sou · GLB3114 · 1998-01-01 00:00:00 — Bland de borgerliga, kvinnliga politiker som i princip är för både avknoppning, konkurrens och strikt målstyrning smyger sig omsorgsrationella argument in där personalens och svaga gruppers behov utgör ett dilemma. Bland både manliga och kvinnliga politiker som har en klar ståndpunkt i sin syn på en viss organis a- tionsform finns en ambivalens inför hur de olika lösryckta delarna skulle fogas in i en helhet. Att de kvinnliga politikerna balanserar mellan trycket på en fö r- ändrad politikerroll och sitt starka intresse för den konkreta verkligheten är uppenbart. En lösning på detta tycktes vara att fylla de genomförda och pågående förändringarna med eget innehåll som delvis kan betraktas som en idealisering av verkliga förhållanden. För de kvinnliga Gnosjö-politikerna finns en önskan om ett starkare politikerstyre vilket mycket väl kan sammanfalla med en satsning på det starka politiska ledarskapet enligt den nya manag e- ment-filosofin. Om deras vision om ett tydligare politikeransvar innebär en övergång till den delegationsordning som tjänstemännen önskar sig eller Katrineholms-politikernas gammaldags roll att lägga sig i får framtiden utvisa. I framhärdar de ledande kvinnliga politikerna i att politiker måste få styra som både målstyrning och en starkt decentraliserad organisation genomförts. Den kvinnliga bilden av förändringarna är mycket ljus där personalens nya roll och de kvinnliga verksamhetschefernas befogenheter ses som något mycket positivt och ett brott mot tidigare mansdominerade hierarkier. Samma reformer beskrivs av män som ytterst funktionella eftersom kvinnliga chefer inom skola och barnomsorg är flexibla och mer lättstyrda än män, särskilt vad gäller besparingar och rationaliseringar. I Ö rebro framhåller vissa kvinnliga politiker hur även den sociala kommunala verksamheten kan lära och ha nytta av ett viss mått av konkurrens. Kvalitetsstyrning som är den senaste nyheten i Ö rebro betraktas som en kvinnovänlig reform där Kön, makt i svenska kommuner det är positivt för de anställda att få ett eget självständigt utrymme för sitt arbete. Att kvalitetsstyrningen tenderar att lägga över ansvaret för vårdens och omsorgens kvalitet på en hårt pressad, oftast kvinnlig, personal som har små möjligheter att påverka resursfördelningen ryms inte i den ljusa bilden. Frågan om de kvinnliga politikerna har haft en reell makt som kvinnor i samband med diskussioner och förändringar av den kommunala organisationen kan bara besvaras indirekt. I var den kvinnliga nämndordföranden rädd för att kulturen skulle drabbas vid en nämndsammanslagning och hennes farhågor tycks ha besannats. I Ö rebro var de borgerliga ledamöternas starka argument för avknoppning att skapa företag för kvinnor men de manliga aktörer som ansvarar för näringslivsfrågor har förhindrat denna ambition. Inom socialdemokratin finns manliga, självutnämnda ideologer som dominerar diskussionerna om organisation och styrformer. I däremot tycks de kvinnliga politikerna ha intagit ledande roller i diskussioner och beslut om vilka förändringar som ska göras där de öppet deklarerar sitt ansvar för den kvinnliga personalen. , (1992) Reformer och kvinnor i den framtida välfärdsstaten. Kvinnors och mäns liv och arbete. Amnå, , , , /Kolam, /Montin, (1985) Utvärdering av försöken med kommundelsnäm n- der i , och Ö rebro. : för byggnadsfors k- ning rapport 42. , (1981) Når staten skal spare. Köbenhavn: Nyt fra Samfundsvidenskaperne. , (1994) Mäns makt och kvinnors intressen. Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter utgivna av i , 121. , D.Y & , M. (1994) Gender, Managers and Organizations. : De Gruyter. , (1994) Beställar–uförarmodellen möter politiken. , Organisationsexperiment i kommuner och landsting. : Nerenius & Santérus Förlag. Bokenstrand, (1991) Om krisen kommer. Kommunalekonomisk åtstramning ur ett svenskt perspektiv. Licenciatuppsats i statskunskap, . , , (1979) Beslut och handling – Om politikers inflytande på politiken. , (1990) Reformer som rutin. , Makten att reformera. Drugge, , (1991) Rörelsen, och storföretagen. Om eliten i en svensk industristad sid 18-43 i Sociologisk Forskning 1991:1. , (1996) Varför så få kvinnor? En studie i kvinnorepresentation. 