sou · GLB3108d3 · 1998-01-01 00:00:00 — De pedagogiska samtalen mellan vuxna i skolan och utvecklingssamtalen tillsammans med vårdnadshavare och barn/unga är en viktig plattform för att utveckla verksamheten. Det är där behoven av förändrade pedagogiska och specialpedagogiska insatser och särskilda hjälpmedel synliggörs, planeras och utvärderas. En hjälp i samtalen kan vara konkret dokumentation och medvetna observationsanteckningar. Att kunna följa enskilda barns utveckling mot en tydligt analyserad undervisningskontext är ett angeläget kunskapsområde för pedagoger och lärare i förskola och skola och för skolledare. Skolan vet oftast vilka barn och unga som är i riskzonen. Rektor har ett uttalat ansvar för att dessa barn och unga får tillgång till resurser. Vi vill understryka att resurser inte i första hand handlar om timmar utan snarare om kunskap, kompetens och engagemang och att barn och unga i svårigheter behöver ha tillgång till den erkänt bästa kompetensen i förskola och skola. Individer är olika och har olika behov av stimulans och stöd. För de barn och unga som får stora läs- och skrivsvårigheter måste skolan öppna en mångfald pedagogiska vägar och ge maximala möjligheter till skriftspråksanvändning. I detta pedagogiska utvecklingsarbete är särskilda åtgärdsprogram en möjlighet. Nuvarande lagstiftning och andra styrdokument är redan tydliga när det gäller rätten till stöd för den som har särskilda behov. För att tydligare understryka att barns och ungas svårigheter i skolarbetet är pedagogiska frågor och därmed påverkningsbara med pedagogiska insatser behöver lagen ändras. Vi föreslår att skollagen (1985:1100) ändras i syfte att markera en fokusförskjutning som innebär att svårigheter i skolan ses som pedagogiska frågor och inte som individuella problem. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Särskilt stöd skall ges till elever som HAR svårigheter i arbetet. I utbildningen skall hänsyn tas till elever Särskilt stöd skall ges till elever och unga som F¥R svårigheter i arbetet. 'RUNDSKOLEF¶RORDNINGEN 'RUNDSKOLEF¶RORDNINGEN Särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Särskilt stöd skall ges till elever I behov av specialpedagogiska insatser. $E SPECIALPEDAGOGISKA INSATSERNA SKALL UTG¥ FR¥N EN VERKSAMHETEN I SIN HELHET OCH AV ELEVENS BEHOV OCH SYFTA TILL ATT UTVECKLA VERKSAMHETEN S¥ ATT DEN SVARAR MOT DEN ENSKILDA . första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Beslut om särskilt stöd enligt detta kapitel fattas av rektor, om inte annat följer av 15 och 20 §§. Om en elev behöver särskilda stödåtgärder, skall ett åtgärdsprogram utarbetas av berörd skolpersonal. Vid utarbetandet av programmet bör skolpersonalen samråda med eleven och elevens vårdnadshavare. Beslut om särskilt stöd enligt detta kapitel fattas av rektor, om inte annat följer av 15 och 20 §§. Om särskilda stödåtgärder BEH¶VS, skall åtgärdsprogram utarbetas I SAMR¥D MED ELEVEN OCH ELEVENS V¥RDNADSHAVARE Enligt läroplanen för , Lpo 94, har rektor ett särskilt ansvar för utformningen av undervisningen så att elever får det särskilda stöd och den hjälp som de behöver. Alla som arbetar i skolan ska samverka för att ge barn och unga i behov av särskilt stöd och stimulans en god miljö. Vi menar att det också innefattar en språkligt utvecklande miljö. Det pedagogiska arbetet med barn och unga i behov av särskilt stöd och hjälp inbegriper alla pedagoger och lärare, som är involverade i den pedagogiska verksamheten runt barnet/den unge. Vi menar att detta ansvar också bör omfatta att aktivt involvera eleven och elevens föräldrar i såväl planeringssom utvärderingsfaserna av arbetet med åtgärdsprogram. Som vi sagt delar vi den syn på barn, unga och lärande som kommer till uttryck i Barnomsorg och skolakommitténs förslag till ny