sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Studerande med bakgrund från en treårig teoretisk gymnasielinje verkar ha lättare att ta ett sjuksköterskeperspektiv, medan de som kommer från den tvååriga vårdlinjen lättare fastnar i studerandeperspektivet. Det finns även några få exempel på ett utanförståendeperspektiv. Denna förändring kan vara ett mer allmänt mönster i yrkesutbildningar av detta slag. Pil- relaterar till beskrivning av en motsvarande utveckling från elev till student till lärare i lärarutbildning- en.1 1 , I. (1990) Förväntningar på utbildning och yrke bland studerande på grundskollärarutbildningen under dess första termin. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 139 I framför allt utbildningens praktikdelar kan de studerande hamna i en marginaliserad position mellan undersköterskor och sjuksköterskor. , (1995) Kunskap i praktik. Hur sjuksköterskestuderan- de uppfattar kliniska vårdsituationer och sitt eget handlande i dem samt hur deras uppfattningar förändras under och efter utbildningen. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, sjuksköterske- utbildning har gjort en kvalitativ studie av hur sjuksköterskestuderande uppfattar kliniska vårdsituationer. 33 studerande har intervjuats vid fyra tillfällen under och efter utbildningen. har en fenomenografisk ansats och gör en kontextuell analys. Huvudresultatet är fyra kategorier som beskriver olika sätt att uppfatta vårdsituationerna: I.Att iaktta och lära sig om vård. II.Att delta i vårdarbete. Att genomföra specifika uppgifter. Att hjälpa och underlätta för en patient. De tre första kategorierna sätter den studerande i centrum. Upp- fattningarna går från ett passivt iakttagande, via ett mer allmänt deltagande, till att man uppfattar att det handlar om att (främst tekniskt och organisatoriskt) genomföra speciella vårduppgifter. I den fjärde kategorin sätts i stället patienten och omvårdnaden om denne i centrum. Inom kategori IV finns också en utveckling från en allmän och naturlig till en mer professionell omvårdnad. Den longitudinella studien visar på en utveckling från att de tre första kategorierna dominerar i början av utbildningen till att den fjärde fjärde kategorin dominerar i slutet av och efter studierna. menar att dessa resultat kan användas i utbildningen i den fenomenografiska didaktiska inriktningen. Genom att göra de studerande medvetna om sina egna och alternativa uppfattningar ökar förut- sättningarna för utveckling och förändring av deras uppfattningar. 140 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , (1994) Lära i praktiken. En studie av sjuk- sköterskeutbildningens kliniska avsnitt. , Pedago- giska institutionen. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, sjuksköterske- utbildning har i sin studie följt nio sjuksköterskestuderande under utbildningens kliniska avsnitt, genom deltagande observation och intervjuer. Undersökningen visar att tre representationsformer framträder i lärandet: berättelsen, den inre bilden och den kroppsliga, sensomotoris- ka representationen. Till skillnad från teori om kognitiv utveckling, där den kroppsliga, enaktiva, representationsformen kommer först, visar studie hur berättelsen och den inre bilden kommer först i sjuksköterskeutbildningen. Utbildningen ger dessa berättelser och bilder i de teoretiska avsnitten, och görandet kommer sedan i de kliniska avsnitten. Den praktiska handlingen ger möjlighet att integrera kunskapen i de tre representationsformerna, men ger de berättelser man har med sig till praktiken möjligheter att reflektera över det man gör. Studien visar på att de olika representationsformerna måste kombineras i utbildningssituationen, för att den ska ge möjlighet att utveckla professionell kunskap. belyser också det sociala lärandet i yrkespraktiken. Lärandet är mer diffust där än i den väldefinierade utbildningssituatio- nen. De sociala representationer som finns på arbetsplatsen sätter ramar för lärandet. De kan också innebära utmaningar av och konfrontationer med de kunskaper man har med sig från de teoretiska studierna. illustrerar detta med motsättningen mellan en inriktning på effektiv behandling respektive omvårdnad och omsorg. Denna motsätt- ning finns i sjuksköterskans arbete, medan den teoretiska utbildningen kan ha gett en idealiserad bild där omvårdnadsrollen dominerar. , (1992) Helhetssyn i vården. En uppgift för sjuksköterskeutbildningen. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 91. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocessen, sjuksköterske- utbildning SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 141 fenomenografiska studie bygger på intervjuer med 15 sjuk- sköterskestuderande och 14 lärare. Helhetssyn i vården är ett begrepp som ofta används men med skiftande innebörder. I avhandlingen analyseras lärares och studerandes uppfattningar av helhetssyn. Tre uppfattningar av helhetssyn i vården beskrivs. Den första sätter människan i centrum. Patienten ses som människa och i sin livsvärlds- kontext – inte bara som patient i vårdkontexten. Den andra innebär att helhetssynen ses som en modell, vilken används i vårdsituationen. Den tredje fokuserar på relationen mellan vårdare och patient. studerar även uppfattningar av hur helhetssynen didaktiskt kan förmedlas och vilka hinder som finns. Utifrån dessa resultat dras vissa didaktiska slutsatser. En grundläggande didaktisk tanke, som även finns uttryckt i intervjuerna, är att undervisningens form och innehåll inte kan planeras skilda från varandra. Vid en sådan åtskillnad riskerar formerna att bli tekniker som används utan förståelse och oberoende av sitt sammanhang. För att bidra till helhetssynen bör utbildningen vara personlighetsutvecklande. För att patienten ska kunna ses som människa (och inte bara patient) måste också den studerande ses som människa under utbildningen. Utbildningen bör också ge möjlighet att ta vara på tidigare livserfarenheter. Som innehåll i undervisningen betonas en utgångspunkt i den friska och naturliga människan och vårdvetenskap (s. 155). När det gäller formen framhålls betydelsen av situationsspel, rollspel etc. och tillfällen för reflexion. -SAND, (1996) Spindeln i klistret. Den kliniska praktikens betydelse för utveckling av yrkeskompetens som sjuksköter- ska. En etnografisk-fenomenografisk studie. , Pedago- giska institutionen. Kategorisering: Inlärningsprocessen, praktik, handledning, sjuksköter- skeutbildning Lindberg-Sand undersöker i denna studie vad yrkespraktiken (som en del av utbildningen) betyder för utvecklingen av yrkeskompetensen som sjuksköterska. Hon använder en etnografisk-fenomenografisk ansats. Datamaterialet är huvudsakligen veckoanteckningar från samt intervjuer 142 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter med 19 studerande under deras sista studieår, som till stor del bestod av praktik och deras första månader i arbetet som sjuksköterska. Kopplingen mellan praktiken och den teoretiska utbildningen är svag, och förhållandet är sådant att praktiken får en överordnad roll. Det är på praktiken de studerande har möjlighet att närma sig yrkesrollen. Praktiken och handledningen kännetecknas av en fokusering på vårdverksamheten och arbetsuppgifterna. Det är de medicinskt-tekniska och samordnande uppgifterna de studerande fokuserar på, och det är vårdverksamheten, inte handledningen, som är det centrala för de handledande sjuksköterskorna. upplever de studerande att de hamnar i en underordnad elevroll på praktikplatsen, vilken står i motsättning till den studeranderoll med kritiskt förhållningssätt som högskolestudierna har varit inriktade på. De kommer inte självklart in i sjuksköterskerollen under praktiken. I stället blir de första månadernas arbete ett krävande stålbad, vilken Lindberg-Sand ser som en form av initiationsrit i yrket. KAPBORG , (1995) Evaluation of Swedish nursing education and professional practice. i , Studies in Educational Sciences 