60- poäng uppsats i statsvetenskap, , . Fölster, (1993) Systemskifte i fara? , (1994) Att våga väga jämnt! Om kvalifikationer och kvinnliga förhållningssätt i ett tekniskt industriarbete. Doktorsavhandling 1994:157 D, Tekniska . , (1984) . 4:e reviderade upplagan. , (1969) Blockreformens inverkan på förtroendemannakårens storklek och sammansättning. Kommunalforskningsgruppens avhandlingsserie, nr 16, stencil. (1995) Messages men hear. , (1996) Det handlar om prioriteringar. Kvinnors villkor och intressen i lokal politik. Ö rebro Studies 14, Högskolan i Ö rebro. , (1990) Genussystemet i Demokrati och makt i . , D & , A (1995) Ord som fängslar. Om kommunernas företagis e- ring. Statsvetenskaplig tidskrift rgång 98 nr 3 s. 346–361. , (1983) servicevariation. De nya kommunerna. Kommunala förnyelseproblem (1996) Red. Bilaga 1 till slutbetänkande av Kommunala förnyelsekomittén SOU 1996:169. Kommunalt förtroendevalda 1995. Fördelning på nämnder, andel kvinnor, ålder. (1996) : Montin, , (1990) Kommundelsnämnder i . Högskolan i Ö rebro. Förvaltningspolitiska forskningspr o- grammet. Rapport nr 3, kap 2. Montin, (1993) Swedish Local Government in Transition. A matter or rationality and legitimacy. Ö rebro Studies 8, Högskolan i Ö rebro. Montin, , (1994:2) Demokrati och legitimitet i landstingen. Slutrapport från projektet i landstingen. Novemus, Högskolan i Ö rebro. Kolam, (1987) Lokala organ i –1986 – från idé till verklighet. , (1993) Stadsdelspolitikerna i –1991. (1989) De kommunala administratörerna. En studie av politiska aktörer och byråkratiproblematik. Ekonomi och organisationer i kommuner och land s- ting. Nörve, (1990) Kvinneinteresser og omsorg, s. .23–33 i Nytt om kvinneforsk- ning 1990:4. Kön, makt i svenska kommuner Organisationsexperiment i kommuner och landsting (1994) Red. : Nerenius & Santérus Förlag. , , (1995) Kvinnor som väljare och valda. Om betydelsen av kön i svensk politik. , , (1992) Förvaltningspolitik. Premfors, , , J &, M (1994) Demokrati i storstad. Stadsdel- snämnder i . Rombach, (1986) Rationalisering eller prat? Kommunernas anpassning till en stagnerande ekonomi. : Doxa Ekonomi. , (1994) Varför låter sig organisationer omvandlas? Organisationsexperiment i kommuner och landsting. Nerenius & Santérus Förlag. , von (1985a) Sagt och gjort – från beslut till resultat i planering Ö rebro. , von (1985b) Nya daghem i gamla grannskap. Mål, plan och verklighet. Barnsomsorgsutbyggnaden i Ö rebro efter 1975. Byggforskningsr å- det. Sinkkonen, (1983) Kvinnorna i kommunalpolitiken. Det uferdige demokrati- ett.Oslo: . Skeije, (1992) Den politiske betydningen av kjönn. En studie av norsk topp- politikk. Institutet for samfunnsforskning . Skeije, (1994) On Authority: Weberian ideal types and Norwegian politics. i Politics – A Base for Women? Report from a conference in Ö rebro, , 12–16, 1996. Ö rebro Women´s Studies n:o 3. , (1992) Från mejerska till mejerist. En studie av mejeiryrkets maskuliniseringsprocess. Stjernquist, , (1988) Den kommunala självstyrelsen, jämlikhet och variationerna mellan kommunerna . : Allmänna förl a- get. Ds nr 36. (1995) Självständighet eller statsbundenhet. Den kommunideologiska idédebatten 1962–1974. Göteborg:SEFOS, , Rapport 2. , (1988) Omåttliga önskningar och måttliga framsteg. , (1992) Equality through regional policy. Report from a Swedish project. Current swedish feminist research . Uppsa- la: . , (1996) Företagslednings som konstruktion av manlighet. Kvinnoveten- skaplig tidskrift nr 1, 1966. , , , , Merrick (1981) Kommunalpolitikerna. Rekrytering – arbetsförhållanden – funktioner del 1 och 2. Rapport nr 8 från kommunaldemokratiska forskningsgruppen. Kommunaldemokratiska kommi t- tén. Ds Kn 1981:17. Ve, (1989) Kvinnor, byråkrati och välfärdsstat i Sociologisk Forskning nr 4 1989. Ve, (1994) Gender Differences in Rationality, the Concept of Praxis Knowledge and Future Trends. Feminist on Gender, Technology and Ethics. Wendeberg, (1982) Gnosjö-andan, myt eller verklighet? : U B Wendeberg Förlag H B. A (1985) The logic of Public Sector Growth. State and market. The politics of the public and the private . , (1988) Kvinnors och mäns arbeten. 