sou · GLB321 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom beslut bemyndigade regeringen skolminister att tillsätta en kommitté med uppdrag att lämna förslag till ett nytt måldokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – . Kommittén antog namnet Barnomsorg och skolakommittén, BOSK. Generaldirektören för . utsågs att leda arbetet. Som ledamöter har överdirektör och biträdande professor i deltagit. Sekreterare och biträdande sekreterare har varit och . Dessutom har experterna anlitats. Vidare har kommittén hört forskare och yrkesverksamma om synpunkter och erfarenheter med anledning av uppdraget. Ansvarig för produktionen av heloriginal är . Enligt direktiven ska det samlade måldokumentet ersätta Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och omfatta förutom den obligatoriska skolan, förskolans s.k. sexårsverksamhet och skolbarnsom- sorgen. I direktiven sägs att Måldokumentet skall syfta till att höja kvaliteten såväl i förskola som skola och inom skolbarnsomsorgen. Förskolans roll för barns lärande skall stärkas genom att den kognitiva processen ges ökad tyngd som barnomsorgens erfarenheter och förskolepedagogiken ges ökat inslag i skolan. En arbetsgrupp inom har avlämnat ett för- slag till förändring av skollagen Samverkan för utveckling, om för- skolan, skolan och skolbarnsomsorgen (DS 1997:10, där t illämpliga delar av bestämmelserna i socialtjänstlagen om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har förts in i skollagen. Kommittén har lämnat syn- punkter på förslaget. En referensgrupp bestående av de fackliga organisationerna och har informerats om kommitténs arbete . Kommittén har också haft samråd med , Läs- och skrivkommittén samt Utredningen om funktionshindrade elever i skolan – Funkis. Vid alla åtgärder som berör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinrättningar, domstolar, administrativa myndigheter eller lag- stiftande organ, skall barnets bästa komma i främsta rummet. Skola och barnomsorg............................................................ Skolans utveckling och läroplaner Barnomsorgens utveckling och pedagogiska program Pedagogiska program för förskola och fritidshem Styrning av barnomsorg och skola – en jämförelse Utvärdering av samverkan..................................................... utvärdering av 59 samverkansprojekt Skola-skolbarnsomsorg i samverkan – Skolbom Mellanstadiebarnen vart tar de vägen på sin fritid? Samarbete för utveckling – 5.5Pedagogisk utveckling för sexåringar i Att börja skolan som sexåring Två traditioner – en skola ...................................................... Traditioner som sociala konstruktioner Några centrala begrepp.......................................................... Om kunskap och kunskapsformer Om undervisning och om lärande Motiveringar till förslag till ny läroplan 8.2Obligatoriskt att gå i skolan – frivilligt att delta i förskolan Pedagogiska verksamheter och arbetslag 8.6Samma mål för sexåringarnas förskola, den obligatoriska Tillsyn, uppföljning, utvärdering och kvalitetsutveckling Förslag till ny läroplan med kommentarer............................. Olika yrkesroller – mötets möjligheter Gemensamt förändringsarbete – de positiva effekterna för Jämställdhetsarbete i förskola, skola och fritidshem läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) .............................................................................. Förslag till läroplan för barn och unga 6 – .................. Kommitténs uppdrag har varit att utforma ett nytt samlat måldokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6 – . Detta samlade måldokument ska innesluta den nuvarande Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) och ersätta denna. I regeringsförklaringen slogs fast att förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen ska integreras för att förbättra första viktiga år. Ett första steg i detta integrationsarbete är att ta fram ett samlat måldokument för den del av förskolan som rör