sou · GLB347 · 1998-01-01 00:00:00 — Kyrkofondens budget utgår från att intäkterna i form av finan- siella intäkter skall uppgå t ill 110 milj. kr, att den särskilda kyrkoavgiften skall vara 120 milj. kr och att den allmänna kyrkoavgiften skall bli 1 229 milj. kr, tillsammans 1 459 milj. kr. Budgeterade kostnader är allmänt utjämningsbidrag 529 m ilj. kr, extra utjämningsbidrag 80 milj. kr, kyrkobyggnadsbidrag 100 milj. kr, stiftsbidrag 300 milj. kr, prästlöner m.m. 32 milj. kr, pensioner och gr uppliv för präster 110 m ilj. kr, rikskyrkliga ändamål 176 milj. kr, övrigt 20 milj. kr och budgeterat resultat 112 milj. kr, tillsammans 1 459 milj. kr. Den kyrkliga egendomens omfattning 4.4Den specialreglerade kyrkliga egendomen, lös egendom, förvaltningsförmögenheten Inventarier i församlingskyrkor, domkyrkor och biskopsgårdar är sådan specialreglerad lös egendom som huvudsakligen genom sitt bruksvärde tjänar kyrkan. Vad gäller inventarier i församlingskyrkor kan omfattningen av dessa sökas i de förteckningar som församlingskyrkorna enligt bestämmelser i kultur- minneslagen är skyldiga att föra över kulturhistoriskt värdefulla inventarier. Förteckningarna skall föras lokalt och hållas aktuella. Det finns ingen lagstadgad skyldighet att också förteckna kyrkliga inventarier som inte är kulturhistoriskt värdefulla. I praktiken förtecknas all lös egendom som finns i kyrkorummen. Förteckningarna har olika funktioner att fylla. De utgör ett nödvändigt underlag vid både inventeringar, redovisningar och revisioner. De kan också ligga till grund för värderingar i försäk ringssammanhang. kyrkobyggnadsregister innehåller huvudsakligen uppgifter om kyrkobyggnadernas fasta inventarier. För några kyrkor finns det dock uppgift i kyrkobyggnadsregistret om lösa inventarier som triumfkrucifix och särskilt värdefulla skulpturer. Inventariedelen av Riks- antikvarieämbetets kyrkobyggnadsregister är inte färdigställd . Värdet av landets lösa kyrkobyggnadsinventarier är svårt att uttala sig om. Många inventarier är så unika att det överhuvudtaget inte skulle gå att ersätta om de skadades svårt, förstördes eller försvann. Enligt vad som tidigare nämnts har kyrkornas försäkringsskydd rent allmänt setts över efter branden i i . har skickat ut förfrågningar till landets alla pastorat om intresse för en frivillig anslutning till en centralt upphandlad försäkring av kyrkobyggnaderna och av dess fasta och lösa inventarier. Ca 600 av landets drygt 1 000 pastorat och samfä lligheter har visat intresse för projektet och pastoratsförbundet har gjort en särskilt värdering i försäkringshänseende antingen genom att studera insända ritningar etc. eller genom att besiktiga byggnaderna på plats. Brandvärden men även storm- och vattenskadevärden har uppskattats. Brandvärdet skall avse det totala försäkringsvärdet om byggnaden helt skulle förstöras. Det har inte gjorts någon specifik värdering av kyrkobyggnadernas inventarier. Däremot förekommer det alltid ett schablonvärde för inventarierna som är mer än byggnadernas brandförsäkringsvärden. Om kyrkobyggnaderna t.ex. är försäkrade för 20 94 Den kyrkliga egendomens omfattning milj. kr är det samlade försäkringsvärdet för byggnaderna och deras inventarier 23 milj. kr. Den försäkringsvärdesstatistik som finns att tillgå för kyrkoinventarierna är osäker i flera hänseenden. Dels omfattar statistiken inte förhållandena i hela landet utan bara förhållandena i drygt hälften av landets pastorat och samfälligheter, dels är försäkringsvärdena för kyrkoinventarierna rent schablonmässigt uppskattade som en del av dessa kyrkob yggnaders hela försäkringsvärde. Kammarkollegiet gjorde en särskilt enkät t ill landets domkyrkoförsamlingar för att få närmare uppgifter om bl.a. domkyrkornas inventarieförteckningar. Kammarkollegiet upplystes då om att det finns uppdaterade inventarieförteckningar som hålls betr yggande arkiverade (ofta på två skilda platser). Endast , och har gjort uppdelning mellan församlingens inventarier och inventarier. Någon