sou · GLB343 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen bemyndigade genom beslut chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att lägga fram ett förslag om vården av kulturhistoriskt värdefull kyrklig egen- dom och kyrkoarkiven. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. f.d. förbundsdirektören () som ordförande i kom- mittén. Till ledamöter utsågs fr.o.m. riksdagsledamö- terna () och () samt f.d. riks- dagsledamoten (). Såsom sakkunniga förordnades fr.o.m. departe- mentssekreteraren , kultursekreteraren , departementssekreteraren , departementssek- reteraren och landsantikvarien . Att som experter biträda kommittén förordnades fr.o.m. , 1:e arkivarien , över- direktören och avdelningschefen . Till sekreterare förordnades fr.o.m. jur.kand. Kommittén har antagit namnet Kommittén angående det kyrkliga kulturarvet. Kommittén får härmed överlämna betänkandet Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven. Kommitténs uppdrag är härmed slutfört. Till betänkandet är fogat ett särskilt yttrande av sakkunniga . Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kultur - Förslag till lag (1999:xxx) om kyrkoantikvarisk skatt............. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen ............. Förslag till lag (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar 5Förslag till lag om ändring i lagen ( 1994:1383) om överläm- nande av allmänna handlingar till andra organ än myndig- heter för förvaring ................................................................. Förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) ................ Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ........... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:482) om införande av folkbokföringslagen (1991:481)......................................... Andra utredningar av betydelse för uppdraget ........................ 1.3.1 Statligt utredningsarbete med anledning av stat- 1.3.2 Inomkyrkligt utredningsarbete med anledning av stat- 1.3.3 Övriga utredningar .................................................... 2 Den kyrkliga indelningen och ........ 2.1.2 Lokal indelning och organisation................................ 2.1.3 Regional indelning och organisation........................... Organisation på riksplanet ......................................... Privaträttsligt organiserad verksamhet ....................... Den framtida organisationen och indelningen.......................... DEN KULTURHISTORISKT VÄRDEFULLA KYRKLIGA 3 De kyrkliga kulturminnena och den kyrkliga kulturmiljön........... 4 Den kyrkliga egendomen............................................................... 4.1.5 Förvaltning av kyrklig jord ........................................ 5 Myndigheter och museer inom kulturmiljöområdet...................... och statens historiska museer.............. Regionala och lokala museer.................................................. 6 De kyrkliga kulturminnena - rättslig reglering.............................. Tillståndsprövning och överklagande ...................................... 7 Ekonomiska aspekter på förvaltningen av de kyrkliga kultur- Ansvar för förvaltningen ........................................................ Kostnader för bevarande av de kyrkliga kulturvärdena ........... 7.5Statligt stöd till kulturmiljövård m.m. ..................................... 86 8 Särskilda frågor rörande de kyrkliga kulturminnena ................... Upplåtelse och användning av kyrkobyggnader....................... Vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena ................... 8.5.1 Behov av vård och underhåll ...................................... 9 Samarbetet mellan och staten............................ Samverkan i enskilda ärenden.............................................. Kyrkoantikvarisk ersättning - Överväganden ............................. Den statliga ersättningens storlek ......................................... Villkor och former för den statliga ersättningen .................... Rationell och effektiv förvaltning av de kyrkliga kultur- Den statliga ersättningens utjämningseffekter ....................... S.k. övertaliga kyrkor .................................................................. Kulturminneslagen och de kyrkliga kulturminnena i 14 De kyrkliga arkivens betydelse.................................................... 15.1.2 ........................Utlämnande av allmänna handlingar 15.2.1 ........................Registrering av allmänna handlingar 15.3.5 Överlämnande av allmänna handlingar till arkiv Tillämpningsområde för principen om handlingsoffentlighet 15.5.1 .........................................1 kap. 8 § sekretesslagen 15.5.2 .........................................1 kap. 9 § sekretesslagen Förvaring av allmänna handlingar hos andra organ än my n- Tystnadsplikt ................och sekretess inom 16 arkiv - nuvarande förhållanden....................... Kyrkliga organ som omfattas av principen om handlings- Kyrkliga organ som inte omfattas av principen om hand- Arkivvård och arkivmyndigheternas tillsynsverksamhet........ 