sexåringarna, den obligatoriska skolan och skolbarnsomsorgen. Ett nationellt måldo- kument för barn från ett till kommer att utredas och beslutas därefter. I direktiven till kommittén diskuteras barns tidiga lärande som en del av det livslånga lärandet. Både förskola, skola och fritidshem har viktiga uppgifter, när det gäller att skapa likvärdiga livsv illkor. De olika delarna i barns lärande måste harmoniera med varandra. Därför måste förskola, skola och skolbarnsomsorg förstås och verka i ett sammanhang. Vidare påpekas att det har utvecklats olika former av sexårsverksamhet i kommunerna. Erfarenheterna från många kommuner som verksamhetsmässigt samordnat skola, förskola och skolbarnsomsorg har varit övervägande positiva. Dessa erfarenheter ska tas tillvara i det fortsatta integrationsarbetet. Sexårsverksamhetens innehåll och kvalitet varierar dock betydligt mellan kommunerna. Alla har inte kommit lika långt med integrationen. Ett samlat måldokument och en tydlig motivtext ska ge en förutsättning för den fortsatta utvecklingen. Kommitténs uppdrag är dock inte att göra en helt ny läroplan för . I direktiven sägs att Läroplanens grundläggande prin- ciper och utformning bör bestå... När måldokumentet utformas bör kommittén ta hänsyn till att det är obligatoriskt för barn att gå i skolan medan det är frivilligt att delta i barnomsorgens verksamhet. Utgångspunkten för arbetet ska vara att ge förskolan, skolan och fri- tidshemmen ett måldokument som är förutsättningen för att skapa en helhet i den pedagogiska verksamheten för barns utveckling och lärande. I detta ingår att varje barn ska bli bemött på sin individuella utveck- lingsnivå. Måldokumentet ska syfta till höjd kvalitet såväl i förskolan som i skolan och fritidshemmet. Ett genomförande av en sådan läroplan ställer som villkor att arbetet i de samlade verksamheterna bedrivs i arbetslag, där skilda personalkategorier med olika pedagogiska uppgifter kompletterar varandra i det dagliga arbetet. Kommittén ska bedöma om förslaget i det samlade måldokumentet medför några särskilda konsekvenser för framtida revideringar av skolans kursplaner. Samverkan mellan barnomsorg och skola, övergången från förskola till skola och en sänkning av skolplikten till har diskuterats och utretts . års skolutredning 1 tog upp tanken att sexåringarna skulle börja i skolan. Argumenten mot en sådan utveckling framfördes från bl.a. styrelsen för . Frågan huruvida sexåringarna liksom ska tas om hand av barnträdgården eller om deras fostran i stället ska skötas av skolan har stått i brännpunkten för den pedago- giska diskussionen... Skolans miljö torde inte vara den lämpligaste för 6 – 7 åringarna, som i stället bör fostras i hemliknande miljö. Skulle förskoleåret anförtros åt lärarkrafter utan tillräcklig specialutbildning är det risk för att direkt undervisning skulle införas redan på detta tidiga stadium.... 2 Det man då, liksom , har en gemensam uppfattning om, är be hovet av en nära samverkan mellan förskola och skola, och att övergången från förskola till skola måste utvecklas och bli bättre. Det mer kontroversiella har varit att ta ställning till om skolplikten ska börja vid sex eller ålder. har flera utredningar studerat förskola, skola, och skolbarnsomsorg i syfte att finna ett svar på frågan om tidpunkten för skolstarten och en närmare samverkan mellan dessa. 1970 tillsattes SIA-utredningen3 som förordade en skola som tog ett mer samlat ansvar för skolbarnens . För att få en sådan skola föreslog utredningen bl.a. sex åtgärder för skolans inre arbete. För det första, att skolans möjligheter till omsorg på främst låg- och mellan- 1 SOU 1944:2: Skolan i samhällets tjänst. 2 Aktuell diskussion. I tidningen , nr 4. Sid 74 – 76. 