 Z 50, 50 Z 50, 50 Z 50, 50 AB 22,2, 22,0, 11,5,6, 5,6, AB 34,7, 20,0, 6,6 5,4 4,4, Radiopalatset 4,4, 2,6, 2,6, 2,6, 2,2, 2,2 , 2,2[AB 10 (avyttrat till Fria Media-sfären)] 45 (komplementär), köpmanna - förening 45, 10 (komplementär ägd av ) 50 , Ett (kommanditdelägare ägd av Stampen) 50 Källa : NORDICOM:s och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag 1992/93:70, s. 7. 1992/93:70, s. 5, 8, 15 och 26. 128För en utförligare beskrivning av ägande på den privata lokalradiomarknaden se , "Ägande i dagspress, privat lokal radio samt icke- licensfinansierad TV" i SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV. 1994 s. 40-53. 129Pressens Tidning 17/1994. Journalisten 6/1995. Mediatrender 2/1995 och 5/1995. Resumé 6/1995. 130EterMedia 17/1995. 131Annons i Resumé 37/1995. 132Resumé 46/1995. Mediatrender 18/1995. EterMedia 37/1995. 133Resumé 48 (tisdag)/1995. 134EterMedia 40/1994. Mediatrender 20/1994. 135EterMedia 41/1994, 2/1995, 3/1995. Mediatrender 1/1995, 18/1995 och 2/1996. Resumé 4/1995. 136Resumé 46/1995. 15.Journalisten 34/1995. 138Resumé 19/1995 och 10/1996. Annonser i och . 139Resumé 36/1996. Mediatrender 12/1996. EterMedia 27/1996. 140Mediatrender 4/1997 141Mediatrender 5/1996 och 8/1996. 143Pressens Tidning 10/1993. Journalisten 27/1995. 144Mediatrender 6/1996. EterMedia 2/1997. 145Mediatrender 11/1996. 146Årsredovisning för Sydostpress i s 12 f och 20. 147Mediatrender 6/1996. 148EterMedia 20/1995. Mediatrender 11/1995 och 18/1995. 149Klassiska Hits hemsida på Internet []. EterMedia 21/1996. 151CLT:s televisionsverksamhet har fusionerats med Bertelsmanns. 152EterMedia 23/1995. EterMedia 23/1995. 154Dagens Nyheter och . Resumé 16/1996. 155Resumé 49/1995. Mediatrender 7/1996, 14/1996 och 16/1996. EterMedia 36/1996 . 158En fullständig redovisning för varje radiobolags omsättning och resultat är mycket svår att göra på grund av att bolagen i stor utsträckning mottagit eller gett aktieägartillskott eller koncernbidrag. 159Årsredovisning för Stampen 1995 s 4 och 20. 160Vision 2/1996. 161För en översikt över stationernas format se , : Musik, Massmedier och Mångfald Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1997:1 s 186-197. Den privatägda televisionens historia är kort i . (nuvarande ) bildades . startade TV3 sina sändningar. har TV-branschen gått igenom stora förändringar, inte bara genom att flera nya TV-kanaler startats utan också genom att en rad nya TV-anknutna marknader utvecklats. bedrevs så gott som all TV-verksamhet inom två företag. producerade i egna lokaler de svenskspråkiga programmen, köpte in och översatte utländska program, förvärvade via den europeiska radio- och TV-unionen EBU sändnings- rättigheter för större evenemang, programidéer från utlandet överfördes till svenska förhållanden. svarade för utsänd- ningarna, som distribuerades av . har en rad företag startats som specialiserat sig på olika typer av tjänster, som program- och reklamproduktion, över- sättning, dubbning, teknik- och studiouthyrning, text-TV, rättighets- och formatförsäljning, annonsförsäljning, distribution via kabel eller satellit. På företagsnivå har de större aktörerna valt olika sätt att organisera verksamheten. Några har en vertikal integration med kontroll över flera produktionsled, antingen genom att samla allt i ett bolag eller genom att skapa en rad dotterbolag. Andra aktörer har koncentrerat sig på ett led. producerades så gott som alla svenska TV-program inom eller på beställning av . Med tillkomsten av en rad reklamfinansierade kanaler som TV3, TV4, Kanal och , som alla lade ut huvuddelen av sin programproduktion på fristående bolag, skapades en ny marknad. En rad producenter var intresserade av att komma in på den nya marknaden. Där fanns bolag som producerat reklamfilm eller företags- och utbildningsfilm liksom producenter som lämnade SVT för att bilda egna bolag. En rad bolag i landsorten inledde samarbete med TV4 och producerade lokala TV4-fönster (se 6.3.2). 90 TV-ägare SOU 1997:92 liserade sig på olika områden som drama, frågeprogram, underhållning, feature etc. utkristalliserades en handfull expansiva och framgångsrika företag ledda av entreprenörer. har nästan alla av dessa bolag köpts av de stora aktörerna på TV-marknaden (tabell 6.1). är fortfarande den överlägset största svenska TV- producenten med en total programbudget 1996 på 1 600 m iljoner kronor, varav lades ut på fristående produktionsbolag. Den totala marknaden (exkl TV4-fönstren) för s.k. fri TV-produktion i beräknades ha omsatt 600 m iljoner kronor 1996. TV3:s programköp uppgick till 300 respektive . med tre reklamfinansierade kanaler i och ytterligare ett antal i och har givetvis varit stor programköpare. Företaget har också engagerat sig i en rad produ- ktionsbolag som är organiserade i två koncerner Strix och MTV . Strix startades av i samarbete med några entreprenörer som senare köptes ut. Verksamheten drivs bland annat genom moderbolaget samt reklamfilmföretaget och filmproducentenStrix Drama. MTV har bedrivit TV-produktionsverksamhet. Företaget förvärvades 1985 av fyra personer som varit verksamma i koncernen. MTV producerade ursprungligen sportevenemang, men när TV3 startades övergick bolaget till att göra i huvudsak under- hållningsprogram. gick in som delägare 1990 och övertog aktiemajoriteten 1995. I samband med att företaget börsintroduceras kommer röstandel att minska t ill . De fyra ursprungliga ägarna kommer sammanlagt få av rösterna. MTV har vuxit snabbt både genom egen utveckling och genom företagsförvärv, främst Kanon TV från systerföretaget Omsättningen ökade 1996 t ill , varav knappt hälften hänförde sig till den svenska marknaden. Av försäljningen gick till huvudägaren tre TV3- kanaler.165 Tabell 6.1 TV-produktionsbolag i Omsättning och resultat. Källa: Respektive företags årsredovisning 1995. Anm:1Uppgift i Månadens Affärer 2/1996. 3Företaget övertogs och namnändrades av har som ägare av länge varit involverade i samproduktioner med SVT av långfilmer, exempelvis barnfilmer som även sänts som TV-serier. SF startade en avdelning för direkt produktion för TV, bland annat en dramaserie för TV4.