1880–1980. Genusarbetsdelning och arbetets degradering vid en porslinsfabrik. Det svens- ka arbetets historia IV. Omsorgens organisering och jämlikheten mellan könen För att vårt samhälle skall kunna definieras som jämställt krävs, enligt regeringens proposition Jämställdhetspolitiken inför 90-talet , bl.a. att män och kvinnor gemensamt ansvarar för och utför omsorgs- och hemarbete. Av skrivningarna framgår att regeringen menar att en jämn fördelning mellan män och kvinnor vad gäller omsorgsutövande och ansvar i närrelationer bäddar för jämställda människor. Detta är något som länge hävdats inom kvinnoforskningen. I propositionen betonas vidare att i avsikt att uppnå målen är politiska beslut som förändrar förutsättningarna för människors val att föredra framför beslut som reglerar enskilda individers handlingar. De samhälleliga ramar inom vilka individer fattar sina beslut skall genom politiska beslut förändras på ett sådant sätt att hinder för jämställdhet undanröjs. Vilka typer av politiska beslut kan då sägas vara av den övergri- pande karaktären att de förändrar individuella människors handlings- benägenhet utan att direkt reglera dessa handlingar? För att kunna svara på en sådan fråga måste vi ha en uppfattning om vilka faktorer som är centrala för människors val att utföra omsorgs- och hemarbete. Oavsett om samhällets barn- och äldreomsorgsarbete utförs i offentliga daghem, inom hemvården, i anhörigas hem eller i frivilli- gorganisationer är det huvudsakligen kvinnor som står för utförandet. Kvinnor utför omsorgsarbete både som lönearbetare inom den offentliga sektorn, där inte mindre än åtta av tio anställda är kvinnor 2 och som mödrar, hustrur och döttrar i de egna familjekretsarna. 1Prop 1987/88:105, s.9–10. 2Pettersson, 1992:159f Brorström m.fl., 1995:34 om dagens småbarnspappor utför mer omsorgsrelaterat arbete än vad deras egna fäder gjorde är det fortfarande kvinnor som bär huvudan- svaret för att arbetet blir utfört. En central fråga, om vi önskar förstå varför kvinnor och män väljer att utföra respektive inte utföra omsorgsarbete är frågan om vilken funktion, om någon, som omsorgsarbete har för vidmakthål- lande av den rådande könsmaktsordningen. Ur feministisk historie- materialistisk teori kan två teoritraditioner härledas. 4 Medan arbetskontrollteoretiker framhåller s.k. manliga hierarkiers betydelse för upprätthållandet av könsmaktsskillnader betonar exploateringsteo- retiker istället relevansen av ett ojämnt byte av kärlek–arbete– skapelsekraft som antas äga rum i de sociala relationerna mellan könen. I arbetskontrollteori antas män, genom användning av manliga hierarkier, kunna bestämma vilken typ av arbete kvinnor bör och får utföra. I vår typ av samhälle har män använt manliga hierarkier, som t.ex. fackföreningar och staten, för att låsa in kvinnor i sammanhang där hushålls- och omsorgsarbete produceras av kvinnor för män. Män tjänar individuellt på denna tingens ordning men det är på en kollektiv snarare än individuell nivå som mäns förtryck av kvinnor skapas och upprätthålls. I exploateringsteori antas män via ett ojämnt byte på individrela- tionsnivå kunna tillägna sig ett överskott av kvinnors kärlek–arbete– skapelsekraft. Detta överskott kan män omvandla till autonomi, självständighet och makt. Det är genom att använda överskottet som män både som kollektiv och individer kan upprätthålla och befästa sin makt i samhället. Äktenskapsinstitutionen och lönearbetet var för sig eller i kombination är den institution respektive struktur som genom det sätt på vilket de är konstruerade skapar de tvingande villkor som leder till att kvinnor och män frivilligt ingår i ojämna bytesförhållan- den. I fokus för arbetskontrolls- och exploateringsteoretikernas diskus- sion står de mekanismer som antas vara centrala för könsmaktsord- ningens upprätthållande och reproduktion. Därmed är det också fullt möjligt att ur teorierna härleda vilka förändringar i könsmaktsord- ningen som är nödvändiga, om än inte tillräckliga, för att könsjämlik- het skall ges förutsättningar att utvecklas. 