3 SOU 1974:53: Skolans arbetsmiljö. SOU 1997:21 Kapitel 1 9 stadiet borde förbättras. Som motiv anges bl.a. föräldrars arbete, långa skoldagar med håltimmar och väntan på skolskjuts. För det andra, genom att till skolan knyta en friare sektor med en allmän öppen fritidsverksamhet där barn kan delta i såväl fasta som fria aktiviteter kan samhället bättre leva upp t ill jämlikhetskravet menade SIA- utredningen. För det tredje ansåg utredningen att skolans program borde utökas för mer tid till andra aktiviteter än lektioner, exempelvis för att förbättra möjligheterna till träning av basfärdigheter och stödundervisning. För det fjärde ansåg att en av skolans centrala uppgifter är att ge eleverna en social träning till samverkan och eget ansvar. Undervisningen ger möjlighet till detta, beroende på stoff och stadium. Inom ramen för de fria aktiviteterna ökas betydligt dessa möjligheter. För det femte ansåg att det skulle vara en angelägen uppgift för skolan att stödja de ideella organisationerna och det friluftsliv som ungdomen själv organiserar, likaväl som skolan själv får stöd från dessa. Som exempel på detta nämns lägerskolor och fritt dramatiskt skapande. Som punkt sex föreslogs, för att kunna genomföra ovanstående, att lärarrollen inte behöver vara knuten till enbart lektioner. Det skulle bli mer varierande arbetsbetingelser för skolans personal. föreslog många av de tan- kar som återkommer i denna utredning. Uppdraget var att följa, stimulera och påskynda en utveckling i riktning mot en samlad verksam- het för skola och skolbarnsomsorg. före- slog bl. a. att den utvidgade verksamheten skulle benämnas heldagssko- la. Heldagsskolan, menade utredningen, kan fylla funktioner för både lärande och omsorg. Dessa funktioner samverkar och kompletterar varandra. och kan ge barnen beredskap att möta ett samhälle som ständigt förändras och förse dem med redskap för ett livslångt lära nde. Kommittén ansåg att ett samlat måldokument för skola-skolbarns- omsorg bör omfatta all den verksamhet som samhället bedriver – utbild- ning, omsorg, och rekreation – som syftar till att fostra och stödja barn och ungdom i deras utveckling. Omsorg och pedagogik förenas i verk- samheten och blir en nödvändig förutsättning för inlärning och utveck- ling ansåg utredningen. Arbetssättet i heldagsskolan föreslogs vara temainriktat med betoning på sammanhang och helhet. Vidare föreslogs att arbetsenheter/arbetslag med personal från de olika verksamheterna inom skola- skolbarnomsorg skulle bildas för att planera, genomföra, följa upp och utvärdera verk- 4 SOU 1991:54: Skola-skolbarnsomsorg, en helhet. , Utbildningsde- partementet. Utredningen tog också upp utbildningsfrågor som t.ex. förslag på att öka möjligheter för barnskötare att vidareutbilda sig till fritidspe- dagoger, samt en breddning av fritidspedagogernas kompetens för undervisning inom praktiskt-estetiska ämnen. Utredningen livslångt lärande – En barnmogen skola 5 hade som uppdrag att göra konsekvensanalyser av en tidigare- läggning av skolstarten och/eller förlängning av den obligatoriska skolan. Sammanfattningsvis sägs bl.a. om skolstarten att det snarare är utformningen av skolan, än barnets ålder som bör avgöra när skolstarten kan ske. Om man utvecklar och förändrar skolans verksamhet, kan den också ta emot mycket små barn på ett meningsfu llt sätt. Ordet skola får då en annan innebörd än vad vi är vana vid. I en sammanhängande pedago- gisk verksamhet anpassad till individen stimuleras barnets nyfikenhet och önskan att lära, så att det själv söker sig till alltmer systematiserat lärande... ...från pe dagogisk synpunkt kan skolstarten tidigareläggas under förutsättningen att skolgången förlängs och verksamhetsformerna utvecklas. Detta skulle öka förutsättningarna för alla barn att nå mål. En tidigare skolstart kan sannolikt ha motsatt mål... Inte heller denna utredning innebar några beslut om att sänka skolplikten till och/eller förlänga . Det innebär att skol- plikten fortfarande inträder från höstterminen det år barnet fyller . har inget ändrats i reglerna för allmän förskola avseende alla sexåringars rätt till plats i denna. Deltagandet är frivilligt. Försöket med tidigareläggning av skolstarten, s.k. flexibel skolstart. som nu pågår, innebär att de föräldrar som