egen värdering av domkyrkornas inventarier har inte gjorts. I domkyrkornas försäkringsvärde ingår såväl byggnadsvärde som värdet av inventarierna. Även beträffande biskopsgårdarna valde Kammarkollegiet att göra en särskild enkät. Enkäten sändes ut till respektive för valtare. Beträffande biskopsgårdarnas inventarier efterfrågades deras försäk- ringsvärden. De svar som lämnades var följande. ·I stift är inventariernas försäkringsvärde 6 milj. kr. ·I är inventariernas försäkringsvärde . ·I stift är inventariernas försäkringsvärde . ·I stift är inventarierna inklusive deponerad konst försäkrade för 3 milj. kr. ·I är maskiner och inventarier försäkrade för . ·I stift är inventarierna försäkrade för 4 milj. kr. I försäkrings- värdet ingår även depositioner. ·I är inventarierna försäkrade för . ·I är inventarierna försäkrade till ett värde motsvarande . Den kyrkliga egendomens omfattning ·I är byggnaden och inventarierna försäkrade g emensamt. ·I är inventariernas försäkringsvärden för maskiner och för lös egendom. ·I stift finns det en paketförsäkring för hela huset och dess inventarier. ·I är inventarierna försäkrade för . ·I är inventarierna försäkrade via kyrkofonden. Den verkliga omfattningen av biskopsgårdarnas inventarier måste sökas ide inventarieförteckningar som finns hos egendomsnämnderna och som fastställs av kyrkofondens styrelse. Eftersom dessa förteckningar är omfattande görs det här ingen redovisning av innehållet i dem. 4.4.4Penningmedel och övrig lös egendom Till kyrkans egendomar hör också penningmedel och annan lös egendom som skall tjäna kyrkan genom sin avkastning eller på annat sätt. De penningmedel som här är i fråga är medel som kyrkan fått genom olika gåvor, testamenten och donationer. Det finns också medel som kommit från kollekter och insamlingar för skilda ändamål. Vidare finns det fonderade ersättningsmedel för gravskötselåtaganden; dels sådana och dels åtaganden för ett bestämt antal år. Donationsfonder och medel för gravskötselåtaganden förvaltas särskilt. För kollekter och gåvor m.m. finns det särskilda redovisningskonton inom kyrkokommunernas bokföring. I den ekonomiska redogörelsen 1995 från SCB har bl.a. redovisats enkätsvar från olika förvaltare av kyrklig egendom. I två tabeller (s. 26–27) som gäller ansvarsförbindelser och förvaltningsuppdrag 1995 (utanför kyr kokommunens balansräkning) har redovisats följande värden för dels gravskötselåtaganden, dels donationsfonder/stiftelser för kyrkokommunerna. Avtal för bestämt antal år (gamla åtaganden) 96 Den kyrkliga egendomens omfattning Nedan redovisas donationsfonder/stiftelser 1995, samtliga kyrkokom- muner på lokal nivå i löpande priser. Kassa, bank, postgiro Värdepapper, andelar och övriga placeringar Skulder och eget kapital Summa skulder och eget kapital Avkastning på donationsfonder/stiftelser samt marknadsvärde för värdepapper 1995. Miljoner kr, därav bank För stiftssamfälligheterna har SCB (s. 36) lämnat följande redovisning i löpande priser över de donationsfonder/stiftelser som förvaltades utanför balansräkningen 1995. Kassa, bank, postgiro Skog och övriga fastigheter Värdepapper, andelar och övriga placeringar Summa skulder och stiftelsekapital Den kyrkliga egendomens omfattning Avkastning på donationsfonder/stiftelser samt marknadsvärde för Övriga penningmedel som kommit kyrkan tillgodo genom gåvor och testamenten (på landet och i stad) är specialreglerad lös egendom liksom medel av kollekter och insamlingar från sådan äldre tid om de fortfarande finns kvar och förvaltas av kyrkan. Till den lösa egendomen hör också kyrkoarkiven vari ingår bl.a. kyrko- böckerna, handlingar angående kyrka, kyrkogård och annan kyrklig jord samt protokoll med tillhörande handlingar från pastorsämbetena. För kyrkor och begravningsplatser som tillkommit på landet och i städerna gäller att de skall vårdas och förvaltas på samma sätt som de specialreglerade kyrkorna och begravningsplatserna från äldre tid. Samma sak gäller för de egendomskategorier av fast