3Bäck-Wiklund & , 1996:48–70 4För utförligare resonemang se 1996:30–49. (1984, 1992), (1979, 1986), Walby (1986, 1990), (1984a, 1984b, 1991, 1994), Barett (1982), Zaretsky (1979) m.fl. är några av de teoretiker som diskuterar könsarbetsdelning och könsmaktsordningens materiella grunder. I arbetskontrollteorier är de manliga hierarkierna centrala för könsmaktsordningens upprätthållande vilket indikerar att könsjämlik- het först kan uppnås om de manliga hierarkierna bryts sönder. Om könsarbetsdelningen orsakar könsojämlikhet och om de manliga hierarkierna är den faktor som gör det möjligt att upprätthålla könsarbetsdelningen bör, för att underminera könsmaktsordningen, det viktigaste vara att integrera män och kvinnor i samma arbetsupp- gifter som kvinnor måste ges eller ta positioner i de manliga hierarkierna. Ett sätt att mäta graden av eller förutsättningarna för jämlikhet skulle då kunna vara att se hur kvinnorepresentationen utvecklats i traditionellt manliga hierarkier.5 Exploateringteoretiker menar att det är kvinnors och mäns ojämna byte av kärlek–arbete–skapelsekraft som leder till ojämlikhet och arbetsdelning. För att komma åt de mekanismer som skapar och upprätthåller ojämlikhet krävs därför att de produktionsförhållanden som möjliggör exploatering upplöses och ersätts med produktionsför- hållanden som skapar förutsättningar för jämlika relationer mellan kvinnor och män. För exploateringsteoretiker utgör äktenskapsinsti- tutionen och lönearbetet var för sig eller i kombination de strukturella faktorer som skapar förutsättningar för ett ojämnt byte av kärlek– arbete–skapelsekraft (omsorgsarbete) mellan män och kvinnor. För att jämlikhet mellan könen skall kunna uppnås krävs om utgångspunkten tas i exploateringsteori därmed att äktenskapsinstitutionen, lönearbe- tet eller båda förändras. Jag kommer i den fortsatta analysen att ta min utgångspunkt i denna teoritradition. Politiska förändringar av samhälleliga ramar Vilka politiska åtgärder som bör eller kan sättas in för att förändra de samhälleliga ramar inom vilka enskilda individer väljer sina hand- lingar är beroende av vilka antaganden vi har om hur verkligheten är sammansatt och hur den fungerar. Om arbetskontrollteoretikernas beskrivning och tolkning av verkligheten är korrekt måste, om jäm- likhet skall kunna uppnås, de manliga hierarkierna brytas sönder. Politiska åtgärder som t.ex. kvotering i verksamma hierarkier är då en ytterst relevant åtgärd. 5 (1994) har i sin avhandling och kvinnors intressen. undersökt hur kvinnors representation utvecklats i bl.a. riksdag, statliga styrelser och intresseorganisationer. Resultatet av undersökningen visar att kvinnorepresentationen i många av dessa institutioner ökat. Om vi utgår ifrån att de manliga hierarkierna är centrala för könsojämlikhetens upprätthållande skulle, givet att inte andra mer centrala manliga hierarkier tillkommit, resultatet av avhandling tyda på att könsmaktsordningen håller på att försvagas. För vidare diskussion om avhandling se min recension i 1996:2. resonemang ligger närmare verkligheten kan jämlikhet mellan könen först uppnås om äktenskapsinstitutionens funktion i könsmaktsord- ningen försvagas vilket innebär att kvoteringsåtgärder aldrig kan vara tillräckliga för att åstadkomma könsjämlikhet. Utgår vi från exploate- ringsteori är det rimligt att göra antagandet att exploateringsgraden kan variera från ett samhälle till ett annat i så motto att ojämlikheten mellan könen bör vara högre desto högre andel av samhällets omsorgsarbete som är förlagt till det konkreta äktenskapet och i obetalt arbete. Politiska åtgärder som innebär att omsorg produceras utanför det konkreta äktenskapet och i betalt lönearbete, t.ex. i form av daghem och äldreboende, bör därmed vara att föredra om vi vill skapa förutsättningar för könsjämlika handlingar. 