4. : HLS Förlag. Denna sammanläggningsavhandling summerar fem tidigare artiklar. Kategorisering: Utvärdering, utbildningseffekter, sjuksköterskeutbild- ning Kapborg tar upp utvärdering av utbildning. Hennes speciella fokus är utvärdering av sjuksköterskeutbildningens relation till yrkesutövningen. Programutvärderingen visar att sjuksköterskorna i stort är nöjda med den förberedelse utbildningen har gett för yrket, även om det finns brister på vissa områden. Den individuella utvärderingen visar på brister i individernas matematikkunskaper, vilket är av betydelse för de beräkningar av medicindosering som kan vara en viktig uppgift för sjuksköterskan. DERBRING , , (1992) Sjukskö- terskeutbildningens forskningsanknytning – vision och verklighet. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 143 högskolan i , specialmetodik, Studia Psychologica et Paedagogica 100. Kategorisering: Undervisnings- och inlärningsprocess, lärarroll, institution, sjuksköterskeutbildning Detta är en fallstudie från en vårdhögskola, och forskningsanknytningens utveckling –1988 beskrivs. Intervjuer med lärare visar att omvårdnadsforskningen har fått en större roll i undervisningen. Den har också behandlats mer på djupet, liksom bredden på den forskning som används blivit större. Enkätsvar från studerande visar också en ökning av forskningsanknytningen . Därefter verkar emellertid forskningens roll ha minskat. En förklaring till dessa något motsägelsefulla resultat kan vara att kursplanen förändrats till att bli mer integrativ, vilket kan betyda att forskningsanknytningen blivit mindre tydlig. En annan förklaring kan ligga i att förändringen har drivits av eldsjälar, och dessa ansvarade i inledningen av perioden i större utsträckning själva för de aktuella kurserna. Ansvaret för forskningsanknytningen har sedan spridits till en bredare grupp, vilket lett till att utvecklingen har avstannat något. ERLÖV, , (1992) Från kall till personlighet. Sjuksköterskans utbildning och arbete under . Kategorisering: Högskoleutbildning, sjuksköterskeutbildning Avhandlingens syfte är att analysera och beskriva förändringar i sjuksköterskeutbildningen års vårdreform. Arbetet är avgränsat till att gälla grundutbildningen till allmänsjuksköterska med fokusering på den del av utbildningen som handlar om barnavård och barnsjukvård. Utbildningens innehåll ses i relation till sjuksköterskornas yrkesfunktion inom området. I syfte att beskriva utbildningen och dess förändringar har författarna valt två utgångspunkter: *Hur har sjuksköterskeyrket uppkommit och utvecklats? *Barnavård och barnsjukvård väljs ut för ett närmare studium. 144 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Resultatet kan sammanfattas i fyra ideologiska faser vilka speglar sin tid och som har varit avgörande för utbildningens utveckling: Den kristna ideologins fas, den medicinska ideologins fas, den medicin- tekniska ideologins fas och den holistiska ideologins fas. ABRANDT , (1997) Learning physiotherapy: The impact of formal education and professional experience. , Studies in Education and Psychology no 50. Kategorisering: Inlärningsprocessen, sjuksköterskeutbildning Abrandt studerar med hjälpa av fenomenografisk metod och kontextuell analys sjukgymnaststuderandes uppfattningar av centrala begrepp inom yrket, samt hur uppfattningar och perspektiv på yrket förändras under och efter utbildningen. Studerande i två olika grupper har intervjuats under andra och femte (sista) terminen av utbildningen (ena gruppen), respektive under sista terminen och 18 månader efter examen (andra gruppen). När det gäller begreppen rörelse, hälsa och funktion kan upp- fattningarna grupperas som antingen holistiska eller biomedicinska. Det vanligaste är att individens uppfattningar är konsistent holistiska eller blandade. Förändringarna under och efter utbildningen är små. Förhållningssättet i interaktionen med patienten förändras under utbildningen från en patientcentrerade inriktning i början till en mer sjukgymnastcentrerad inriktning i slutet. Efter 18 månaders yrkesverk- samhet är förhållningssätten åter patientcentrerade. En annan aspekt är om kommunikationen med patienten och sjukgymnastens beslutsfattande om behandlingen uppfattas som integrerade eller separerade. Här förskjuts uppfattningarna både under och efter utbildningen från den separerade till den integrerade. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 145 11 Utbildning vid AMU-center (1984) Vuxenlärarens förhållningssätt till deltagarerfarenheter. En studie inom AMU. Acta Universitatis Gotho- burgensis. Studies in Educational Sciences 47. Kategorisering AMU, vuxenutbildning, deltagarerfarenheter Studien fokuserar på lärarnas attityder och beredskap att ta tillvara vuxna studenters erfarenheter inom ramen för AMU i . Under- sökningen gäller lärare som undervisar i inledningsskedet av den allmänna kontorsutbildningen. *Vad gör lärarna i undervisningen i relation till deltagarnas tidigare erfarenheter? *Varför gör de detta? *Hur ser det sammanhang ut i vilket förhållningssätt till erfarenheter kommer till uttryck? Arbetet består av en deltagarstudie och en lärarstudie. Deltagargrup- pen bestod av personer antagna till arbetsmarknadsutbildning med kontorsinriktning och vid två AMU-center. Sammanlagt genomfördes fyra intervjuer med var och en av deltagarna. Lärarstudien omfattar 41 lärare inom de förberedande teoretiska ämnena. Författaren fann att problemställningen inte var möjlig att bearbeta direkt. Två förutsättningar formulerades, dels måste innebörden i begreppet erfarenhet preciseras, dels måste en studie av hur lärarna relaterar sig till deltagarnas erfarenheter företas. Frågan om vad som skapar olika förhållningssätt till deltagarnas erfarenheter är obesvarad. Fyra huvudtyper av organisationsmönster har kunnat urskiljas bland de 41 lärarna, nämligen: *Individuella studier med läraren som handledare och hjälpare. *Arbete i grupp eller klasser inom klassens ram. *Sammanhållen klass, dvs. lektions- och diskussionsunderlag är framträdande. *Växlande arbetsmönster. 146 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Fyra förhållningssätt extraheras, nämligen: Avvaktande, Fördjupande- ämnesrelaterat, Fördjupande-individrelaterat och Möjlighetsskapande. Dessa relateras sedan till organisationsmönster och lärarnas insatser för att stödja samarbete mellan deltagarna. Det finns en skillnad i arbets- mönster mellan de olika ämnena och denna bekräftas väl av deltagarnas framställning av arbetsformer och undervisningsmönster. , (1984) Rationality, Anarchy, and the planning of change in educational organizations. A study of problem solving and planning of change in small work groups. , Studies in Education No 22. Kategorisering: AMU, utbildningsplanering, problemlösning i grupp Syftet med studien var att studera problemlösningsprocesser i planerad förändring, i utbildningssituationer, deras karakteristika, bestämnings- faktorer och resultat. Studien ägde rum i sex små arbetsgrupper för lärares deltagande i genomförandet av planerad förändring. Undersök- ningen genomfördes som en del av ett action research-projekt inom tre AMU-enheter. Arbetets teoretiska fokus vilar på problemlösning i grupp utifrån två konstruerade analysmodeller för studiet av planerad organisations- förändring, nämligen: Den sociala interventionsmodellen och den politiskt interaktiva modellen. Dessa modeller användes för hypotes- generering och för analys av data. Studiens variabler delas in i tre huvudgrupper, vilka kallas: föregående, process- och resultatvariabler. Data rörande dessa variabler samlades in via frågeformulär, intervjuer och noggrann innehållsanalys av bandinspelningar och andra dokument rörande grupprocessen under förändringsarbetet. Undersökningen visar att arbetsgrupperna skiljer sig åt både vad gäller strategier för problemlösning och vad gäller det arbete man lade ned på sina problemlösningsuppgifter. Skillnaderna