sou · GLB391d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Vid sitt sammanträde beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda vissa jaktfrågor. förordnade dåvarande chefen för departementet, statsrådet , före detta riksdagsledamoten som särskild utredare. Såsom experter förordnades avdelningsdirektören , , jägmästaren , direktören , förbundsjuristen , länsjaktvårdskonsulenten , distriktsordföranden , dåvarande förbundsord- föranden , ombudsmannen och kanslirådet . förordnades hovrättsassessorn att fr.o.m. vara sekreterare i utredningen. Utredningen, som antagit namnet Utredningen om vissa jaktfrågor (Jo 1994:06), får härmed överlämna betänkandet Jaktens villkor – en utred- ning om vissa jaktfrågor. Utredningsarbetet är härmed avslutat. Förslag till Lag om ändring i jaktlagen (1987:259) ....................... 2.Förslag till Lag om ändring i lagen (1980:894) om jaktvårds- Förslag till Lag om jaktkortsregistret och jägarexamens- 4.Förslag till Lag om ändring i lagen (1980:895) om ändring i lagen (1938:274) om rätt till jakt ................................................. 40 5.Förslag till Lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) om sam- 6.Förslag till Förordning om ändring i jaktförordningen (1987:905) ...................................................................................... 42 7.Förslag till Förordning om ändring i förordningen (1980:896) om jaktvårdsområden .................................................. 45 8.Förslag till Förordning om jaktkortsregistret och jägar- 9.Förslag till Förordning om bidrag ur jaktvårdsfonden till jägarorganisationer .................................................................... 49 10.Förslag till Förordning om ändring i fastighetsregisterkun- görelsen (1974:1059) ..................................................................... Hur utredningsuppdraget har bedrivits .......................................... Dispositionen av betänkandet ........................................................ Åtgärder för att främja viltvården respektive jaktvården Utredningens överväganden och förslag i sammanfattning ........... Redovisning av utredningens undersökningar ............................... Överväganden och förslag .............................................................. Behov av fler jakttillfällen .................................................. 3.4.3 Jaktmarkerna och deras möjlighet att ge fler jakttill- Att fånga upp de nyblivna jägarnas jaktintresse .................. Jakt på allmänt vatten .................................................................... Sammanfattning av utredningens förslag ....................................... En kort historik ............................................................................... 130 Jakt på enskilt vatten .......................................................... Jakt på allmänt vatten m.m. ................................................ Allmänt vatten och enskilt vatten ....................................... 4.4Kort om jaktformer för sjöfåglar (ur boken av Utvärderingar gjorda av länsstyrelser ............................................ i och län ............................ 4.7Naturvårdsverkets beslut som över- lämnats till utredningen för beaktande ........................................... 152 4.8Sammanställning från beträffande svenska Överväganden och förslag .............................................................. Konsekvenser i allmänhet ................................................... Avgifter för upplåtelse av nyttjanderätt till jakt m.m. .................... Utredningens överväganden och förslag i sammanfattning ........... 171 5.3Standardavtal för jaktupplåtelser och värderingsmallar som grund för avgiftsberäkningen ......................................................... Utvecklingen på prisområdet ............................................. Metoden med anbudsförfarande vid jaktupplåtelser Besittningsskydd vid upplåtelse av jakträtt m.m. ........................... Utredningens förslag i sammanfattning ......................................... Kort historisk bakgrund till nu gällande lagstiftning ..................... 6.4.1 Bakgrund till besittningsskyddsreglerna i jorda- balken (ur , Lärobok i nyttjanderätt) 6.4.2 Bakgrund till besittningsskyddsreglerna i lagen (1957:390) om fiskearrenden ............................................. Bakgrund till besittningsskyddsreglerna i jaktlagen .......... 207 Bestämmelser om upplåtelse av jakträtt ............................. Några statistiska uppgifter .............................................................. Överväganden och förslag .............................................................. Långa avstånd till jaktmarken ............................................ Utredningens förslag i sammanfattning ......................................... Villkor för bildande ............................................................ Förfarandet vid bildandet ................................................... Några statistiska uppgifter om jaktvårdsområden .......................... Utvecklingen av jaktvårdsområden .................................... 7.6Överväganden beträffande vissa huvudpunkter i utred- Varför skall begreppet jaktvård ersättas med Tvångssamordning för att främja viltvården ...................... Vilken befogenhet/bestämmanderätt bör en viltvårds- områdesförening ha inom ett viltvårdsområde? Följdinskränkningar i anledning av områdes- jakt och gemensamhetsjakt ................................................. 338 7.6.5Viltvårdsområdesföreningarnas bestämmanderätt i frågor om jakt och viltvård i förhållande till Ersättning vid rådighetsinskränkningar .............................. och domstolsprövning ...................... 353 Majoritetskravet vid bildande av viltvårdsområden i särskilt ägosplittrade områden .......................................... Övriga överväganden och förslag Lagens rubrik och allmänna bestämmelser ........................ Villkor för bildande ............................................................ Förfarandet vid bildandet ................................................... Begreppet jaktvård utmönstras i lagstiftningen ............................. Administrationen av jakten ............................................................ Utredningens förslag i sammanfattning .......................................... Ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och jägar- organisationerna liksom mellan jägarorganisationerna ................. 389 Beskrivning av myndigheternas och organisation- ernas ansvar för och arbete med jaktfrågor och vilt- 9.4.2 Uppdraget till att leda den praktiska viltvården och jakten ........................................... 9.4.3Myndigheters och organisationers syn på att frivillig- organisationer fullgör administrativa uppgifter inom jakt och viltvård .................................................................. Överväganden och förslag .................................................. Överväganden och förslag .................................................. Informations- och upplysningsverksamheten ................................. 9.6.2 De centrala myndigheterna ................................................. 478 Överväganden och förslag .................................................. 9.7.2 Myndigheters och organisationers inställning till läns- Överväganden och förslag .................................................. 9.8.1 Förslaget från – Organisation av faunavård och jakt .............................................................. Överväganden och förslag .................................................. Konsekvenserna av förslagen ........................................................ Avsnitten fler jakttillfällen och jakt på allmänt vatten ................... 10.3Avsnittet avgifter för upplåtelse av nyttjanderätt till Avsnittet besittningsskydd vid upplåtelse av jakträtt ..................... Avsnittet administrationen av jakten .............................................. Förslaget till lag om ändring i jaktlagen (1987:259) ..................... 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:894) om 11.3Förslaget till lag om jaktkortsregistret och jägarexamens- 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:895) om ändring i lagen (1938:274) om rätt till jakt ................................................. 537 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:48 s. 1) om 11.6Förslaget till förordning om ändring i jaktförordningen (1987:905) ...................................................................................... 537 11.7Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1980:896) om jaktvårdsområden .................................................. 538 11.8Förslaget till förordning om jaktkortsregistret och jägar- Förslaget till förordning om bidrag ur jaktvårdsfonden till Förslaget till förordning om ändring i fastighetsregister- kungörelsen ( 1974:1059) ............................................................... 