läroplan, 6¤XA I L¤RANDE 7 Förslaget utreds nu inom . Vi utgår därför från detta förslag och föreslår att rektors och pedagogers/lärares ansvar för arbetet med åtgärdsprogram synliggörs i läroplanstexterna enligt följande. !LLA SOM ARBETAR I SKOLAN SKALL ·hjälpa elever som behöver särskilt stöd och ·samverka för att göra skolan till en god miljö för lärande "/3+ S F¶RSLAG ,3 + S F¶RSLAG !LLA SOM ARBETAR I SKOLAN SKALL ·samverka för / att göra skolan till /en god miljö för utveckling, lek, (och) lärande OCH samt därvid speciellt uppmärksamma och stödja barn och unga / hjälpa elever som / (med) behov av särskilt stöd ·// utgå från varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande //, ·samverka för en god miljö för utveckling, lek, lärande OCH SPR¥KANDE samt därvid speciellt uppmärksamma och stödja barn och unga I behov av särskilt stöd SAMT ·//utgå från varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter, SPR¥K och tänkande//, ·utgå från varje enskild elevs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, ·stärka elevens vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan, ·ge utrymme för elevens förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel, ·stimulera, handleda och ge särskilt stöd till elever som har svårigheter, ·samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen och ·organisera och genomföra arbetet så att eleven -utvecklas efter sina förutsättningar och stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, -upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, -får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, -successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar, -får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang och får möjligheter att arbeta ämnesövergripande. "/3+ S F¶RSLAG ·sam/ verka / arbeta / med andra lärare för att nå utbildningsmålen och organisera / och genomföra arbetet så att / eleven / barn och unga, –utvecklas efter sina förutsättningar och stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, –upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, –får stöd i sin språk och kommunikations-utveckling, –successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar, –får möjligheter till / ämnes /fördjupning, överblick och sammanhang och att arbeta ämnesövergripande, –får möjlighet till avkoppling, lek och vila, ·ge utrymme för barn och ungas förmåga att själv skapa och använda olika ,3 + S F¶RSLAG 0EDAGOGER OCH L¤RARE SKALL ·samarbeta F¶R ATT UTVECKLA VERKSAMHETEN så att barn och unga, –utvecklas efter sina förutsättningar och stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, –upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, –får stöd i sin språk och kommunikations-utveckling, –successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar, –får möjligheter till fördjupning, överblick och sammanhang och att arbeta ämnesövergripande, –får möjlighet till avkoppling, lek och vila, ·ge utrymme för barns och ungas förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel, ·stimulera, handleda och ge särskilt stöd till de barn och unga som har svårigheter, ·stärka barns och ungas vilja att lära och deras tillit till den egna förmågan ·stimulera, handleda och ge särskilt stöd till de barn och unga som har ELLER F¥R svårigheter SAMT ·stärka barns och ungas vilja att lära och deras tillit till den egna förmågan "ED¶MNING OCH BETYG Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de mål som uttrycks i kursplanen för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika kriterier för olika kvalitetssteg. Dessa betygskriterier anges i anslutning till respektive kursplan. "/3+ S F¶RSLAG främja elevernas kunskapsmässiga, och sociala utveckling, ·utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, ·med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat, (och) utvecklingsbehov och vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om ,3 + S F¶RSLAG 0EDAGOGER OCH L¤RARE SKALL främja elevernas kunskapsmässiga, SPR¥KLIGA och sociala utveckling, allsidigt utvärdera varje elevs SPR¥K OCH kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt, redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, V¥RDNADSHAVARNAS önskemål fortlöpande informera BARN UNGA och hem om elevens kunskaper och förmåga i förhållande till kraven i kursplanen och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. all tillgänglig information om BARNETS DEN UNGES kunskaper och förmåga i förhållande till kraven i kursplanen och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper OCH ·UTV¤RDERA VERKSAMHETENS EFFEKT MOT UPPGJORDA ¥TG¤RDSPROGRAM OCH BARNETS DEN UNGES SPR¥K OCH KUNSKAPSUTVECKLING Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skolplanen och den lokala arbetsplanen. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: /.../ "/3+ S F¶RSLAG Som pedagogisk ledare och chef för / lärarna och övrig personal i / skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skolplanen och den lokala ,3 + S F¶RSLAG Som pedagogisk ledare och chef för skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i skol-planen och den lokala arbetsplanen. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: /.../ – Att barn med behov av särskilt stöd får en individuell handlingsplan som upprättas i samarbete med hemmet och utomstående stöd- och behandlingsinstanser. (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade LSS) ansvaret för skolans resultat och har därvid, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för: /.../ -!TT ETT AKTIVT SPR¥KANDE MUNTLIGT OCH SKRIFTLIGT F¥R UTRYMME I ALLA ¤MNEN I SKOLANS HELA VERKSAMHET -!TT SAMTALA OCH SAMR¥DA MED skolan och hemmet om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan. -Anpassningen av resursfördelningen och stödåtgärderna till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör. -5TFORMNINGEN AV VERKSAMHETEN S¥ ATT BARN OCH UNGA I BEHOV AV S¤RSKILD STIMULANS OCH ST¶D F¥R DEN HJ¤LP DE BEH¶VER -5TVECKLINGEN AV SAMARBETET MELLAN L¤RARE PEDAGOGER OCH ELEVV¥RDSPERSONAL -!TT EN INDIVIDUELL HANDLINGSPLAN I FORM AV ETT ¥TG¤RDSPROGRAM UTARBETAS F¶R DE BARN OCH UNGA SOM F¥R BEHOV AV S¤RSKILD STIMULANS OCH ST¶D -!TT EFFEKTERNA AV SPECIALPEDAGOGISKA INSATSER ANALYSERAS UTV¤RDERAS OCH UTVECKLAS Även med tillgång till goda specialpedagogiska resurser kan det vara svårt för en kommun, en enskild skola eller ett arbetslag att bygga upp all den kompetens, som kan behövas när det gäller att göra förskolans och skolans läs- och skrivpedagogiska verksamhet bra för alla barn och unga. Verksamheten vid frivilligorganisationer som riktar sig till människor som fått stora läs- och skrivsvårigheter har visat sig ha stor betydelse för många människor. Likaså har utvärdering av läspedagogiska centrum visat att centrumbildningar kan utgöra en viktig kontaktpunkt. utvärdering visar också att centrumbildningarna hittilldags haft en stark inriktning mot individuell diagnos och att de haft svårt att få kontakt med eller utveckla verksamheten i skolan.8 Men regionala pedagogiska centrumbildningar av skilda slag kan utveckla speciella och fördjupade kunskaper inom skilda områden och på det sättet utgöra ett stöd för förskolans och skolans pedagogiska verksamhet. För att utveckla det egna kan man behöva konfronteras med andras erfarenheter, både sådana som stämmer med de egna och sådana som avviker. En viktig uppgift för ett pedagogiskt utvecklingscentrum är att skapa mötesplatser där pedagoger och lärare från olika verksamhetsområden får möjlighet att utbyta erfarenheter. Man kan också tänka sig att skolledare här får