2 Samhällets nuvarande organisering av omsorg Omsorgens organisering ser jag som ett strukturellt förhållande. Omsorgens nuvarande strukturella organisering, eller med ett annat ord omsorgsstrukturen, är uppb yggd i ett samhälle som genomsyras av mäns över- och kvinnors underordning. Med omsorg avser jag allt samhälleligt nödvändigt omsorgsarbete som utförs i samhället, detta oavsett var omsorgen utförs. Med omsorgsstruktur avser jag det sätt på vilket det samhälleligt nödvändiga omsorgsarbetet är organiserat. Jag utgår ifrån att en omsorgsstrukturs sammansättning och uppb ygg- nad antingen kan förstärka eller underminera den rådande könsmakts- ordningen. Omsorgsstrukturen antas utgöra den ram inom eller i relation till vilken människors faktiska omsorgshandlande och åsikter formeras. En omsorgsstrukturs konkreta utformning är till stor del ett resul- tat av politiska beslut. Politiska förändringar av omsorgsstrukturen kan därför leda till att kvinnors och mäns handlingsutrymme och perceptionsförmåga antingen vidgas eller begränsas. Förändringar i människors verklighetsuppfattning och handlingsutrymme kan i sin tur möjliggöra men också driva fram handlingar och åsikter som förändrar kollektiva handlings- och attitydmönster. De svenska kommunerna är förhållandevis homogena. Kommunalla- gen, rättspraxis och speciallagstiftning sätter ramar för den verksam- het kommunerna måste och får bedriva. Kommunerna är, enligt socialtjänstlagen, skyldiga att anordna barn- och äldreomsorg. Socialtjänstlagen är emellertid en ramlag vilket innebär att kommu- nerna har möjlighet att själva avgöra vilka omsorgsformer som skall finnas när, hur och för vem. Omsorgens organisering i en kommun skiljer sig därmed från en annan kommuns. Vilka organisationsprinciper kan då, mot bakgrund av exploate- ringsteori, antas vara relevanta i en omsorgsstruktur?6 I statsveten- skaplig forskning har studier om förändringar i välfärdsproduktionen ofta tagit sin utgångspunkt i dikotomin privat-offentligt. I dessa studier har det offentliga och det privata varit två storheter som i allt för liten utsträckning problematiserats eller diskuterats. Om man som forskare vill utgå från dikotomin privat-offentligt är det av central vikt att man klargör vad som avses med begreppen som man förklarar varför begreppen är teoretiskt motiverade. Jag menar att dikotomin inte är teoretiskt motiverad om syftet med en undersökning är att föröka förklara vad som leder mot eller bort från könsjämlikhet. Huvudproblemet med modeller som bygger på dikotomin privat- offentligt är att begreppet privat är flerdimensionellt. Privat kan, vilket framgår av olika forskares definitioner av begreppet, innefatta såväl marknads-, nätverks- som hushållsproduktion. Privat kan vidare betyda att en verksamhet är såväl avgiftsbelagd som gratis. 7 Den faktiska skillnad som finns mellan olika privatheter är central för förståelsen av hur förändringar av omsorgens organisering påverkar samhällets faktiska likväl som potentiella omsorgsgivare. De skilda villkor under vilka omsorgsgivare i olika privata och offentliga omsorgsformer arbetar går förlorade vid användningen av dikotomin privat-offentligt. En omsorgsstruktur kan, om vi utgår från exploateringsteori, vara sammansatt på ett sådant sätt att den antingen förstärker eller försvagar könsmaktsordningen. Om äktenskapsinstitutionen är central för könsmaktsordningens upprätthållande bör mäns strukturella möjligheter att exploatera kvinnors omsorgsarbete vara lägre om detta samhällets arbete organiseras utanför det konkreta äktenskapet eller utanför samlevnadsformer som liknar detta överhuvudtaget. 