17 Principen om handlingsoffentlighet efter relationsändringen...... De kyrkliga arkiven - Överväganden .......................................... Befintliga kyrkliga arkiv...................................................... Överlämnande till arkivmyndigheterna ..................... 18.2.7 Kyrkliga organ som inte omfattas av principen om Kostnader och finansiering...................................... Framtida kyrkliga arkiv....................................................... DEN KULTURHISTORISKT VÄRDEFULLA KYRKLIGA EGENDOMEN OCH DE KYRKLIGA ARKIVEN Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kultur - Förslag till lag (1999:xxx) om kyrkoantikvarisk skatt........... Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen ........... 19.4Förslag till lag (1999:xxx) om överlämnande av allmänna handlingar till och dess organisatoriska delar Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1383) om överläm - nande av allmänna handlingar till andra organ än myndig- heter för förvaring ............................................................... Förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782) .............. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ......... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:482) om införande av folkbokföringslagen (1991:481)....................................... 20 Ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen.................... Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen....... De kyrkliga arkiven....................................................... Rapport från Statskontoret ............................................................ 3.Kulturarvsutredningens förslag till ändring i 4 kap. lagen (1988:950) om kulturminnen m.m................................................. Kommittén har med anledning av principbeslutet om ändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) haft till uppdrag att utreda frågan om förvaltningen av den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven (dir. 1995:162). I denna sammanfattning summeras huvuddragen i kommitténs förslag. Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen Kommitténs uppdrag när det gäller den kulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen har gällt den ersättning för vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena som skall erhålla enligt det ovan nämnda principbeslutet. Kommitténs förslag i denna del innebär i korthet följande. skall erhålla en årlig statlig ersättning för vård och underhåll av de kyrkliga kulturvärdena med ett belopp som motsvarar ca penni ngvärde ( kyrkoantikvarisk ersättning) . Den statliga ersättningen skall finansieras av en särskild skatt som tas ut proportionellt mot inkomsten av alla skattskyldiga, både kyrkotillhöriga och icke-kyrkotillhöriga ( kyrkoantikvarisk skatt). Skatten tas ut med per skattekrona och beräknas på den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Den kyrkoantikvariska ersättningen skall överföras till för fördelning. på central nivå skall fördela ersättningen mellan stiften. Stiften skall besluta om fördelningen inom sitt område. Varje beslut om fördelning, på såväl central som regional nivå, skall föregås av samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. skall beredas tillfälle att yttra sig över fördelningen i landet. skall beredas tillfälle att yttra sig inför fördelningen inom stiftet. Det förhållandet att en statlig ersättning lämnas för bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena, innebär att den ekonomiska belastningen på minskar i samma omfattning som ersättningen uppgår till. Den statliga ersättningen i sig får inte medföra att utrymmet för att exempelvis bedriva verksamhet ökar. 14 Sammanfattning SOU 1997:43 följd av att får en statlig ersättning för vård och under- håll av de kyrkliga kulturvärdena måste sålunda vara att det totala utta- get av kyrkoavgift minskas med motsvarande belopp. bör i nedan nämnda överenskommelse åtaga sig att vidta åtgärder för att det sammanlagda uttaget av kyrkoavgift minskas i totalt samma omfattning som den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till. Den statliga ersättningen omfattar de kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser som skyddas genom bestämmelserna i kulturminneslagen. Ersättningen får endast användas för kostnader som är betingade av kulturhistoriska hänsynstaganden