sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns dock tecken som tyder på att program som riktas till föräldrar om barn och barns utveckling inte får lika hög prioritet som . Exempelvis i den projektplan där UR presenterar sin kommande produktion saknas än så länge planer på att producera program för föräldrar. Utlåning från !6 CENTRALERNA gäller endast för personal inom ut- bildningsväsendet och det är inte möjligt för allmänheten att låna från AV–centralerna. Vidare har många AV–centraler i landet lagts ner. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 155 Däremot finns UR:s program att låna på vissa folkbibliotek och det finns planer på att UR ska kunna erbjuda sina program för utlåning via landets folkbibliotek. Utredningen redovisar här två exempel på videoproduktioner som har tagits fram för att användas i föräldrastödjande/utbildande syfte. En större satsning på föräldrautbildning på temat Människans barn har skett genom en videoproduktion (av företaget –Journalisterna) för och . Det är 5 videokassetter med sam- manlagt 15 filmer. Dessa kan köpas både som hel serie eller som en- staka videokassett. Videoserien har filmer om barnets första tid, jagut- vecklingen, syskons betydelse, självkänsla och självförtroende., blyga barn, lekens betydelse för barnet, vänskapsrelationer och utanförskap, papparollen, barns behov av rörelse, språkutvecklingen, trotsåldern, gränser och uppfostran, om att spåra barn i riskzonen och föreb ygga brottslighet hos unga. Till varje kassett finns ett litet häfte med kort faktatext om innehållet och 5 frågor att samtala kring utifrån respektive films innehåll. Videoserien Människans Barn är påkostad och välgjord. Videose- rien har rönt stor uppskattning och sålts i närmare 1 000 exemplar till bl.a. mödra- och barnavårdscentraler, förskolor, skolor, utbildningsan- ordnare, bibliotek. Några av filmerna behandlar förhållandevis många frågeställningar på en gång. Exempelvis i film nr 10 Mästare i Memory berättar barnläkaren om barn med DAMP och den verksamhet som bedrivs i för att ge dessa barn skall få ett bättre stöd i skolan. Den finske hjärnforskaren berättar om hjär- nans utveckling och i slutet presenteras den danska Bifrostskolan.58 Yt- terligare kunskap inom detta område ger t.ex. UR:s serie Om Barn med programmet om Barnet, hjärnan och möjligheterna där hjärnforska- ren medverkar och hjärnans utveckling presenteras 58 UR har dessutom producerat fyra dokumentära program om Bifrostskolan i . Denna skola omfattar barn i åldrarna och dess arbetsmetoder har fått stor uppmärksamhet. Undervisningen utgår från barnens frågor och intressen. Barnen är delaktiga i planeringen av undervisningen och lär sig ta ansvar för sin inlärning. Läroplanen följs, men varken schema eller läroböcker används. I stället används eget material, tidningsartiklar, m.m. 156 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET med bl.a. tecknade sekvenser och dokumentära scener av barn. I detta program belyses också varför miljön är viktig för barns utveckling. Mästare i Memory kan också kompletteras med UR:s Möjligheterna skola där hela programmet handlar om den danska Bifrostskolan Film nr 12 Titta, nalle! tar upp frågor om barns språkutveckling, tidig läsinlärning och barn med läs- och skrivsvårigheter och kan kompletteras med de två programmen från serien Om Barn angående Läs- och stavsvårigheter och Vänta inte och se. och Skola är en av flera organisationer som produ- cerar material för föräldrar. Ett sådant material är utbildningspaketet Skolkunskap = Livskunskap?. Där ingår en videofilm som är avsedd att visas för föräldrar såväl inför skolstart som inför valet av gymnasie- program. Syftet med filmen är att väcka tankar och ge inspiration till samtal om kunskap och lärande, om skolans uppgift och om vad som hjälper barn att växa och utvecklas. I filmen kommer elever, föräldrar och lärare till tals i frågor om hur de ser på skolan och vad olika för- ändringar kan leda till. Till videofilmen hör ett metodhäfte (en handledning) med förslag på hur man kan arbeta med materialet och med frågor som gruppen kan diskutera i direkt anslutning till videofilmens olika inslag. Det har stor betydelse om dagstidningarna tar upp frågor som rör barn och föräldrar, föräldraskap m.m. och även väcker debatt i dessa frågor. Dagstidningarna fungerar som påtryckare i opinionsbildningssamman- hang och har stora möjligheter att förmedla kunskap till och väcka in- tresse hos föräldrar i aktuella frågor. De flesta stora dagstidningar i landet har en sida där man ofta tar upp frågor som på ett eller annat sätt berör barn och föräldrar. Som exempel kan nämnas att har satsat på skolfrågor och diskuterar en kommande särskild satsning på barn och barnkultur. Svenska Dag- bladet, och har ofta artiklar eller artikelserier i frågor som rör barn- och familjefrågor, föräldrarol- len, mobbning och skolan. Med den NYA DATATEKNIKEN borde möjligheterna vara stora att både komplettera och vidareutveckla material för föräldrar. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 157 nya möjligheter att nå större grupper av föräldrar med kunskap och in- formation i olika barn- och föräldrafrågor. Den ger också föräldrar möjlighet att få kontakt med andra föräldrar och intressegrupper för att utväxla information och få stöd och hjälp av varandra. Erfarenheterna av kommunikation mellan föräldrar är än så länge begränsade inom IT–området. Via Postens Torget har föräldrar fått en möjlighet att föra dialog med varandra. Där har man bl.a. samtalat om ensamma pappor och om att vara förälder. Här skulle dock nå- gon expert kunna komplettera med kommentarer och bidra med yt- terligare kunskaper. Ytterligare föräldraadresser är www. som är under lansering och uppb yggnad genom förlaget vande böcker och Föräldranätet (/) som öppnades . Föräldranätet har bl.a. en panel som svarar på föräldrarnas frågor, en samtals –chat– hörna, nyhetsartiklar med kommentarer i aktuella föräldra- och barnfrågor. Föräldranä- tet drivs av Bonnierföretaget on line. kommer det sannolikt att finnas ett antal svenska föräld- rasajter som föräldrar successivt kan använda sig av. Inom 2–kan detta medium vara en viktig källa för information och kommunikation. På detta sätt utvecklas ett medium som kan användas av alla föräldrar och underlätta för dem som vill vara anonyma och för dem som inte är så verbala att få information och kunskap. I finns redan ett flertal föräldrasajter – som t.ex. Family pla- net och Parents Soup – som föräldrar kan kontakta för att få svar på och diskutera sådant som berör barnets utveckling och hälsa, föräldraskap, osv. Där ges också tips om vad man kan göra tillsammans med sitt barn, vart man kan gå och roa sig tillsammans med barnen, m.m. Vi- dare finns ett 30–tal kommersiella sajter även de med information i för- äldrafrågor. På finns ment Unit (ECDU) som arbetar för att kvaliteten skall vara hög när det gäller insatserna för barn . Där samlas både nationell och internationell kunskap om barns utvecklingsbehov och om möjligheter till kompetensutveckling för personal, m.fl. Planerare, förskolepersonal och föräldrar i samhället förses med information. Informationen presenteras bl.a. via hemsidor på World . #$ är ett annat nytt datamedium. CD–rom kan användas på ungefär samma sätt som ett uppslagsverk och visa både i ord och på bild, fast på data och mer tekniskt avancerad. CD–rom är lättillgängligt för den som har tillgång till tekniken. CD–rom är dock än så länge en förhållandevis dyrbar informationsmetod. Den kan inte heller ersätta andra media som t.ex. tryckt material och videofilmer. 