sou · GLB3189 · 1998-01-01 00:00:00 — Den som vid införandet av det före- slagna systemet har sjukperioder av en sådan omfattning att han el- ler hon enligt förslaget skall ha för långtidssjukpenning skall övergå till långtidssjukpenning. Den som har sjuk- bidrag för övergången till det föreslagna systemet skall fortsätta få sjukbidrag som längst till det datum då sjukbidraget enligt beslutet skall omprövas. Om det vid omprövningen bedöms att arbetsförmågan är nedsatt skall han eller hon övergå till långtidssjukpenning eller, om arbetsförmågenedsättningen är be- stående, till förtidspension. Sjukbidrag skall kunna beviljas för som längst och för som längst ett De som har sjukbidrag eller har inkommit med en ansökan om förtidspension (sjukbidrag), som inte hunnit prövas före detta datum, och är födda åren 1982 -1985 re- spektive 1937 eller tidigare, kan även efter ikraftträdandet beviljas sjukbidrag i anledning av sin ansökan eller få sitt sjukbidrag för- längt. Ett sådant beslut får dock inte avse än fram till dess den försäkrade uppnår respektive . Möjlighet att ansöka om långtidssjukpenning skall finnas . I kapitel 10 i betänkandet SOU 1997:166 har utredningen föreslagit att en ny ersättningsform, benämnd långtidssjukpenning, skulle införas. Långtidssjukpenning skall kunna utgå i form av inkomstrelaterad er- sättning och garantibelopp. Den inkomstrelaterade ersättningen skall baseras på ett historiskt inkomstunderlag och skall utgöra av genomsnittet av de två bästa av de tre senaste årens inkomster. Garan- tibeloppet skall utges i form av en utfyllnad upp till en garantinivå, som är beroende av den försäkrades ålder och civilstånd. ning är en dag-för-dag beräknad ersättning som är avsedd att utges till personer som varit sjukskrivna , men vars arbets- förmåga inte är varaktigt nedsatt. Som en följd av införandet av lång- tidssjukpenning föreslog utredningen även att sjukbidraget skall av- skaffas. De som vid övergången till det föreslagna systemet blir aktuella för långtidssjukpenning är således personer som har antingen sjuk- penning eller sjukbidrag, dvs. ersättningsformer som inte är perma- nenta till sin karaktär utan i stället avsedda att utges under en begrän- sad tid. Som framgått av kapitel 1 i detta betänkande leder detta till att de överväganden som här blir aktuella till viss del är annorlunda än vid en permanent ersättningsform som förtidspension. Utredningen föreslår därför inte några liknande övergångsregler till skydd mot försämringar i denna grupps ersättningsnivåer vid övergång till långtidssjukpenning som de som föreslås för förtidspensionärer. Övergång från sjukpenning till långtidssjukpenning Utredningens förslag till långtidssjukpenning innebär att den som varit sjukskriven eller har haft sjukperioder om sammanlagt automatiskt skall övergå från sjukpenning till att få sin ersättning beräknad enligt reglerna för lång- tidssjukpenning. Detta innebär att ett historiskt underlag läggs till grund för beräkningen av den utgående förmånen. Eftersom det i prin- cip endast är fråga om ett byte av beräkningssätt av en icke permanent ersättning saknas enligt utredningens bedömning skäl att ha några sär- skilda övergångsbestämmelser för det fallet att någon övergår från sjukpenning till långtidssjukpenning. Således skall alla som uppfyller kvalifikationsvillkoren för långtidssjuk- penning denna dag övergå från sjukpenning till långtidssjukpenning. Inte heller behövs några övergångsbestämmelser när det gäller möj- ligheten att ansöka om långtidssjukpenning. Denna möjlighet skall så- ledes stå öppen . Övergång från sjukbidrag till långtidssjukpenning För den grupp som för övergången till det föreslagna systemet har sjukbidrag krävs bestämmelser för hur övergången till de