och lös egendom som i övrigt definieras i nuvarande 41 kap. kyrkolagen i den mån de tillförts kyrkan under mer moderna tider. Sådan senare tillkommen egendom ses som specialreglerad kyrkokommunal egendom. För övriga förmögenhetstillgångar som på landet och i städerna kommit kyrkan t illgodo gäller att den förvaltas enligt vanliga kommunalrättsliga principer. Denna del av kyrkans för- mögenhet i fast och lös egendom brukar kallas för den fria kyrkokommu- nala egendomen. Exempel på sådan fri kyrkokommunal egendom är för- samlingshem, förvaltningsbyggnader, kyrkliga ungdomsgårdar och andra liknande lokaler. Den specialreglerade kyrkliga egendom som inte förvaltas av egen- domsnämnderna eller kyrkofonden enligt kyrkolagen och som inte heller är församlingskyrkas fastighetsfond (dvs. prästgårdar och församlingskyrkas fastighet) ingår enligt SCB i kyrkokommunernas allmänna kyrko- kommunala redovisning men har i sammanställningarna tagits upp under särskilda konton vad gäller t.ex. driftskostnadsredovisningar. Församlings- kyrkas fastighetsfond har i SCB:s redogörelser redovisats särskilt. 98 Den kyrkliga egendomens omfattning na redovisas i statistiken som kyrkokommunala trots att det äldre beståndet egentligen är stiftelseliknande rättssubjekt. Den statistik som SCB tillhandahåller och som i dess sammanställningar benämns som kyrkokommunal egendom är med andra ord en blandad egendomsmassa som i viss utsträckning består av både specialreglerad äldre kyrklig egendom, specialreglerad nyare kyrkokommunal och fri kyrkokommunal egendom. Det bokförda värdet av den egendom som SCB:s redogörelse 1995 handlar om ges i följande balansräkning för samtliga kyrkokommuner på lokal nivå i löpande priser (s. 18). Kassa, bank, postgiro Värdepapper, andelar, bostadsrätter Lån i banker, kreditinstitut Den kyrkliga egendomens omfattning Summa skulder och eget kapital Redovisning av marknadsvärden på värdepapper. Kammarkollegiet noterar att i anläggningstillgångar fastigheter ingår landets kyrkobyggnader. SCB har upplyst om att ändrade värderingsprin- ciper avseende anläggningstillgångarna har påverkat årets balansomslut- ning. låg t.ex. brandförsäkringsvärden till grund för de bokförda värdena på kyrkor i kyrkokommunernas balansräkningar, vilka nu justerats ned på många håll. I redovisade anläggningstillgångar fastigheter ingår också församlingshem, övriga fastigheter och lokaler. Den fria stiftelse- och föreningsegendomen omfattar tillgångar lokalt, på stiftsnivå och på riksplanet. Det är oftast fråga om donationer eller egendom som härrör från insamlade medel. Den lokala egendomen är främst olika församlingshem och småkyrkor som ägs av särskilda stiftelser. På stiftsnivå finns t.ex. stiftsgårdar, ungdomsgårdar, folkhögskolor, sjömanshem, vårdhem drivna av diakoniföreningar. På riksplanet finns utbild- ningsanstalter, sjukhus och vårdhem. Gränsen mellan egendom som har en definitiv anknytning till kyrkan och egendom som i princip tillhör fristående och självständiga rättsubjekt är ibland flytande. Kammarkollegiet har inte gjort några särskilda utredningar om omfatt- ningen av dessa typer av egendom. 100 Den kyrkliga egendomens omfattning 4.7En översiktlig sammanställning av resultatet av Kammarkollegiets omfattningsutredning Resultatet av Kammarkollegiets omfattningsutredning mer i detalj har givits i de tidigare avsnitten i detta kapitel. Här följer en mer översiktlig sammanställning av utredningsresultatet. För kyrkobyggnader finns det två aktuella register dels kyrkobyggnadsregister och dels SCB:s register om kyrkobyggnader och begravningsplatser. Kammarkollegiet har tagit del av utdrag ur dessa båda register. Det finns en liten diskrepans mellan de båda registren. Diskrepansen beror sannolikt på att registren delvis har definierat begreppet kyrkobyggnad på olika sätt och på att register kan ha vissa felkällor. I de båda registren varierade antalet kyrkobyggnader mellan 3 485 st och 3 594 st när gravkapellen var borträknade. Enligt uppgift från