mellan arbets- grupperna berodde av skillnader i förhållanden som föregick förändring- en, i första hand på den organisationsnivå på vilken undersökningen genomfördes. Vad gäller den relativa effektiviteten över de olika processvariablerna med hänvisning till resultatet av förändringen, visade det sig att graden SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 147 av engagemang och nedlagt arbete var viktigare än den strategi för problemlösning som användes i de olika arbetsgrupperna. , , , BO & , (1990) Kontext, kultur och verksamhet. En analys av och pedagogiska miljö. , Rapport från psykologi 152. Kategorisering: AMU, pedagogisk miljö, kultur, styrning, organisation, ledning, mål, undervisningsformer Huvudsyftena med studien är dels att beskriva AMU:s pedagogiska miljö med avseende på undervisning och administration/ledning, dels att analysera på vilket sätt den pedagogiska miljön formas/styrs av de samhälleliga och organisatoriska förhållanden under vilka verksamheten bedrivs. Utifrån en analys av begreppet pedagogisk miljö samt teori och tidigare forskning om styrning av organiserad verksamhet utvecklas en begreppsapparat och en teoretisk modell för att analysera den pedagogis- ka miljön inom AMU. Författarna menar att ett institutionellt perspektiv i högre grad än ett rationalistiskt kan bidra till en förståelse av hur den pedagogiska miljön inom AMU formas. Den vidare diskussionen leder fram till fyra teser om verksamheten inom dåvarande AMU, vilka något nerkortade före- språkar följande: Den första tesen säger att en organisation, som, i likhet med AMU, lever i en institutionell omgivning med skilda ideologiskt- kulturella mönster tenderar att, genom olika mekanismer, formas till ett flerkulturellt socialt system med två eller flera delkulturer/ideologier. Den andra tesen säger att ett AMU-centers inre kultur och verksamhet formas av materiella och personella ramfaktorer på organisationsnivå. Dessa ramar bestäms i sin tur av ett samspel mellan politisk-admini- strativa beslut, det ideologisk-kulturella tryck som utövas av AMU:s institutionella omgivningar och den demografiska strukturen i närsam- hället. Den tredje tesen säger att styrningen av AMU:s verksamhet sker genom ett samspel mellan hierarkisk och icke-hierarkisk styrning, dvs. genom ett samspel mellan politisk-administrativa beslut och olika typer av påverkan från organisationens institutionella omgivningar. Den fjärde och sista tesen är uppdelad i två delar. Den första delen säger att ett 148 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter skolinriktat undervisningsmönster som undervisningsmetodik är bättre än ett arbetslivsorienterat undervisningsmönster med dess åtföljande handlingsorientering hos lärarna. Tesens andra del föreslår vidare att de observerade sambanden mellan ett skolinriktat undervisningsmönster och positiva kursdeltagarreaktioner inte är ett uttryck för en pedagogisk lagbundenhet av orsak-verkan-karaktär. I stället är sambanden ett uttryck för institutionaliserade föreställningar, hos såväl lärare som kurs- deltagare, om undervisningens kontext. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 149 12 Vuxenpedagogik i arbetslivet , , , , HELM- STAD, , PER (1986) Arbetsupplevelse och utbildningssyn hos icke facklärda. Acta Universitatis Gothoburgen- sis, Studies in Educational Sciences 57. Skriften sammanfattar resultaten från (Yrkesut- bildning för prioriterade målgrupper inom vuxenutbildning), finansierat av SÖ. Kategorisering: Rekrytering, utbildningssyn m.fl. sammanfattar resultaten från fem delstudier, där totalt 194 icke facklärda – mejeri-, teko-, lager- och verkstadsarbetare samt sjuk- vårdsbiträden – har intervjuats. Studien visar att kortutbildade arbetare oftast har en snäv utbildningssyn, där utbildning enbart relateras till ett specifikt arbete eller speciella uppgifter. De arbetare som har en längre (ej yrkesrelaterad) utbildning har däremot en vidare utbildningssyn, där