så önskar kan anhålla om att barnet får börja i skolan , dvs. från hösttermin det år som barnet fyller . Försöket ska pågå till . I propositionen Vissa skolfrågor m.m. 6 skriver regeringen att det med tanke på dels de stora elevkullarna, dels mycket olika bedömningar om kostnadskonsekvenserna, är nödvändigt att ytterligare bereda frågan om en eventuell förlängning av skolplikten. Det beslut som då togs ligger bl.a. till grund för kommitténs uppdrag. Som ett led i det livslånga lärandet skall förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen integreras. I ett första steg bör ett 5SOU 1994:5: Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola. Sid 9 – 10 1995/96:206: Vissa skolfrågor m.m. måldokument utarbetas för den allmänna förskolan, och skolbarnsomsorgen. Måldokumentet bör, utifrån en gemensam syn på utveckling och lärande, ta tillvara de olika verksamheternas särdrag och kvaliteter... Samhällets förändring är det inledande anslaget i betänkandet. Därefter ges en beskrivning av barnomsorgen och skolans historiska utveckling, samt en jämförelse mellan hur barnomsorgen och skolans styrs, kapitel tre. En internationell utblick görs också i kapitel fyra. I det femte kapitlet redovisas utvärderingar av pedagogisk verksam- het där barnomsorg, skolbarnsomsorg och skola integrerats. I sjätte kapitlet analyseras traditioner inom skolan och barnomsorgen. Tonvikten läggs här på barnomsorgens pedagogiska tradition. I det sjunde kapitlet presenteras centrala begrepp som är grundläggande för förslaget till ny läroplan. Med analysen i kapitel sex och sju som grund ges i kapitlet åtta moti- veringarna till förslag till ny läroplan. Själva förslaget ges i kapitel nio. Betänkandet avslutas med två kapitel om konsekvenser av förslaget, och hur den integrerade verksamheten kan utvecklas. Samhället är i ständig förändring. Under det senaste århundradet har uppväxtbetingelserna för varje ny generation märkbart skilt sig från den föregående. Genomgripande förändringar på alla livsområden, utbild- ning, yrkesliv, familjemönster, sociala och ekonomiska villkor, löper från och fortsätter med all sannolikhet in i det kommande . Att förhålla sig till en värld med hög förändringstakt ställer stora krav på både barn och vuxna. 7 Rollen som vägledare för barn in i vuxenvärlden är inte längre enbart förbehållen föräldern, utan delas med samhällsinstitutioner som barnomsorg, skola och fritidsverksamheter. Barns uppväxt är alltmer institutionaliserad, och förlagd utanför hem- met. De vuxnas yrkesliv har också flyttat ut från det egna hemmet, eller närmiljön. Tekniken möjliggör en insyn i händelser och skeende långt bort, sam- tidigt som bakomliggande förklaringar till det som sker blir alltmer fragmentariskt, detta tillsammans med att avståndet mellan generationer till viss del ökar, ställer allt högre krav på barnomsorg och skola i dess uppgift att ge barn och unga mö jligheter till orientering i en komplex tillvaro. Pedagogik handlar om att synliggöra det osynliga och att integrera nästa generation i samhället. Grundläggande begrepp som omsorg, fostran, kunskap, undervisning och utveckling måste prövas och värderas utifrån både sin historiska och nutida fun ktion. En viktig kärna i all pedagogik är att öppna upp för varje barns inne- boende möjligheter till kreativitet och skapande. Barnomsorgen och skolan måste skapa situationer och ge öppningar för ständigt nya upp- täckter, som stimulerar barns vilja att ställa egna frågor och söka egna svar. Att ta tillvara barns naturliga sinnlighet och nyfikenhet i alla aspekter av lärande ökar barns upptäckarlust och t illit till egen förmåga. Att möta, medverka och utveckla ett framtida sammansatt och informa- tionsintensivt samhälle kommer att kräva vuxna med tilltro till egen skaparkraft. Det samhälle som växer fram med den snabba utvecklingen av infor- mationsteknologi kan vi bara ana konturerna av.8 Vad vi dock redan 7Ds 1996:57: Barn . 