kyrkof ondens kansli hos Kammarkollegiet har kansliet i samband med arbetet att införa det nya kyrkoutjämningssystemet försökt få uppgifterna om kyrkob yggnader i SCB:s register bekräftade. Kansliet har därför tagit kontakt med samma pastorat som tidigare lämnat uppgifter om sina kyrkobyggnader till SCB. Det har visat sig att många pastorat nu redovisar andra uppgifter till kyrkofondens kansli om antalet kyrkobyggnader än vad som angivits i SCB:s tidigare undersökning. Uppgifter om kyrkogårdar och begravningsplatser finns i Riksantikva- rieämbetets register om kyrkobyggnader m.m. och i SCB:s register om kyrkobyggnader och begravningsplatser. Kammarkollegiet har inte gjort någon särskild undersökning av antalet kyrkogårdar och begravningsplatser Material till en sådan omfattningsutredning finns dock att tillgå i de båda registren. Domkyrkornas omfattning har varit klarlagd. Vissa kom- pletterande uppgifter om domkyrkorna och deras inventarier har dock inhämtats av Kammarkollegiet. Prästlönefastigheternas aktuella omfattning har undersökts med hjälp av . Sammanlagd areal för prästlönefastigheterna är varav eller är produktiv skogsmark. För stift saknas uppgift om skogsarealens del av den totala arealen. I arealen ingår vissa ej avstyckade prästgårdar. Det sam- manlagda taxeringsvärdet för mark och byggnad var 4 . Det schablonmässiga marknadsvärdet (taxeringsvärde x 1,33) var vid samma tillfälle . De prästgårdar som utgör kyrklig jord enligt kyrkolagen är enligt 1 237 st. (1 255 - 10 vakanta i stift, – 6 som ej är i bruk i stift, – 2 som ej är tjänstebostad i ). Den kyrkliga egendomens omfattning 101 som Kammarkollegiet gjort är tjänstebostäderna 1 269 st. Av tjänstebostäderna är 36 st hyresrätter. Några prästgårdar är avstyckade egna fastigheter och några ligger på prästlönefastigheter. Säkra arealuppgifter saknas. Prästgårdarna är inte åsatta taxeringsvärden. Mark- nadsvärden torde få uppskattas från fall t ill fall vid eventuella försäljningar av prästgårdarna. För församlingskyrkas fastighet gäller följande. Den sammanlagd redo- visade arealen är varav eller produktiv skogsmark. För saknas uppgift om totalateal men inte om den del som är skogsareal. Det sammanlagda taxeringsvärdet för mark och byggnad var . , och har inte lämnat några uppgifter om taxe- ringsvärden för församlingskyrkas fastighet. Det schablonmässiga mark- nadsvärdet beräknat utifrån redovisade taxeringsvärden kan vid samma tillfälle grovt uppskattas till 150 milj. kr. Kyrkofondsfastigheternas sammanlagda redovisade areal är enligt varav eller utgör produktiv skogsmark. Det sammanlagda redovisade taxeringsvärdet var och det schablonmässiga marknadsvärdet vid samma tillfälle drygt 140 milj. kr. har inte lämnat någon uppgift om kyrkofondsfastighets taxeringsvärde. För domkyrkas fastighet redovisades den sammanlagda arealen varav eller är produktiv s kogsmark. Det sammanlagda redovisade taxeringsvärdet var och det schablonmässiga marknadsvärdet vid samma t ill- fälle drygt 155 milj. kr. Biskopsgårdarnas omfattning har varit klarlagd. Vissa kompletterande uppgifter om biskopsgårdarna och deras inventarier har dock inhämtats av Kammarkollegiet. En sammanställning av den i redovisade totalarealen, det samlade taxeringsvärdet och det vid samma tillfälle schablonmässigt beräknade marknadsvärdet för prästlönefastigheter, församlingskyrkas fastigheter, kyrkofondsfastigheter och domkyrkas fastigheter redovisas i följande tabell. 