utbildning även uppfattas kunna ha andra, mer personliga, funktioner. Om arbetet är enkelt, dvs. den kompetens som krävs eller som är möjlig att använda är begränsad, eller om man inte förväntar sig någon förändring i arbetssituationen, leder en snäv utbildningssyn till att utbildning saknar mening för individen. För att rekrytera denna grupp till utbildning krävs alltså förändringar i arbetet. Sådana förändringar kan leda till att man upplever ett behov av utbildning, och när man väl deltar i utbildning finns också förutsättningar för att utbildningssynen ska vidgas. Övriga publikationer i del III som är kopplade till detta projekt: , C., , S. Arbetets betydelse och utbildningens funktion. En empirisk studie av mejeriarbetares syn på sin livssituation. 150 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Rapporter från , 1982:11, universi- tet. , C., Thång, P-O. Förändras människan av utbildning? Verkstadsarbetares uppfattning av effekter av utbildning. Rapporter från , 1987:06, . & , S. Who takes the second chance? Implementing educational equality in adult basic education in a Swedish context. : , Reports from , 1989:2. , A., , S. Att ta steget till vuxenstudier - om minskat avstånd och främlingskap, I: Kollegiet för vuxenutbildning, Studiesteg för vuxna, Publikation från , , 1990:03. Helmstad, G. Arbetets betydelse och utbildningens funktion. 24 tekoarbetares upplevelser av sitt arbete och utbildningens funktion. 60- poängsuppsats från , . Helmstad, G. & , S. Föreställningar om utbildning: Intervjuer med lagerarbetare. : , Rapport från , 1985:9. , S., som studiehinder - icke facklärda och vuxenutbildning. I , K., Rubenson, K., (red) Den nya utbildningsklyftan - 90-talets utmaning., sid 80-93 , 1986: Liber Utbildningsförlaget. & Thång, P.O. Arbetets betydelse och utbildningens funktion: En empirisk studie av sjukvårdsbiträdens syn på arbete och utbildning. : , Rapport från , 1985:3. Thång, P.O. Kompetensutveckling och karriäruppfattning bland utbildningsovana inom verkstads- och tekoindustri. I: Kollegiet för vuxenutbildning: Studiesteg för vuxna. Publikation från , , 1990:03. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 151 , (1980) Förutsättningar och hinder för småföretagsutbildning. , Studies in Education No 10. Kategorisering: Arbetsliv, utbildningsbehov, kompetens Denna undersökning har utförts i små och medelstora företag med färre än 200 anställda. Tre underordnade mål har ställts upp: Det första var att diskutera hur utvecklingsfonder skall vara organiserade för att tillfredsställa målgruppens utvecklings- och utbildningsbehov. Det två andra underordnade målen har varit att analysera dels behovet av utbildning inom företagen, dels i vilken utsträckning dessa behov uppfyllts. Behovet mäts med utgångspunkt i vad intressenterna, dvs. de anställda och företaget eller organisationen velat åstadkomma i för- hållande till den situation som råder. Det övergripande syftet med arbetet har varit att bygga upp en modell för analys av fortbildning och vidareutbildning i småföretag. Studien vilar på teorier om en kooperativ process och interaktion mellan organisationer. I detta fall innebär denna process i vilken utsträckning individer och grupper anpassar sig till varandra för att försöka uppnå allmänna mål inom givna ramar. Arbetet leder fram till en modell för hur behovet av arbetslivsut- bildning och vidareutbildning i företag uppstår och hur det kan tillfredsställas. Dessutom har det givit upphov till en metod för att strukturera behovet av utbildning och dess variation i relation till företagets storlek. Resultatet av processen visar också att metoden är användbar. Vidare kan man notera att tillhörighet till en intressegrupp, kompetens och ekonomiska resurser har utgjort huvudramarna för projektet. , (1987) Högre utbildning för lågutbildade i industrin. Acta Universitatis Gothoburgensis, Studies in Educational Sciences 60. Kategorisering: Universitet, arbetsliv, förutsättningar/hinder