2Naturvårdsverkets uppdrag att följa och studera verksamheten med bildandet av jaktvårdsområden 3Vissa jaktfrågor som berör privata markägare 4Presumtiva jägare samt jägare – attityder och preferenser 5Underlag till värderingsmallar och standardavtal för jaktupplåtelser m.m. Utredningen behandlar i detta betänkande vissa jaktfrågor. Frågorna kan med utgångspunkt från direktiven sammanfattas i följande punkter. –Undersöka hur fler personer skall kunna ges möjlighet att jaga. –Analysera utvecklingen på prisområdet för jaktupplåtelser. –Utvärdera besittningsskyddet vid upplåtelse av jakträtt. –Utveckla jaktvårdsområdena så att de utgör en bas för lokalt inflytande under demokratiska former. –Se över ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och jägarorganisa- tionerna liksom mellan organisationerna. I kapitel 3 och 4 analyserar utredningen behovet av fler jakttillfällen och tillgången på jaktmark. De undersökningar utredningen gjort bland jägare och vad utredningen valt att kalla presumtiva jägare visar att det finns behov av fler jakttillfällen. Genom bl.a. enkätundersökningar har utredningen undersökt hur jaktmark- erna utnyttjas och vilka möjligheter det finns att skapa fler jakttillfällen där. Utredningen konstaterar att småviltjakten på statens mark ovan odlings- gränsen och på renbetesfjällen gör det möjligt för ett stort antal marklösa jägare att bedriva småviltjakt. När det gäller våra nationalparker och naturreservat gör utredningen den bedömningen att det inte är möjligt att skapa fler jakttillfällen där. I fråga om statlig mark som förvaltas av Försvarsmakten föreslår utredningen att reglerna vad gäller jaktupplåtelser ses över. Utredningen föreslår utökade möjligheter att jaga fågel och mink på allmänt vatten. Utredningens undersökning av de sex största skogsbolagens mark och den kyrkliga marken visar att all jaktbar mark utnyttjas för jakt men att det finns utrymme för fler jägare i befintliga jaktlag. Även när det gäller den kommunala marken är marken i det närmaste fullt utnyttjad och det finns endast ett litet utrymme för fler jakttillfällen. Resultatet från undersökningen av de privata brukningsenheterna visar att dessa utnyttjas i mycket hög grad för jakt. Enligt utredningen är det möjligt att tillskapa fler jakttillfällen inom jakt- vårdsområdena. Detta kan ske genom att ägare till små fastigheter får tillbaka rätten att upplåta jakträtten på sin fastighet. Varje fastighetsägare skall enligt utredningen ha rätt att genom upplåtelse av sin jakträtt sätta en annan person i sitt ställe. Utredningen föreslår att jägarorganisationerna får i uppdrag att verka för införande av ett faddersystem. Avgifter för upplåtelse av nyttjanderätt till jakt I kapitel 5 redovisas de undersökningar utredningen utfört för att utröna vilka priser som gäller vid upplåtelse av jakt . Utredningen har jämfört materialet med de undersökningar Jakt- och viltvårdsberedningen gjorde . Utredningen kommer fram till att nuvarande avgifter för upplåtelse av nyttjanderätt till jakt är på en acceptabel nivå samt att utvecklingen på avgiftsområdet /1980 följt konsumentprisindex. Utredningen anser att utvecklingen är godtagbar. Metoden med anbudsförfarande är, enligt utredningens undersökningar, ytterst ovanlig . Därför finns det inte skäl att föreslå några särskilda åtgärder för att arbeta bort anbudsförfarandet som metod för prissättning på jaktupplåtelser. Utredningen föreslår i kapitel 6 att reglerna i 17 § jaktlagen (1987:259), om nyttjanderättshavarens rätt till förlängning av ett jakträttsavtal i vissa fall, skall upphöra. För att främja längre upplåtelsetider vill utredningen införa andra tvingande regler. Utredningen föreslår att huvudregeln skall vara att tidsbestämda jakträttsavtal upphör att gälla först efter uppsägning och att det införs en lagstadgad uppsägningstid . Bestämmelsen i nuvarande 15 § enligt vilken ett avtal som inte sägs upp inom rätt tid anses förlängt som motsvarar upplåtelsetiden – dock längst – blir kvar oförändrad. Utredningen föreslår i kapitel 7 relativt omfattande förändringar av den nuvarande jaktvårdsområdeslagstiftningen och döper om institutet jaktvårdsområde till viltvårdsområde. Bland annat har det äganderättsskydd som gäller enligt 2 kap. regeringsformen och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () föranlett vissa förändringar. Nedan sam- manfattas de viktigaste förändringarna punktvis. –Lagen föreslås omfatta hela landet. Det undantag som gällt för kronomark ovanför odlingsgränsen och mark på renbetesfjället upphör. –Villkoren för att tvångsvis kunna bilda ett viltvårdsområde skärps. Området får bildas bara om det tillgodoser ett för viltvården angeläget allmänt intresse samt om fyra femtedelar av fastighetsägarna, vilka skall äga minst fyra femtedelar av viltvårdsområdets areal, medger det. I mycket starkt ägosplittrade områden införs en särbestämmelse. –Fastigheter som genom avtal eller på annat sätt samordnat viltvården får inte anslutas till ett viltvårdsområde utan ägarens samtycke. –Verksamheten inom ett viltvårdsområde regleras tydligare. Vad som får respektive inte får beslutas av en viltvårdsområdesförening skall tydligt framgå av lag eller underlydande författning. –De möjligheter som finns för en förening att