102 Den kyrkliga egendomens omfattning Tabell 4.13 (repris) Areal (ha) Taxeringsvärde (tkr) Tabellen redovisar resultatet av för den kyrkliga finansförmögenheten för de egendomskategorier som traditionellt sett hänförts dit. Prästlönefondernas omfattning har sökts av Kammarkollegiet i olika resultatredogörelser som gäller förhållandena . Den redovisning av prästlönefondernas medel och deras värde som givits utvisar att bankmedel, aktier, andelar, obligationer och olika värdepapper med det ungefärliga marknadsvärdet 1 145 m ilj. kr är placerade i dessa fonder och att fondförvaltningen för gav ett överskott efter avskrivningar men före avsättning för värdesäkring på drygt 80 milj. kr. För församlingskyrkas fastighetsfond har svar kom- pletterats med en riktad undersökning till och . Fyra stift: , , och ingår i underlaget. Dessa fyra stift hade medel i församlingskyrkas fastighetsfond med ett sammanlagt värde av . Av de sålunda redovisade medlen var drygt 1 206 000 placerade i värdepapper (). och hade hela sina fastighetsfonder placerade i bank- medel. lämnade ingen uppgift om hur medlen var placerade. Enligt SCB:s ekonomiska redogörelse 1995 var den sammanlagda avkastningen på församlingskyrkas fastighetsfond för hela landet 2 milj. kr varav hela avkastningen avsåg bankmedel. Mark- nadsvärden för värdepapper i församlingskyrkas fastighetsfond angavs i SCB:s redogörelse vara 1 milj. kr. För domkyrkas fastighetsfond har Kammarkollegiet gjort en särskild förfrågan riktad till domkyrkornas förvaltare. Det är endast fyra stift som har domkyrkas fastighetsfond, nämligen , , och . Medlen uppgår sammanlagt t ill närmare 31 milj. kr. 25 milj. kr avser . * taxeringsvärdet x 1,33 Den kyrkliga egendomens omfattning Enligt kyrkofondens balansräkning fanns det omsättnings- tillgångar i form av bankmedel och olika fordringar med sammanlagt och anlä ggningstillgångar i olika värdepappersfonder, fastigheter och lån för fondens ändamål med sammanlagt 1 . Summa bokförda tillgångar var 1 . Resultatet visade ett överskott på närmare 54 milj. kr. reserve- rade 50 milj. kr av överskottet som avsättning till pensionsåtaganden och förde 3,6 milj. till fondkapitalet i ny räkning. Kyrkobyggnadsinventarier, inventarier i domkyrkor och biskopsgårdar . I denna del hänvisas endast till vad som angivits i de särskilda avsnitten som behandlar de olika kyrkliga inventarierna. Sammanfattningsvis kan dock sägas att inventariernas omfattning kan utläsas av de inventarie- förteckningar som skall föras av respektive förvaltare och att inventariernas värden får uppskattas med ledning av försäkringsvärden för varje enskild kyrkobyggnad, domkyrkobyggnad och biskopsgård. För penningmedel och övrig lös egendom redovisas omfattningen av donationsfonder och gravskötselåtaganden enligt Gamla åtaganden om gravskötsel för ett bestämt antal år finns enligt 919 milj. kr och det finns 49 720 st avtal om gravskötsel . Det bokförda värdet av tillgångarna i donationsfonderna och donationsstiftelserna som förvaltas utanför balansräkningen av kyrkokommuner och stiftssamfälligheter var den 149 milj. kr och 528 milj. kr. I förslaget Jorden, skogen och fonderna, som redovisas i bilaga 3 till betänkandet, ansågs det rimligt att anta att kyrkans finansförmögenhet vid utgången av skulle vara värd drygt åtta m iljarder. Detta värde var beräknat bl.a. med utgångspunkt från vissa köpeskillingskoefficienter som utarbetat. Sätten att beräkna marknadsvärdena varierar. Kammarkollegiet har i sin omfattningsutredning i huvudsak tagit fasta på taxeringvärden där sådana finns. Marknadsvärdena har sedan antagits vara 1,33 gånger åsatta taxeringsvärden. För fondmedel har börsvärden använts som marknads- värden. Marknadsvärdet för den fasta egendomen har på sådant sätt be- räknats till närmare 7 miljarder vid utgången av . Därt ill kommer fondmedlen. Det är ett rimligt antagande att kyrkans finansförmögenhet 104 Den kyrkliga egendomens omfattning (jord, skog och fonder) som specialregleras i kyrkolagen numera är värd mellan åtta och . För kronoanslagen har redogjorts i avsnitt 3.9. Kronoanslagen består, enligt vad som presumerats sedan den s.k. Thulin- utredningen genomfördes tre första decennier, av ca en femtedel av den specialreglerade kyrkliga egendomsmassan. De ägoslag som ansetts omfatta kronoanslag är, som beredning om stat och kyrka fann, vissa äldre löneboställen (nuvarande präst- lönefastigheter), vissa äldre prästgårdar, vissa kyrkofondsfastigheter, vissa domkyrkas fastigheter, vissa biskopsgårdar och i någon utsträckning medel i