8SOU 1996:81: Mega-byte, , . kan se är ett informationssamhälle där media har en stor betydelse för barn och vuxna.9 Till det varuproducerande samhället kommer ett kommunikationssamhälle med nya koder, symboler och tolkningsmöjlig- heter, där kommunikativ kompetens har stor betydelse. Att utveckla barns och ungas kommunikativa förmåga innebär nya läroprocesser där ett interaktivt tänkande har central betydelse. Internationalisering och globalt tänkande ökar kraven på social kom- petens. Alternativ till traditionella könsroller och familjemönster föränd- rar samhällstraditioner och invanda synsätt. Möjligheterna att kunna integrera skilda erfarenheter, kulturer och bakgrunder, ökar förståelse och respekt för mångfald och för olika livsbetingelser. Att kunna röra sig på olika arenor, träffa egna val och hantera olika möten, ger tryggare förutsättningar i skapandet av en egen identitet. Att vara i fas med omvärlden och möta kraven på olika kompetenser är skolans uppgift. I de flesta länder har en påb yggnad av skolsystemet skett uppåt, skoltiden har förlängts med . En förändring mot att utbildningssystemet nu är på väg neråt i åldrarna, mot de yngre barnen, är en tydlig tendens i industrivärlden. Att möta en föränderlig omvärlds krav på växlande och nya kompetenser, och ha alla barnets inneboende utvecklingsmöjligheter och behov som utgångspunkt, är den stora pedagogiska utmaningen för den moderna förskolan, skolan och fritidshemmet. 9 Se vidare . O (1994): Ungdom och media. 3 Skola och barnomsorg 3.1Skolans utveckling och läroplaner Skolplikten infördes , tidigare fanns en undervisningsplikt. kyrkolag ålades klockaren att undervisa församlingens u ngdom i katekesen. I kyrkolagen sägs nämligen att klockaren ej genom kyrko- herdens enskilda tjänst fick hindras från sin plikt att driva barnaläran. Vidare sägs kyrkolag att prästen skulle hålla lä ngder på sina åhörare och därmed kontrollera deras kunskaper i kristendom. Därige- nom stadfästes husförhören. Husfadern hade att se till att alla i hushållet klarade de krav som ställdes i husförhören. Det fanns således innan skolplikten en undervisningsplikt. I de stadgar om folkundervisning som kronprins under- tecknade angavs ingen läroplan för folkskolan. Vad som däremot anges är, att det som fordrades av den som skulle antas som lärare, också var målet för undervisningen. Dessa krav kom alltså att bli folkskolans läroplan. utvecklades det svenska skolsystemet utifrån två parallella linjer; å ena sidan folkskolan och å andra sidan lärdomsskolan. Folkskolan var en skola och lärdomsskolan en statlig skola. kom dock staten att alltmer reglera folkskolan. Kritiken mot folkskolans standard ledde fram till inrättandet av inspektörer. Kyrkan hade kontrollen över skolan men kom genom en rad statliga initiativ kyrkans makt att försvagas. utgavs normalrit- ningar för skolbyggnader. Småskolan blev underlag för folkskolan, 1858 och 1889 tillkom den första normalplanen. I detta sammanhang är det lämpligt att erinra om inrättandet av små- skolor, vilka under namnet mindre skolor sanktionerades genom kungö- relse . Inrättandet av småskolan synes haft flera orsaker. Dels var de ett arv från (1798 – 1859) samhällsreformistiska idé om ett nyskapande samhällsliv genom stånds- cirkulation och vilande på äkta grund. Hans tankar om skolan byggde på att läroverken inte bara skulle syssla med intellektuella övningar utan också med kroppsarbete och att folkskolan skulle vara en bottenskola, där lärarens personliga undervisning skulle dominera. Den allmänna skolan skulle organiseras genom mindre småskolor, folkskolan och den högre folkskolan. Inrättandet av småskolan gjordes på ett 16 Kapitel 3 SOU 1997:21 10 Dels var småskolans tillkomst föranledd av att barnen när de kom till folkskolan inte hade fått den hemundervisning folkskolan skulle utgå från. Småskolans uppgift vare, att, där hemmen icke förmår uppfylla sin heliga förbindelse till barnen rörande den första undervisningen, meddela dessa de insikter och färdigheter, att, de kunna intagas i den egentliga folkskola, sägs det om småskolor 1873. 