möjlighet att utbyta erfarenheter av arbetet med skriftspråklighet i verksamheten. Erfarenheter av och kunskaper om hur man kan följa och stödja barns och ungas språkutveckling kan på olika sätt 8 1995 (Dnr 95:344) Det kan också gälla kunskaper om sådana särskilda hjälpmedel som visat sig värdefulla för barn och unga med stora läs- och skrivsvårigheter och erfarenheter av hur kommuner och skolenheter använder de nationella proven som ett sätt att utveckla den pedagogiska verksamheten. Regionala pedagogiska centrum kan alltså fylla en viktig uppgift som mötesplats för pedagoger och lärare och för kunskapsarbete kring hur arbete med skrift kan bli en utvecklande del av leken och lärandet i förskola och skola. I samverkan med högskolornas och universitetens institutioner kan enskilda pedagoger, arbetslag och hela (för)skolor där få hjälp som ger utvecklingsmöjligheter i det inre arbetet i förskola och skola. nationella läs- och skrivprov har till uppgift att synliggöra undervisningskvaliteter och elevers förmåga mer än brister. Det finns tecken på att proven kan utgöra en utvecklande kraft i skolans verksamhet. Det är dock oklart hur proven utnyttjas i olika skolor. Därför är en kartläggning av de nationella provens pedagogiska utvecklingskraft för det språkutvecklande arbetet i skolan viktig. Resonemang om statliga utbildningsinspektörer har också förts i kommittén. För sådana statliga utbildningsinspektörer som utvecklingsplanen talar om9 kan det pedagogiska arbetet med barns och ungas språkutveckling vara ett av de områden som fokuseras mot bakgrund av resultaten av nationella läs- och skrivprov. Det är viktigt att sådana inspektörers verksamhet inriktas på att stödja och följa utveckling. Där pedagoger och lärare deltar i utvecklingsarbeten eller i forskningsprojekt där de får möjlighet att reflektera och gå i dialog – och där deras verksamhet på allvar blir föremål för t.ex. lärarutbildares eller forskares intresse – där utvecklas enligt vår uppfattning oftast verksamheten. 9 Regeringens skrivelse 1996/97:12 Många kommuner, rektorsområden och enskilda skolor prioriterar just nu arbete med läs- och skrivutveckling. projekt läsning och skrivning visar också att många enskilda lärare i sitt eget arbete på egen hand tillsammans med eleverna utvecklat framkomliga vägar. Tre nyckelbegrepp som förenar de olika arbeten lärarna beskriver kan redan nu pekas ut: framgångsrikt språkutvecklande arbete präglas av M¥NGFALD och STRUKTUR från lärarens sida och av att de förmår väcka elevernas LUST att läsa och skriva. stödjer också ett antal projekt med denna inriktning. Det är angeläget att sådana verksamheter fångas upp, utvärderas och synliggörs; det gäller både enskilda pedagogers och lärares, enskilda arbetslags eller skolors arbete. Ett samlat grepp om övergångarna mellan skolformerna, framför allt mellan och gymnasieskolan, är viktigt. En ökad förståelse bland lärarna och förvaltningarna för att alla har ett gemensamt ansvar för alla barn och unga genom hela skolsystemet kan växa fram genom exempelvis skolformsövergripande projekt eller försöksverksamheter med kopplingar till regionala utvecklingscentrum. ·att regeringen preciserar tillsynsuppdrag för förskola/skola så att ansvaret för läs- och skrivutveckling särskilt lyfts fram. Särskild prioritering ska göras vad gäller uppföljning och utvärdering av det långsiktiga pedagogiska arbetet med barns och ungas läs- och skrivutveckling som en angelägenhet för hela skolan, ·att regeringen uppdrar åt att utvärdera på vilket sätt de nationella proven används och hur/om de utgör en utvecklande kraft i verksamheterna. Det är angeläget att effekterna för verksamheten studeras både ur ett grupp- och ur ett individperspektiv och på ett sätt som gör det möjligt att förstå vilken betydelse klass, kön