och som avser vård och underhåll för bevarandet av de kyrkliga kultur- värdena. Det är endast åtgärder som är förenliga med bestämmelserna i kulturminneslagen eller annan lagstiftning som berättigar till ersättning. Ersättningen får inte användas till förvaltningen av den kyrkliga egen- domen i övrigt eller för att bedriva verksamhet. har i betänkandet Skyddet av kulturmiljön (SOU 1996:128) lämnat ett förslag som, om det genomförs, innebär att kyrkstäder och i viss utsträckning även prästgårdar kommer att omfattas av bestämmelserna om kyrkliga kulturminnen. Enligt kommitténs bedömning skall emellertid den statliga kyrkoantikvariska ersättningen inte omfatta kostnader som avser förvaltningen av dessa objekt. skall lämna staten en redovisning av hur ersättningen har använts, bl.a. avseende vilka åtgärder som har genom- förts och vilka resultat som har uppnåtts. Ersättningen skall vara ett led i ett ömsesidigt åtagande av staten och att bevara kyrkans kulturhistoriska värden. Detta skall komma till uttryck i en långsiktig överenskommelse. Denna överens- kommelse bör sträcka sig . skall över- gripande mål och villkor för ersättningen anges. Överenskommelsen skall vidare innehålla statens respektive åtaganden. Utöver vad som har nämnts bör överenskommelsen bl.a. inne- bära att åtar sig att beakta de kulturhistoriska kraven genom bl.a. ett rationellt och effektivt underhåll av de kyrkliga kultur- minnena samt att vidta åtgärder för att de kyrkliga kulturminnena är tillgängliga för alla i minst samma utsträckning som före relations- ändringen. har vidare att försäkra sig om att den sär- skilda kompetens som är nödvändig vid förvaltningen av de kyrkliga kulturminnena och fördelningen av den statliga ersättningen finns inom den kyrkliga organisationen. S.k. kontrollstationer bör läggas in . Vid dessa kontroll- stationer skall en närmare uppföljning och utvärdering göras av de resultat som har uppnåtts och av huruvida parterna har uppfyllt sina åtaganden. Samrådsgrupper bestående av representanter från staten och bör skapas på såväl central som regional nivå. Syftet skall vara att fortlöpande diskutera gemensamma frågor rörande förvaltningen av de kyrkliga kulturminnena samt att utbyta kunskap och erfarenheter. I den centrala samrådsgruppen skall staten representeras av . Hur den kyrkliga representationen skall lösas blir en inomkyrklig angelägenhet. I de regionala samrådsgrupperna bör ingå representanter från länsstyrelserna och från stiften. Även museerna inom kulturmiljöområdet bör vara representerade i de regionala grupperna. Över huvud taget skall betydelsen av samverkan mellan myndigheter och museer inom kulturmiljöområdet och betonas. Detta är viktigt i såväl enskilda ärenden som i övergripande frågor. ansvar för de kulturhistoriska värdena i kyrko- byggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser följer av kulturminneslagens bestämmelser. Denna lag bör kompletteras med en bestämmelse om den statliga ersättningen och dess fördelning. Vidare bör en bestämmelse införas som innebär att en överlåtelse av en kyrkobyggnad skall anmälas till . Kommittén föreslår även vissa andra ändringar i kulturminneslagen. Bl.a en bestämmelse som ger möjlighet att ingripa för att åstadkomma rättelse om föreskrifter och beslut enligt lagen inte följs. Enligt bestämmelser i arkivlagen som är tillämpliga på myndigheter - kyrkokommunala eller statliga - med uppgifter hänförliga t ill verksamhet skall myndighetsarkiven överlämnas till en arkiv- myndighet från relationsändringen. Att leverera och ta emot detta material inom föreskriven tid är dock inte genomförbart. De kyrkliga arkiven är mycket omfattande, dels är antalet aktuella myndigheter stort, dels är materialet omfångsrikt. Vidare måste beaktas den tid det tar att färdigställa arkiven för leverans. Därtill kommer att kyrkan behöver ha tillgång till i vart fall delar av materialet även efter relationsändringen. Över huvud taget är det viktigt att beakta det värde som de kyrkliga arkiven har för kyrkan, som ett minne av dess utveckling och som en symbol för tradition och kontinuitet. Kommittén föreslår en lösning som innebär att de allmänna hand- lingar som före utgången av har kommit in t ill eller upprättats hos myndigheter med uppgifter hänförliga till verksamhet och som har upphört skall kunna förvaras hos eller någon av dess organisatoriska delar - församlingar, kyrkliga samfälligheter eller stift - efter relations- ändringen utan att därigenom upphöra att vara allmänna. Handlings- offentligheten skall bestå och sekretess- och arkivlagstiftningen tillämpas såvitt gäller dessa handlingar. Förutom ett tillägg i tryckfrihetsförord- ningen, föreslås en särskild lag om förvaring av allmänna handlingar hos eller någon av