inskränka jaktutöv- ningsrätten minskar. Generella inskränkningar i rätten att jaga inom ett viltvårdsområde får endast gälla älg, kronhjort och dovhjort samt avse regler om områdesjakt, gemensamhetsjakt och avskjutningens omfatt- ning. –Beträffande småvilt får viltvårdsområdesföreningen alltjämt besluta om områdesjakt och upplåtelse av sådan jakt. Föreningens beslut omfattar inte fastighet som motsätter sig områdesjakt på småvilt. –Den möjlighet som finns att inskränka vissa fastighetsägares rätt att förfoga över jakträtten genom upplåtelse försvinner. –Systemet med jakträttsbevis lagfästs. –Det blir möjligt att i vissa fall undanta en fastighet från områdesjakt om den ombildas eller nybildas. –Det införs en bestämmelse i lagen som innebär att beslut med stöd av lagen inte får vara så ingripande att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastighet. –Beträffande stadgarna ändras kravet på vad de skall innehålla. –Röstningsreglerna ändras så att rösträtt tillkommer endast fastighets- ägarna i viktiga frågor som innebär inskränkningar i jakträtten. –Ett viltvårdsområde skall upplösas om fler än en femtedel av antalet fastighetsägare eller fastighetsägare som äger mer än en femtedel av viltvårdsområdets areal på två på varandra följande ordinarie förenings- stämmor uttalar sig för en upplösning. –Bestämmelsen att ett område inte får upplösas innan har förflutit från bildandebeslutet försvinner. –Möjligheten att utesluta en fastighet ur ett viltvårdsområde utökas. –Straffbestämmelsen i lagen utgår och ersätts med en möjlighet för fören- ingen att besluta om tillfällig avstängning från områdesjakt. –Den prövning som och förvaltningsdomstol skall göra vid ett överklagande förändras. och allmän förvaltningsdomstol skall i fortsättningen inte pröva bara beslutets laglighet utan även dess lämplighet. I kapitel 9 behandlar utredningen vad som kan kallas administrationen av jakten. Utredningen föreslår att inte skall ha statsmakternas uppdrag att ensamt ansvara för ledningen av den praktiska viltvården och jakten. Det bör i stället vara en gemensam uppgift för berörda myndigheter, - markägare, jägare och andra intressenter att i sin verksamhet verka för att målen för jakten och viltvården uppnås. Ett fortsatt aktivt engagemang från medlemmarna i de båda jägarorganisa- tionerna är av allmänt intresse. Ett medlemsrelaterat bidrag skall därför utgå till jägarorganisationerna för deras oegennyttiga allmänna verksamhet i frågor om jakt och viltvård. Utredningen föreslår att en förordning om bidrag ur jaktvårdsfonden till jägarorganisationerna införs. I bidragsbeslutet skall preciseras vilka verksamheter jägarorganisationerna skall främja för att erhålla bidrag. För verksamheten bör fastställas mål och riktlinjer som fortlöpande kan utvärderas. Jägarorganisationerna skall i sin ansökan om bi- drag redovisa hur denna verksamhet bedrivits. Utöver organisationsbidrag grundat på antal medlemmar skall det vara möjligt att ge bidrag ur jaktvårds- fonden till jägarorganisationerna för vissa specifika uppdrag. Av informations-, rättssäkerhets- och konkurrensskäl bör, enligt utredningen, en myndighet vara registeransvarig för jaktkortsregistret och jägar- examensregistret. Utredningen föreslår att , som statlig tillsynsmyndighet för faunavård innefattande jakt och viltvård, ansvarar för dessa register. Utredningen kommer fram till att det finns ett behov av opartisk information på jaktens och viltvårdens område. Det finns vidare ett behov av att informationen sprids bredare. Utredningen föreslår att och skogsvårdsorganisationen får en mer aktiv roll inom detta område. Regeringen bör därför ställa medel ur jaktvårdsfonden till myndigheternas förfogande för informationsinsatser. Utredningen föreslår den förändringen beträffande länsviltnämnderna att organisationsrepresentationen i nämnden kompletteras med en politisk företrädare. Lag om ändring i jaktlagen (1987:259) Härigenom föreskrivs i fråga om jaktlagen (1987:259) dels att 17-22 §§ skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 15 § skall ha följande lydelse, dels att 15 och 16 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Upplåtelse av jakträtt i vissa Har jakträtt upplåtits mot ersättning och gäller avtalet som överstiger , skall uppsägning alltid ske för att avtalet skall upphöra att gälla vid avtalstidens utgång. Sådan uppsägning skall ske på det sätt som gäller för uppsäg- ning enligt 8 kap. 8 § jordabal- ken. Vill fastighetsägaren eller nyttjanderättshavaren att villkor- en för avtalet ändras för en ny upplåtelseperiod, skall han med- dela motparten detta i den ord- I fråga om avtal, varigenom någon mot ersättning upplåter jakträtt åt annan, skall utöver vad som beträffande nyttjande- rätt i allmänhet följer av 7 kap. jordabalken, gälla vad som sägs i 16 §. 