eller etnicitet har. ·att ges i uppdrag att speciellt stödja, dokumentera och utvärdera sådana lokala utvecklingsarbeten som syftar till att utveckla kommunernas och de enskilda förskolornas och skolornas L¥NGSIKTIGA utvärdering inom läs- och skrivområdet. I utvärderingen bör fokus riktas mot klassrumsarbete och aktivt språkande, muntligt och skriftligt, i alla ämnen. projektet läsning och skrivning är en satsning i den riktningen. Erfarenheter från detta projekt bör tas till vara och vidareutvecklas. ·att regeringen uppdrar åt att utarbeta ett stödmaterial för förskolans och skolans utvecklingsarbete vad gäller åtgärdsprogram samt ·att ges i uppdrag att utarbeta information om de regler och rättigheter som barn och unga som får läs- och skrivsvårigheter har. I de senaste årens mediedebatt i frågor som har med läs- och skrivsvårigheter att göra har det ibland sett ut som om forskningsframstegen inom området varit stora och landvinnande – att man nu är överens om orsakerna och att ledande forskning visar att tidiga insatser praktiskt taget alltid ger goda resultat liksom att forskningen i ökande utsträckning skett tvärvetenskapligt. Läs- och skrivkommitténs uppfattning är att de senaste årtiondenas forskning hjälper oss att till viss del förstå varför en del individer får problem. Men det saknas forskning som hjälper oss att fullt ut förstå frågorna om hur läs- och skrivsvårigheter kan förebyggas och åtgärdas. Forskning som visar bestående effekter av såväl förebyggande som åtgärdande pedagogiska insatser saknas helt. En rad frågor, som forskningen inte ställt, behöver belysas för att vi ska få redskap att förstå om och hur man med pedagogiska insatser i förskola och skola kan förebygga och åtgärda läs- och skrivsvårigheter. Nya frågor behöver formuleras och besvaras med flera metoder än de som använts. Huvuddelen av den forskning som bedrivits om människors läs- och skrivförmåga och läs- och skrivsvårigheter har haft en utpräglat kvantitativ, experimentell eller medicinsk inriktning. Det förekommer endast ringa forskning om vad som faktiskt händer i undervisningen i skolan och en mycket begränsad analys av hur framgångar och misslyckanden produceras i den direkta undervisningen. Skolans inre värld är i många avseenden en svart låda som människor har allehanda åsikter om, men där de faktiska kunskaperna om verksamheten är dåliga. Kvalitativ forskning som följer och dokumenterar barns och ungas läs- och skrivutveckling från tidig ålder och mot bakgrund av en tydligt beskriven, analyserad och reflekterad undervisningskontext saknas och behöver initieras. På samma sätt är det med tvärvetenskapliga studier om läs- och skrivsvårigheter med kopplingar till barns och ungas fritid/kultur samt kön/klass/ etnicitet och funktionshinder i övrigt. IEA:s och IALS:s material kan utnyttjas för ytterligare studier vad beträffar lärarinsatser/undervisning/social bakgrund och individuella egenskaper. Det är viktigt att den experimentella forskningen kompletteras med kvalitativa studier av barn och unga som fått eller riskerar att få läs- och skrivsvårigheter. Sådana studier kan ge bilder av de kulturella och sociala sammanhang som människor befinner sig i och interagerar med eller mot. De kan också ge bilder av vad olika sätt att organisera språk- och läroprocesserna betyder för enskilda individer och undersöka hur självbild och självkänsla samspelar med de erfarenheter barn och unga gör i den skriftspråkliga verksamheten i förskola och skola. De kan dessutom visa hur barns och ungas skriftspråkliga socialisation utvecklas . Av särskilt intresse är studier av hur man kan utforma en pedagogik inriktad på ett rikt bruk av medier och texter av olika slag, med ett stort inslag av barns och ungas egen medieproduktion och textskapande och mot bakgrund