6För utförligare resonemang se 1996:50–77 7Zetterberg 1995, 1995, 1991:85–88, 1991:208–230, Montin 1993:244–275, Habermas 1984:196–206, Donahue 1992:57–61. samhälleligt omsorgsarbete organiseras i kollektiva former, som t.ex. daghem, öppna förskolor eller boendeformer för äldre, frigörs omsorg från individuella beroendeförhållanden som omsorgsarbetet synliggörs. Utför enskilda kvinnor omsorgsarbete för enskilda män föreligger, givet att exploateringsteori är relevant, stor risk att asymmetriska beroende- och maktförhållanden dem emellan cemen- teras och förstärks. Om däremot kvinnor och/eller män utför omsorgs- arbete i kollektiva omsorgsformer för grupper av människor bör förutsättningarna minska för enskilda män att i individuella relationer tillskansa sig ett överskott av omsorg. Orsaken är att det samhälleliga omsorgsarbetet knyts till omsorgsformer som inte bygger på enskilda kvinnors omsorgsarbete för enskilda män. Omsorgsarbete som utförs kollektivt synliggör omsorgsarbete på så sätt att arbetet blir en realitet som kvinnor och män som nyttjar kollektiva omsorgsformer kan iaktta både sitt eget och andra mäns och kvinnors omsorgsarbete. Synliggörandet medför att människors möjligheter att jämföra och ifrågasätta det sätt på vilken omsorgsarbete på individnivå organise- ras förstärks och därmed finns också en grogrund för förändring. Omsorgsgivare kan, genom samtal och iakttagelser av varandras arbete, komma till insikt om att individuella erfarenheter är kollektiva vilket kan göra det lättare att kräva att det sätt på vilket omsorgen organiseras förändras. En central dimension i omsorgens organisering kan därmed sägas vara individuell respektive kollektiv organisering. Arbetets delning i obetalt och betalt arbete är den andra centrala faktor som jag menar är av central betydelse för könsmaktsordning- ens upprätthållande i en ekonomi som b ygger på lönearbete. Om män exploaterar kvinnors omsorgsarbete medför detta förhållande att män i realiteten har större möjligheter än kvinnor att sälja sin arbetskraft samt försvara sina egna positioner i lönearbetet. Det betalda lönearbetet utgör , vare sig vi finner det önskvärt eller ej, samhällets ekonomiska fundament. Socialförsäkringssystemen b ygger vanligtvis på det individuella heltidslönearbetet vilket innebär att de människor, framförallt kvinnor, som utför samhälleligt nödvändigt men obetalt arbete har sämre förutsättningar att skapa en individuell trygghet än andra. 8 Kvinnors obetalda omsorgsarbete ger män större förutsättningar att både i och för framtiden skapa sig en indi- viduell grundtrygghet som mäns starkare pos ition, arbets- tids- och lönemässigt, i lönearbetet ger män större förutsättningar än kvinnor att kollektivt försvara och befästa sina positioner både på en individuell och kollektiv nivå. 8 Anttonnen 1990:3–25 Kollektiva och individuella kommuner Jag menar att de två dimensionerna kollektiv-individuell organisering och betalt–obetalt arbete bör vara mer centrala än dikotomin privat– offentligt, om vi önskar förstå vilka strukturella förhållanden som utgör de ramar i relation till vilka män och kvinnor handlar. De omsorgsformer som finns i vårt samhälle är alla uppb yggda efter dessa två dimensioner. Några omsorgsformer är renodlade dvs., de bygger helt och hållet på obetalt individue llt arbete medan andra i huvudsak bygger på betalt kollektivt arbete. Kommuner där en hög andel av de omsorgsformer som finns utgörs av kollektiva lönearbets- former som t.ex. daghem kan definieras som kollektiva kommuner medan kommuner i vilka en hög andel av omsorgen återfinns i t.ex. familjedaghem och i omsorg i familjen kan definieras som individu- ella. Då förutsättningarna, om utgångspunkten tas i exploateringsteo- ri, för män att i individuella kommuner exploatera kvinnors omsorg bör vara högre än i kollektiva kommuner bör också jämlikheten mellan könen vara lägre i individuella än i kollektiva kommuner. relaterade till omsorgens organisering Med utgångspunkt i exploateringsteori kan flera olika hypoteser härledas.