dess organisatoriska delar. Vidare förutsätter förslaget att följdändringar görs i sekretess- och arkivlagen. Den av kommittén föreslagna lösningen liknar den ordning som tillämpas när ett enskilt organ övertar en myndighets uppgifter (den s.k. Telia- modellen). Eftersom förhållandena varierar från fall till fall, beroende på omfattningen av aktuella arkiv, kyrkans behov av handlingarna och arkivmyndigheternas möjlighet att ta emot dem bör någon längsta tid för förvaring inte fastställas. Härvid skall även beaktas det värde som handlingarna har för . Som mål bör dock kunna upp- ställas att de allmänna handlingarna levereras till arkivmyndigheterna från relationsändringen. När det gäller kostnaderna för förvaring av arkiven innebär kom- mitténs förslag i sak att , liksom , svarar för samtliga kostnader fram till dess materialet överlämnas till arkivmyn- digheterna. Staten skall svara för de förvaringskostnader som upp- kommer därefter. Kommittén har pekat på behovet av att inför relationsändringen bl.a. kartlägga samt göra en sammanställning av den ungefärliga omfatt- ningen och sammansättningen av de arkiv som härrör från de kyrkliga myndigheterna och som omfattas av arkivlagstiftningen. Regeringen har givit i uppdrag att genomföra en sådan utredning. Uppdraget skall redovisas . Även allmänna handlingar som före relationsändringen har kommit in till eller upprättats hos beslutande församlingar skall på sätt som motsvarar vad som föreslås beträffande myndigheterna, kunna förvaras hos efter relationsändringen utan att därigenom förlora sin karaktär av att vara allmänna. Handlings- offentligheten skall bestå och sekretess- och arkivlagstiftningen gälla beträffande dessa handlingar. Arkivlagstiftningen skall härvid tillämpas i den utsträckning som är fallet före relationsändringen. Lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. dels att nuvarande 4 kap. 16 § skall betecknas 4 kap. 18 §, dels att 4 kap. 2, 4, 6-10, 13 och 18 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 4 kap. 16 § skall sättas närmast före 4 kap. 18 §, dels att det i lagen skall införas nya paragrafer, 4 kap. 3 a, 16 och 17 §§, samt närmast före 4 kap. 16 och17 §§ nya rubriker av följande lydelse. Kyrkobyggnader och kyrkotomter skall vårdas och underhållas så att deras kulturhistoriska värde inte minskas och deras utseende och ka- raktär inte förvanskas. Kyrkobyggnader enligt denna lag är byggnader som invigts för och som vårdas av en kyrklig kom- mun samt domkyrkor som står under egen förvaltning. Kyrkobyggnader enligt denna lag är byggnader som har invigts för och som det ankommer på eller någon av dess organisatoriska delar att förvalta. Kyrkotomt är ett område kring en kyrkobyggnad som hör samman med byggnadens funktion och miljö och som inte är begravningsplats. En överlåtelse av en kyrko- byggnad som är uppförd före utgången av , skall ge- nast anmälas till . Ett avtal om en överlåtelse till någon annan än staten blir inte giltigt förrän har beslutat i fråga om byggnads- minnesförklaring eller sex må- nader har gått från det att an- mälan kom in till . Om beslutar det, skall bestämmel- serna i 3 § om tillståndsprövning tillämpas också i fråga om en kyrkobyggnad eller en kyrkotomt som har tillkommit efter utgången av och som är märklig genom sitt kulturhistoriska värde. Om beslutar det, skall bestämmel- serna i 3 § om tillståndsprövning tillämpas också i fråga om en kyrkobyggnad eller en kyrkotomt som har tillkommit efter utgången av och som är märklig genom sitt kulturhistoriska värde. En sådan kyrkobyggnad skall också omfattas av bestämmelserna om anmälan i 3 a §. Inventarier av kulturhistoriskt värde, som hör till kyrkobyggnad eller annan kyrklig byggnad eller begravningsplats, skall förvaras och vårdas väl. Inventarier av kulturhistoriskt värde, som hör till kyrkobyggnad eller annan kyrklig byggnad, kyrkotomt eller begravningsplats, skall förvaras och vårdas väl. I varje församling samt i domkyrkor som står under egen förvaltning skall det finnas en förteckning över kyrkliga inven- tarier av kulturhistoriskt värde. I förteckningen skall anges om ett föremål ägs eller förvaltas av någon annan än församlingen eller och om det för- varas på någon annan plats än i kyrkan. Förteckningen skall föras av kyrkoherden och en av kyrkorådet utsedd kyrkvärd, som skall vara ledamot eller suppleant i rådet. De skall också se till att föremålen förvaras och vårdas väl. För varje församling skall det finnas en förteckning över in- ventarier som avses i 6 §. I för- teckningen skall anges om ett föremål ägs eller förvaltas av någon annan än församlingen och om det förvaras på någon annan plats än i kyrkan. I varje församling skall det finnas två av församlingen ut- sedda personer som har ansvar