11 Med den växande industrialismen tvingades mödrarna arbeta och kunde inte sörja för barnens hemundervisning. folkskolestadga står: För meddelande av det första förberedande kunskapsmåttet åt nybörjare böra, där förhållanden sådant påkalla och medgiva, småskolor inrättas till det antal, som finnes behövligt. Småskola som namn för förskola för sexåring har en viss historisk poäng. Samhällsförändringarna under seklets slut hade konsekvenser för skolan. Det parallella skolsystemet började ifrågasättas och tanken på att folkskolan skulle vara en bottenskola väcktes på nytt. Nya pedagogiska tankar började formuleras och påverkade undervisningen och inte minst lärarnas professionella utveckling. I korthet innebar denna nya pedago- gik en syn, där elevens lärande kom att sättas i centrum. Psykologins landvinningar förde fram ett nytt tänkande kring inlärning och därmed undervisning. Krav på att skolan skulle vara nyttig ledde till krav på förnyelse av styrdokument och krav på läroplaner. En av de ledande företrädarna för den nya progressiva pedagogiken var . publicerade han i tidskriften sitt pedagogiska credo – My Pedagogic Creed. Han skriver där: Jag tror att verklig utbildning endast kan uppnås genom barnets begåvning stimuleras av de krav som ställs i den sociala situation där det befinner sig. 13 Vad i sitt pedagogiska credo uttrycker är en radikalt ny tanke. Det är från barnets intresse utbildningen ska ta sin utgångspunkt. Att lära är att göra, menar – Learning by doing. 10Se vidare , V. (1942): Svenska folkskolans historia. Del II: Det svenska folkundervisningsväsendet 1809 – 1860. Sid 349 – 388. 11Fredriksson, V. (1942): Svenska folkskolans historia. Del III: Det svenska folkundervisningsväsendet 1860 – 1900. 12Fredriksson, V. (1942): Svenska folkskolans historia. Del III: Det svenska folkundervisningsväsendet 1860 – 1900. 13Citat från , S. (1980): Individ, skola och samhälle. I Pedagogiska texter av . SOU 1997:21 Kapitel 3 17 .14 I Keys drömda skola som institution finns ett stort mål: att göra sig själv umbärlig, att låta livet och lyckan – det vill bl.a. säga själ vverksamheten – härska i systemets och schemats ställe. Denna nya pedagogik speglade samhällsförändringarna. Det handlade om att forma den nya moderna människan. Den människa som inte längre behövde bli vald till sitt liv, utan själv kunde välja sitt liv. Om- vandlingen från ett agrart samhälle till ett industrialiserat innebar att lönearbete blev dominerande. På arbetsmarknaden kom utbildning att få ett värde och nya yrkesinriktade utbildningar växte fram. Tanken på att samhället inte var givet utan kunde formas innebar att frågor kring fostran blev centrala. Genom vetenskaperna skulle ny kunskap fram- bringas och utbildning och fostran skulle kunna planeras, genomföras och värderas. I det moderna samhället är arbete inte bara ett levebröd, arbetet anger vad människan är och genom att utbildning och arbete knöts alltmer samman kom också utbildning att definiera vem man var och vilken position man hade i samhället. I de nya pedagogiska tankarna framträder två mycket tydliga teman. Det ena har att göra med föränd- ringen av utbildningens innehåll i riktning mot det moderna samhället och nyttan. Det andra temat handlar om formandet av en ny personlig- het. Med utbildningens allt större betydelse och inte minst genom demo- kratins genomförande kom det parallella skolsystemet att framstå som allt mer orättvist. delades läroverken i en latinfri del – realsko- lan inriktad på kunskap av direkt nytta och allmän medborgerlig utbild- ning – och gymnasiet som blev realskolans påbyggnad. Med realskolan infördes en mellanexamen – realexamen. fastställdes att för inträde i läroverkets första årskurs skulle krävas kunskaper motsvarande folkskolans tredje årskurs. Detta innebar inte att alla barn började i folkskolan. Många fick privatundervisning. tillkom den kommunala mellanskolan, vilken var en 4-årig realskola byggd på folkskolans sjätte årskurs.