av deras mediasocialisation i stort och med särskilt fokus på elever i stora läs- och skrivsvårigheter. Detsamma gäller studier av ämnesövergripande arbete på alla stadier och över där textarbete och textskapande – framför allt läsande, skrivande, samtal och reflexion – utgör starka inslag och där elever i svårigheter särskilt fokuseras. Sexåringar har funnits i pedagogisk verksamhet . De har haft lagstadgad rätt till allmän förskola . Förskolan har traditionellt sysslat med muntlig 10 Se bilaga 3 kommunikation men inte med skriftlig. Förutsättningarna för det pedagogiska arbetet med barns skriftspråk har förändrats genom den flexibla skolstarten och det ökade samarbetet mellan förskola och skola. Den syn på lärande och språkande som växer fram inom modern språk- och pedagogikforskning öppnar nya utvecklingspedagogiska möjligheter för verksamheten med barn i förskola, skola och skolbarnsomsorg. Internationellt finns intressanta studier, som följer och visar tidigt pedagogiskt arbete med skriftspråksutveckling som utgår från en annan tradition än skolans. På några håll bedrivs intressant verksamhet med sådana pedagogiska ansatser. Sådan verksamhet behöver synliggöras genom dokumentation och utvärdering. De organisatoriska ramarna för pedagogisk verksamhet för barn i tidigare förskoleåldrar förändras. Ett förslag till samlat måldokument för hela den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6-16-år har presenterats 11. Vi vet ännu inte vilka konsekvenserna blir vad gäller sexåringarnas möte med skriftspråket när förskolans och skolans pedagogiska traditioner möts. Det finns både möjligheter och risker i mötet. En del förskolebarn i står på tröskeln till en ny verksamhet. Det är därför viktigt att man gör en riksomfattande kartläggning av hur läs- och skrivverksamheten i sexårsverksamheten ser ut för att kunna studera de eventuella förändringar som blir en följd av den allt närmare relationen till skolan. Estetisk verksamhet, ny medieteknik och kulturell och språklig mångfald är kraftkällor att ösa ur. Verksamheter som på olika sätt redan funnit utvecklingsbara vägar behöver dokumenteras vetenskapligt och utvärderas för att ge stöd åt lärar- och pedagogutbildningarna och lärarnas och pedagogernas kompetensutveckling. Forskning som studerar sambandet mellan skriftspråklighet och uppväxtmiljö, ärftlighet, kön och etnicitet är också angelägen liksom studier som tydliggör den mångfald faktorer, som kan försvåra skriftspråklig utveckling när allt ter sig gynnsamt. · att forskningsinsatser initieras för att KARTL¤GGA OCH F¶LJA INNEH¥LL OCH ARBETSS¤TT I SEX¥RSVERKSAMHETEN speciellt med inriktning på hur barn i behov av särskilt stöd i sin skriftspråksutveckling och sitt lärande uppmärksammas pedagogiskt, ·att forskningsinsatser initieras och riktas mot LONGI TUDINELLA STUDIER AV L¤S OCH SKRIVUTVECKLING L¤S OCH SKRIV SV¥RIGHETER ur olika perspektiv, av såväl kvantitativ som kvalitativ karaktär och inom en rad områden med särskilt fokus på sambandet mellan verksamheten i förskola och skola och betydelsen av kön, klass och etnicitet, ·att forskningsbaserad PROJEKTVERKSAMHET initieras för att synliggöra verksamheter i förskola och skola SOM G¶R BARN OCH UNGA STARKA I KOMMUNIKATIVT AVSEENDE Det bör framför allt gälla långsiktigt inriktat arbete med barn och ungdomar och det bör gälla det dagliga arbetet i förskola och skola och ha särskilt fokus på de barn som riskerar att få eller får läs- och skrivsvårigheter. Inom dessa områden är det av särskilt intresse att studera hur texter och medier produceras och används, hur läsande, skrivande, samtal och reflexion kan bli starka inslag i verksamheten och hur olika språkliga uttrycksformer kan tas i bruk. Läs- och skrivutvecklingen är delar av en individs hela lärande och utveckling.