158 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 5.8.4Motiv för utredningens förslag Undersökningar och erfarenhet har visat att föräldrar vill träffas för att utbyta erfarenheter och få möjlighet att ställa frågor. Det gäller kanske främst de yngsta barnens föräldrar, men det gäller även föräldrar med barn upp i tonåren. Därför är det viktigt att det finns material som både fungerar i grupp och i hemmet. För att nå ut till föräldrar med specialinriktad information har trycksaker, böcker och videogram varit de medier som erfarenhetsmässigt visat sig fungera bäst. Med hjälp av dessa medier är det möjligt att skapa ett lättillgängligt material som går att anpassa efter olika behov. Detta har också varit en utgångspunkt för ett föräldrahandlednings- program som har utvecklats i och som innebär en omfattande satsning för föräldrar på stöd i föräldraskapet. En utförligare redovis- ning av hur detta program byggts upp och genomförts i ges i kapitel 12 Särskilda metoder och modeller. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser det angeläget att föräldrar kan få stöd genom de medier som står till förfogande och medierna bör finnas tillgängliga så att flertalet föräldrar har möjlighet att använda dem. Då kan videofilmer och enskilda film- och TV-sekvenser vara en bra hjälp. Här är dokumentärt inspelat film- och videomaterial ett vik- tigt redskap, eftersom det ger möjlighet att fånga verkligheten och göra den synlig. Det är också möjligt att använda sådant material gång på gång. Att hitta bland alla faktaböcker, tidningar och annat som berör barn och föräldrar är svårt liksom att få en överblick över aktuellt material som skulle kunna vara användbart i föräldrastödet/utbildningen. För att hitta material krävs kunskap om vem som producerar det och vem som distribuerar och/eller försäljer det. Beskrivningar av materialet finns främst hos respektive förlag eller producent som själv presenterar sitt material. Presentationen kan då ge en alltför positiv och lockande text, som inte alltid stämmer med verkligheten. 5TREDNINGEN anser att det är angeläget att en instans får ansvar för att samla in vad som ges ut om barn- och föräldrafrågor. Denna instans borde ha till uppgift att presentera materialet exempelvis i form av en skrift som finns tillgängligt på bibliotek, barnavårdscentraler och inter- net där föräldrar kan ta del av informationen. Sådana översikter borde omfatta presentationer av trycksaker, böcker, videofilmer, TV-program, radioprogram, CD–rom, m.m. Presentationerna skulle kunna göras av en expertgrupp på liknande sätt som görs för Bibliotekstjänst bokutbud. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 159 Det är också angeläget att material och informationssatsningar ut- värderas. Dessa utvärderingar bör finnas tillgängliga på samma sätt som det övriga materialet. Utvärderingarna ger också hjälp vid nypro- duktion av annat material för föräldrar. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att uppdraget att lägga upp en databaserad förteckning över informationsmaterial som stöd till föräldrar i deras föräldraskap bör ges åt i samarbete I skulle också fler F¶R¤LDRASAJTER kunna utvecklas för för- äldrarna där de kan få kontakt med andra föräldrar och svar på de van- ligast förekommande frågorna från olika experter. Där skulle de även kunna få information om vart de kan vända sig inom den egna kommu- nen för att få hjälp, vilka aktiviteter som pågår för barn och föräldrar samt var föräldrar kan träffa andra föräldrar. För föräldrar till BARN MED FUNKTIONSHINDER och föräldrar med barn P¥ SJUKHUS anser utredningen att det är särskilt angeläget att det finns videofilmer och diskussionsmaterial som tar upp den specifika proble- matiken för respektive grupp och visar barnens möjligheter till utveck- ling. Bildmediet kan också användas för att lyfta fram föräldrarnas be- skrivningar vilket kan ge underlag för diskussioner i föräldragrupper och belysa föräldrarnas behov av stöd. 2ADIOPROGRAM som vänder sig till föräldrar i allmänhet och som be- handlar frågor kring barn och unga borde kunna få en stor publik. I programmen kunde experter inom olika områden medverka, svara på frågor och belysa olika aspekter av en fråga. Det är önskvärt med ra- dioprogram som sänds på tider då småbarnsföräldrar kan ha möjlighet 46 OCH RADIOPROGRAM har goda möjligheter att nå föräldrar och bi- dra till stödet i föräldraskapet. Utredningen anser att det finns särskilt behov av: ·radioprogram som fördjupar kunskapen om barn och föräldraskap, ·TV-program som åskådliggör barns utveckling och behov, ·debattprogram för tonåringar och deras föräldrar, ·frågeprogram kring medicinska frågor, ·diskussionsunderlag, handböcker med material och tips till programmen samt ·faktaböcker i olika ämnen. 