16 § omfattar dock inte upplåtelser eller om inte upplåtelsen på grund av förlängning eller eljest fortlöper . Förbehåll som strider mot 16 § är utan verkan. ning som gäller för uppsägning av avtalet. Uppsägning och be- gäran om villkorsändring skall ske senast före avtalstidens utgång. Om avtal som avses i första stycket inte sägs upp inom rätt tid, anses det förlängt som motsvarar upplåtelsetiden, dock längst , eller, om begäran om villkorsändring har gjorts, och de villkor i övrigt som bestäms enligt 19 §. Första och andra stycket gäller inte upplåtelser med stöd av rennäringslagen (1971:437). För upplåtelser som ingår i ar- rende eller hyra gäller särskilda bestämmelser. Första stycket gäller inte upp- låtelser med stöd av rennärings- lagen (1971:437). För upplåtelser som ingår i arrende eller hyra gäller särskilda bestämmelser. Förbehåll som strider mot 15 § första eller andra stycket eller mot 17-22 §§ är utan ver- kan mot nyttjanderättshavaren eller den som har rätt att träda i hans ställe. Vid upplåtelse skall uppsägning alltid ske för att jakträttsavtal skall upphöra att gälla vid avtalstidens utgång. Jakträttsavtal överstigande skall, om inte längre uppsägningstid avtalats, sägas upp senast före upplåtelsetidens utgång. Om avtalet inte sägs upp inom rätt tid anses det förlängt som motsvarar upplåtelsetiden, dock längst . Jakträttsavtal eller kortare och jakt- rättsavtal , som fortlöpt , kan tidig- ast sägas upp för att upphöra att gälla vid det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen. För jakträtts- avtal som fortlöpt eller kortare gäller två månaders Uppsägning skall ske på det sätt som gäller för uppsägning enligt 8 kap. 8 § jordabalken. 1.Denna lag träder i kraft den 2.I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet, och som omfattas av de äldre bestämmelserna i 15-22 §§, gäller de nya bestämmel- serna först efter den tidpunkt då upplåtelsetiden för avtalet förlängts efter ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1980:894) om jaktvårdsområden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:894) om jaktvårdsom- råden dels att nuvarande 7, 8, 11 och 12 §§ skall betecknas 8, 7, 12 respektive 12 a §§, dels att rubriken till lagen samt 1-5, nya 7 och 8, 9-11, 12-17, 19-21, 23-29 och 31-33 §§ samt rubrikerna närmast före 26 och 32 §§ skall ha dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 10 a och 35 §§ samt närmast före 10, 11, 12 och 35 §§ fyra nya rubriker, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om jaktvårdsområden Lag om viltvårdsområden I syfte att främja jaktvården och jakträttsinnehavarnas ge- mensamma intressen genom en samordning av jakten och vilt- vården kan enligt denna lag två eller flera fastigheter eller delar av fastigheter sammanföras till ett jaktvårdsområde och jakt- rättsinnehavare inom detta bilda en jaktvårdsområdesförening. Enligt denna lag kan beslutas att ägare till fastigheter inom ett visst område (viltvårdsområde) skall samordna den jakt och de övriga åtgärder inom området som behövs för att främja vilt- vården. För genomförande av sådan samordning skall ägarna av de fastigheter som ingår i om- rådet bilda en viltvårdsområdes- förening. Ett jaktvårdsområde får inte omfatta mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennäringslag- Bildande av viltvårdsområden och verksamheten inom dessa får inte inskränka samernas rätt till en (1971:437), såvitt fråga är om kronomark ovanför odlings- (1971:437). gränsen som står under statens mark på renbetesfjällen. fande annan mark, där samerna har rätt till jakt enligt rennä- ringslagen, får någon inskränk- ning inte ske i denna rätt genom bildande av jaktvårdsområden. Den som äger mark som ingår i ett jaktvårdsområde är medlem i jaktvårdsområdesföre- ningen. Den som på grund av upp- låtelse har rätt att under minst ett jaktår (den 1 juli-den 30 juni) jaga på mark som ingår i ett jaktvårdsområde skall på be- gäran antas som medlem i jakt- vårdsområdesföreningen , om inte särskilda skäl föranleda annat. Den som äger fastighet som helt eller delvis ingår i ett vilt- vårdsområde är medlem i vilt- vårdsområdesföreningen. Den som på grund av upp- låtelse har rätt att under minst ett år jaga på fastighet eller del av fastighet som ingår i ett vilt- vårdsområde skall på begäran antas som medlem i viltvårdsom- rådesföreningen under upplåtel- setiden, om inte särskilda skäl föranleder annat. Beslut om bildande av ett jaktvårdsområde meddelas av , som i samband därmed skall fastställa stadgar för jaktvårdsområdesföreningen i de hänseenden som anges i 21 §. Beslut om bildande av ett viltvårdsområde meddelas av , som i samband därmed skall fastställa stadgar för viltvårdsområdesföreningen i de hänseenden som anges i 21 §.