kyrkofonden. Sedan införandet av lagen (1970:939) om förvaltningen av kyrklig jord har medel förflyttats mellan olika kyrkliga egendomskategorier via för- säljningar av egendom, placering av försäljningmedel i olika fonder och inköp av nya fastigheter för fondmedel. De olika kyrkliga egendomskate- gorierna har också förändrats genom att det lagstiftningsvägen har förts in nya kriterier för hur olika egendomskategorier skall definieras. Egendoms- kategorierna kan också förändras genom att egendomarnas specialdesti- nerade ändamål förändras. Några exempel på svårigheten att utskilja kronoanslagen inom de kategorier som historiskt sett ansetts vara kronoanslagna är följande. löneboställen har i många fall sålts och medlen har placerats i prästlönefonder. Kyrkofondsfastigheter har också försålts och medel har placerats i kyrkofonden. De tidigare kyrkofondsfastigheterna kan ha köpts av stiftens egendomsnämder och blivit prästlönefastigheter. Medel från försålda domkyrkas fastigheter har placerats i domkyrkas fastighetsfonder. Olika reinvesteringar kan ha skett. Biskopsgårdarnas status är inte heller . Vissa tidigare löneboställen har lagstiftningsvägen omvandlats till församlingskyrkas fastigheter. Prästgårdar skall under vissa omständigheter som lagligen bestämts i stället bli församlingskyrkas fastighet, men kan, om omständigheterna förändras, åter bli prästgård. Kronoanslagens omfattning, även inom de egendomskategorier som specificerades av beredning om stat och kyrka, är svår att få grepp om. Stiftelser har gamla anor i . avsattes större tillgångar för olika ändamål, framförallt till förmån för syften med anknyt- ning till kyrkan eller den sjuk- och fattigvård som kyrkan bedrev. Det som utmärker en stiftelse är att den inte har några ägare. Stiftelsens egendom ägs av ändamålet. Någon allmän lagstiftning om stiftelser har tidigare inte funnits i svensk rätt utan stiftelserätten har vuxit fram genom praxis. tillkom lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser, men den reglera- de enbart sådana stiftelser som skulle stå under offentlig tillsyn. Ett annat utmärkande drag för en stiftelse är bundenheten till ända- målet. Varken stiftelsens förvaltare eller stiftaren kan ändra ändamålet. Ändrade samhällsförhållanden kan ha medfört att stiftelsens föreskrifter kan tillämpas. Sedan gammalt ansågs enligt sedvanerätt Kungl. Maj:t ha rätt att ändra sådana föreskrifter. tillkom permutationslagen (1972:205) som reglerar förutsätt- ningarna för ändring av en bestämmelse i gåvobrev, testamente, stiftelse- urkund eller liknande handling som meddelats av enskild. Med enskild avsågs inte enbart fysiska personer utan även privaträttsliga juridiska per- soner. Däremot beslutade regeringen i frågor om ändring av förordnanden som gjorts av offentliga organ, nämligen staten, en kommun, en för- samling eller ett landsting. Permutationslagen gäller fortfarande, men stiftelser enligt stiftelselagen (1994:1220) är undantagna från lagens tillämpningsområde. Permutations- lagen gäller således för stiftelser där t.ex. varaktighetskravet inte är upp- fyllt och egendom som någon erhållit med äganderätt med villkor i gåvo- brevet eller testamentet t.ex. att egendomen inte får försäljas eller att medlen skall användas för ett speciellt bestämt ändamål. För sådana be- stämmelser gäller att de inte får ändras eller upphävas eller undantag medges för särskilt fall utan Kammarkollegiets tillstånd. För att få ändra bestämmelsen krävs att den på grund av ändrade förhållanden inte längre kan iakttas eller blivit uppenbart onyttig eller uppenbart stridande mot utfärdarens avsikter eller det finns annat särskilt skäl. Om en permutation avser ändamålet skall det nya ändamålet motsvara det ursprungliga så nära som möjligt. trädde en allmän lagstiftning om stiftelser, stiftelselagen, i kraft (jfr 1 § lagen [1994:1221] om införande av stiftelselagen, nedan benämnd införandelagen och lagen [1995:1460] om ändring av införandelagen). Denna lag gäller alla stiftelser.