för att föra förteckningen. De skall också se till att föremålen förvaras och vårdas väl. skall anmäla till läns- styrelsen vilka som har utsetts. En anmälan skall göras genast när en ny person har utsetts. Kontraktsprosten skall minst kontrollera att alla föremål i förteckningen finns kvar. Sådan kontroll skall också göras vid byte av kyrkoherde eller sådan kyrkvärd som anges i 7 § andra stycket. I en församling där kontraktsprosten är kyrkoherde skall biskopen se till att kontroll sker. Biskopen eller den som bis- kopen utser skall minst kontrollera att alla föremål i förteckningen finns kvar. Sådan kontroll skall också göras vid byte av någon av de personer som har utsetts enligt 7 § andra stycket. Efter varje kontroll skall en kopia av förteckningen sändas till . I fråga om ett föremål i förteckningen, som inte ägs av någon enskild person eller släkt, krävs tillstånd från 1.för att avyttra det, 2.för att avföra det från förteckningen, 3.för att reparera eller ändra det, eller 4.för att flytta det från den plats där det sedan gammalt hör hemma. får ställa de villkor för tillståndet som är skä- liga med hänsyn till de förhål- landen som föranleder änd- ringen. Villkoren får avse hur ändringen skall utföras samt den dokumentation som behövs. Tillstånd krävs inte för mera obetydliga reparationer. Sådana repa- rationer får inte utföras så, att föremålets kulturhistoriska värde mins- kas. och får besikta kyrkliga in- ventarier. får också besluta att ett föremål skall tas upp i för- teckningen. Om det finns allvarlig fara för att ett föremål skadas, får läns- styrelsen tills vidare ta hand om det eller vidta någon annan nöd- vändig åtgärd för att skydda eller vårda det. Innan en sådan åtgärd vidtas, skall samråd ske med kontraktsprosten eller biskopen och, om föremålet ägs av någon enskild, med denne. Om det finns allvarlig fara för att ett föremål skadas, får läns- styrelsen tills vidare ta hand om det eller vidta någon annan nöd- vändig åtgärd för att skydda eller vårda det. Innan en sådan åtgärd vidtas, skall samråd ske med bis- kopen och, om föremålet ägs av någon enskild, med denne. 1 Senaste lydelse 1995:560. I fråga om en begravningsplats som anlagts före utgången av krävs tillstånd av 1. för att utvidga eller på något annat sätt väsentligt ändra begrav- ningsplatsen, 2. för att där uppföra nå gon ny byggnad eller fast anordning eller riva eller väsentligt ändra befintlig byggnad eller fast anordning. får ställa de villkor för tillståndet som är skä- liga med hänsyn till de förhål- landen som föranleder änd- ringen. Villkoren får avse hur ändringen skall utföras samt den dokumentation som behövs. har rätt till viss ersättning av staten för vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, så att deras kul- turhistoriska värde inte minskas. beslutar om fördelning av ersättningen mellan stiften. Stiften beslutar om fördelning inom sitt område. skall beredas tillfälle att yttra sig över fördelningen i landet. skall beredas tillfälle att yttra sig inför fördel- ningen i länet. Ingripande för att åstadkomma rättelse (1990:746) om läggande och handräckning mot den som ansvarar för förvalt- ningen av ett kyrkligt kultur- minne för att säkerställa efter- levnaden av föreskrifter och be- slut enligt detta kapitel. I fall som avses i första stycket får i stället för att begära särskild hand- räckning förelägga den som är ansvarig att vidta rättelse eller sådant föreläggande får förenas Beslut som anges i 3, 9 och 13 §§ får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Sådana be- slut får alltid överklagas av dom- kapitlet. Beslut som anges i 3, 9 och 13 §§ samt 17 § andra stycket får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Beslut som avses i 3, 9 och 13 §§ får alltid överkla- gas av stiftet. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt 4, 10 och 14 §§ får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1995:72. Lag (1999:xxx) om kyrkoantikvarisk skatt Härigenom föreskrivs följande. Föreskrifter om viss ersättning till för vård och un- derhåll av de kyrkliga kulturminnena finns i 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Fysisk person som skall betala inkomstskatt enligt kom- munalskattelagen (1928:370) skall betala kyrkoantikvarisk skatt. Skatten skall beräknas på det underlag som den skattskyldiges kommunala inkomstskatt beräknas på. Skatten tas ut av underlaget. Vid beräkning, debitering, redovisning och betalning av skatten gäller lagen (1997:xxx) om betalning av skatter och avgifter. Denna lag träder i kraft och t illämpas första gången i fråga om preliminär skatt för och slutlig skatt enligt taxering. Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 2 kap. 17 § tryckfrihetsförordningen skall ha följande lydelse.