160 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 3KA MAN F¥ SE P¥ VILKA FILMER MAN VILL P¥ 46 Jag tycker det är bättre om man får bestämma själv. -Om jag ser något hemskt så håller jag för ögonen på min så han inte tittar. "LIR MAN AVTRUBBAD FR¥N V¥LD OM MAN SER MYCKET V¥LD P¥ 46 Man fattar ju att det är TV. Om min mamma eller pappa frågar om jag verkligen skall se en film med mycket våld i, då säger jag att jag faktiskt är femton. 6 Föräldrastöd för pappor ·Olika åtgärder som stimulerar pappor att använda för- äldraförsäkringen för ledighet med sina barn bör uppmuntras. ·Särskilda pappautbildare kan vara ett sätt att inspirera och moti- vera fler män att delta i mödra- och barnhälsovårdens föräldraut- bildning/föräldragrupper. ·Det är angeläget med samarbete mellan mödra- och barnhälso- vården och försäkringskassorna för att nå män i föräldrautbild- ning/föräldragrupper och stimulera dem till uttag av dagar i för- äldraförsäkringen. ·Under värnpliktstiden bör ingå tid för diskussion om frågor om föräldraskap, samlevnad, parrelationer, barns utveckling och be- hov. ·Ungdomsmottagningarna har en viktig roll i att stärka pojkarna i deras mansroll och förbereda dem i deras roll som pappor. ·Att regeringen låter tillsätta en referensgrupp med uppgift att beskriva, belysa och utveckla mäns roll som föräldrar och fostrare och olika perspektiv på barnens, kvinnornas och männens roll. Denna referensgrupp bör följa upp och utvärdera projekt som särskilt vänder sig till pappor. ·Att begreppet mödravårdscentral ersättas med ett begrepp som t.ex. föräldracentral, som tydligare talar om att även papporna hör till verksamheten. Under 1980- och 1990–talen har papporna tagit allt större del i ansvaret för hem och barn. Det har blivit mycket vanligare än tidigare att fä- derna lämnar och hämtar sina barn på daghemmet eller familjedag- hemmet, att de aktiva i barnens vård och fostran, inköp till och skötsel av hemmet än för 15–rent generellt. finns det dock en mer traditionell rollfördelning i många hem. 162 &¶R¤LDRAST¶D TILL PAPPOR I utredningens direktiv betonas att en nära och tidig kontakt med båda föräldrarna är av ovärderlig betydelse för barnet och att det därför är viktigt att nå både mammorna och papporna med föräldrautbildning. Vidare anges att särskilda insatser för att uppmuntra pappor att delta i föräldrautbildning har visat sig vara framgångsrika. Bl.a. har fäder som har deltagit i försöksverksamhet med pappautbildning varit föräld- ralediga i större utsträckning än fäder som inte deltagit. Därför är det angeläget att utredningen medverkar till att verksamheten med pap- pautbildning får en fast och generell form över hela landet. Dessutom betonas att det är viktigt att finna former för hur mammor och pappor som inte bor tillsammans med sina barn kan få stöd i sitt föräldraskap. Utredningen förväntas även analysera tillgänglig statistik av pappornas uttag av föräldraförsäkringen i samråd med . Utredningens utgångspunkt är att barnen behöver och har rätt till båda sina föräldrar oavsett om föräldrarna bor ihop eller ej. Föräldrarna har en principiell rättighet att vara föräldrar till sina barn under barnets hela uppväxttid. Erbjudande om föräld- rastöd måste därför utgå till alla föräldrar, oavsett kön, och det måste anpassas efter behov. Ett erbjudande om stöd till båda föräldrarna ökar möjligheten till delaktighet på lika villkor, kan förväntas stärka parrela- tionen och öka båda föräldrarnas delaktighet i barnens vård och fostran. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING ifrågasätter i detta sammanhang begreppet mödravårdscentral som per definition exkluderar den ene föräldern. Ett begrepp som t.ex. familjecentral eller föräldracentral sva- rar bättre upp mot ambitionen att göra båda föräldrarna och särskilt bli- vande fäder mer delaktiga. Genom bildande av nya familjer kommer ibland män att bli fä- der/styvfäder till ett eller flera barn i olika åldrar direkt utan att ha nå- gon tidigare erfarenhet av barn eller föräldraskap. Denna nyblivna pappas behov av stöd i behöver också uppmärksammas. 6.2Pappors deltagande i mödra- och barnhälsovårdens föräldragrupper I en enkät till mödra- och barnhälsovården, som redovisas i rapporten i föräldraskapet, efterfrågades om mödra- och barnhälsovården gör särskilda ansträngningar för att få papporna att delta i föräldraut- bildningen och om det förekommer satsningar på särskilda grupper för Inom M¶DRAH¤LSOV¥RDEN är det, enligt enkätsvaren, relativt vanligt att pappor, i familjer som ska få sitt första barn, deltar tillsammans med mamman i den föräldrautbildning som ges i grupp. &¶R¤LDRAST¶D TILL PAPPOR 163 barnsföräldrar (män och kvinnor) som deltagit i mödrahälsovårdens föräldrautbildning anges i genomsnitt uppgå till . Av deltagarna i dessa föräldragrupper var pappor. När familjen får sitt andra eller tredje barn är det dock relativt ovanligt att papporna deltar. Då är det också en mindre andel av föräldrarna som totalt sett deltar i föräldrautbildningen. av de svarande mödrahälsovårdsöverläkarna uppgav att de vidtar särskilda åtgärder för att få med papporna i föräldrautbild- ningen. En vanlig åtgärd är att erbjuda separata föräldraträffar för pap- por. Sådana träffar kan ordnas ofta på kvällstid och många grupper leds av manliga ledare. Mödravårdscentraler som inte erbjöd separata pappagrupper försökte i stället intressera papporna för att delta i de or- dinarie föräldraträffarna vid MVC genom personliga inbjudningar och särskild information. Det är mindre vanligt att papporna deltar i föräldragrupper som ord- nas i BARNH¤LSOV¥RDENS regi, vilket också bekräftas i enkäten. svarande var andelen pappor i föräldragrupperna . Även inom barnhälsovården görs speciella satsningar för att få med papporna och av de svarande uppgav att sådana satsningar gjordes inom deras distrikt. Som exempel på åtgärder angav nära hälften av de sva- rande att det förekommer att man satsar på speciella pappagrupper inom och att man riktar sig till papporna med särskilda in- bjudningar. Vissa pappagrupper leds av män. Grupperna är uppskattade av deltagarna. Personalen efterlyser dock mer utbildning för att bättre motsvara pappors behov och önskemål. 6.3Pappautbildning i fyra landsting Jämställdhetsenhet och bedrev ett pappautbildningsprojekt för blivande och nyblivna pappor.59 Projektet var en försöksverksamhet som genomför- des i , , och och i kommun. Syftet var att öka männens uttag av föräldrale- dighet, förståelsen för en aktiv papparoll, ge bättre psykosocial miljö och ökad livskvalitet, samt att bidra till att underlätta för både kvinnor och män att förena yrkes- och familjeliv. Pappautbildning i detta projekt genomfördes vid sammanlagt 44 mödravårdscentraler. 70–80 PAPPAUTBILDARE ledde grupper och utbil- dade ca 1 200 blivande eller nyblivna pappor. Varje grupp hade 8–10 deltagare och grupperna träffades 3–5 gånger, varav minst en gång före Vad kan det vara bra för? Skrift från Arbetsmarknadsdepartementet.1996. 164 &¶R¤LDRAST¶D TILL PAPPOR Utbildningen fungerade som en mötesplats där det var möjligt för män att samtala om känslor och upplevelser, både under graviditeten och när familjen hade fått ett nyfött barn. SPRI, , har gjort en sär- skild utvärdering 60 som visar att erfarenheterna av försöksverksamhe- terna är positiva. Deltagarna i pappautbildningen har främst varit män som ska få sitt första barn. Det är också denna grupp som har tillfrågats i första hand. Pappor som redan har barn har inte ansett sig ha behov av att delta i grupp och inte heller ansett sig ha tid att delta. Andelen högutbildade män är större bland dem som har deltagit i pappautbildningen än bland dem som inte har deltagit. De som deltagit har sannolikt redan tidigare varit medvetna om att pappautbildningen kunde vara positiv för dem som fäder och för denna grupp kan utbild- ningen ha fungerat som en förstärkning. Sammantaget har man inte nått eller lyckats engagera fäder med in- vandrarbakgrund i samma omfattning som fäder med svensk bakgrund, vilket sannolikt beror på språk- och kulturskillnader. Intervjuer som genomfördes med pappautbildare och barnmorskor i samband med utvärderingen visade på ett stort behov av pappautbild- ning och gav förslag på hur den skulle kunna organiseras. Pappaut- bildningen fungerade, enligt intervjuerna, som ett forum där det var legitimt för män att tala om känslor och upplevelser i samband med kvinnans graviditet och där det gavs tillfälle att reflektera över pappa- rollen och föräldraskapet. De män som hade varit föräldralediga och själva tagit hand om barn och hem hade fått en helt annan syn på hemarbetet än andra män. Dessa män ansåg också i högre grad att det var viktigt att ha en nära relation till det nyfödda barnet. Utvärderingen visade att den gruppverksamhet som ordnas för män måste vara väl organiserad och bygga på någon form av bindande överenskommelse, annars finns risk att männen inte fortsätter att delta i gruppen. Majoriteten av de män som deltog i grupper ansåg att det var viktigt att grupperna enbart bestod av män. Det framkom inte något tydligt samband mellan gruppdeltagande och uttag av föräldraledighet, ett skäl kan dock vara att det inte har gått tillräckligt mellan utvärderingen och deltagandet i pappagrupp. Bland dem som planerade att ta ut föräldraledigheten såg man emeller- tid att deltagarna i föräldragrupperna planerade att ta ut fler dagar. 6.4Pappors uttag av föräldraledighet Utvärdering av ett försök med pappautbildning i fyra landsting och en kommun. , SPRI på uppdrag av och , 1996. SOU 1997:161 &¶R¤LDRAST¶D TILL PAPPOR 165 &¶R¤LDRAF¶RS¤KRINGEN ger möjlighet för föräldrar att vara hemma i samband med barns födelse eller adoption med föräldrapenning samt med tillfällig föräldrapenning när barnet är sjukt. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Föräldraförsäk- ringen riktar sig till barnets båda föräldrar. Ett syfte med föräldraför- säkringen är att underlätta för mamman och pappan att dela vården av det nyfödda barnet. tog 459 000 personer ut föräldrapenning och av dessa var pappor. Motsvarande andel för pappor var och . Ca 50 miljoner dagar togs ut med föräldrapenning . Papporna tog ut av , vilket kan jämföras , 1990 och 1986. Pappornas andel av ut- tagna dagar hade minskat i förhållande och 1994, men ökat i förhållande och 1990. 62 Av det totala antalet ersatta dagar med tillfällig föräldrapenning för vård av barn som togs ut utgjorde männens andel vilket är en minskning i förhållande . Även männens andel av det antal personer som tagit ut tillfällig föräldrapenning har minskat något från till . I stort tar alla mammor ut föräldraledighet. Antingen delar de da- garna med pappan eller också tar de ut hela ledigheten själva. Under de år som föräldraförsäkringen har existerat har en allt större andel av de nyblivna papporna tagit ut allt större del av föräldraledigheten. Ök- ningen har ofta beskrivits som successiv, men långsam. Det finns regionala skillnader och årstidsvariationer vad gäller an- vändning av föräldrapenningen. Detta framgår av en särskild studie som genomförts av vad gäller statistiken för . Undersökningen visar att pappornas andel av uttagen föräldra- 61Föräldrapenning utges i samband med barns födelse eller adoption. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenningdagar till den andre föräldern med undantag av (de s.k. mamma- och pappamånaderna). Föräldrapenningsdagarna kan tas ut till dess barnet fyllt . Fadern har särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under i samband med barns födelse eller adoption. av sjukpenninggrundande inkomst för med tillfällig föräldrapenning. Statistikinformation Is-I 1996:8.