ersättningsformer som finns i det föreslagna systemet skall gå till. SOU 1997:189 ,¥NGTIDSSJUKPENNING 19 är enligt utredningens mening betydelsefullt att i möjligaste mån und- vika att det nuvarande och det föreslagna ersättningssystemet tillämpas parallellt. Det föreslagna systemet bör därför kunna tillämpas fullt ut efter dess ikraftträdande. Detta innebär bland annat att ersättningsformen sjukbidrag bör avskaffas redan i samband med in- förandet. Eftersom sjukbidrag är en tidsbegränsad förmån kommer det att fin- nas sjukbidrag som löper ut efter det att långtidssjukpenning införts. Det finns inte tillräckliga skäl för att endast i anledning av det före- slagna ersättningssystemet ompröva dessa sjukbidragsbeslut förrän den tid som beslutet avser har gått ut. När så har skett och rätten till fortsatt förmån skall bestämmas bör däremot inte sjukbidragsbeslutet kunna förlängas. Den försäkrade som har sjukbidrag bör i stället om arbets- förmågenedsättningen kvarstår antingen övergå till långtidssjukpenning eller förtidspension beroende av huruvida arbetsförmågenedsättningen kan anses varaktig eller inte. Tid med sjukbidrag skall vid beräkningen av kvalifikationstid för långtidssjukpenning jämställas med sådan sjuk- period som avses i 3 kap. 4 § AFL. För det fall sjukbidragstagaren i stället beviljas förtidspension skall ersättningen vid övergången till förtidspension omräknas på sätt som framgår av kapitel 6 i detta betän- kande. Den som har sjukbidrag och övergår till långtidssjukpenning för- lorar sin rätt till bostadsstöd i form av bostadstillägg till pensionärer (). Det är därför nödvändigt att det av utredningen förordade sär- skilda bostadstillägget till långtidssjukpenningtagare eller ett mot- svarande system för bostadsstöd för denna grupp träder ikraft som långtidssjukpenning införs för att kompensera vissa av de sjuk- bidragstagare som mister sitt bostadstillägg. För att göra övergången från sjukbidrag till annan ersättningsform så snabb som möjligt bör det inte finnas ett stort antal sjukbidrag som löper efter det att det föreslagna systemet införts . Utredningen menar därför att de sjukbidrag som be- viljas närmast före ikraftträdandet endast bör kunna gälla . Utredningen föreslår därför att de sjukbidrag som beviljas un- der 1999 maximalt skall kunna gälla för av och de som be- viljas högst . I nuvarande folkpensions- och ATP-system kan sjukbidrag och förtids- pension beviljas . ligt utredningens förslag inte att kunna få vare sig långtidssjukpenning eller förtidspension. Det skulle därför kunna leda till orimliga konsek- venser för sjukbidragstagarna inom denna grupp om deras sjukbidrag skulle upphöra utan att de kunde komma i åtnjutande av någon annan ersättning. Utredningen menar därför att ett undantag bör göras för denna grupp såtillvida att den som har sjukbidrag vid införandet och är då sjukbidraget löper ut skall kunna få detta förlängt om kriterierna därför är uppfyllda. Detsamma bör gälla för den som före inkommit med en ansökan om förtidspensionsför- mån som inte prövats före ikraftträdandet. Storleken på ersättningen skall beräknas enligt nuvarande regler. En sådan förlängning kan dock aldrig avse än till dess personen fyller . Utredningen av- ser att i sitt fortsatta arbete med frågor rörande ungdomar lägga förslag till ersättningsformer för denna grupp, vilka gör att denna övergångs- regel kan bli överflödig. Personer födda eller tidigare En genomgående utgångspunkt för övergångsbestämmelserna har varit att de som är födda och tidigare så lite som möjligt skall på- verkas av utredningens förslag. Detta eftersom dessa åldersgrupper i huvudsak inte omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet. Denna utgångspunkt bör gälla också sjukbidraget. Således bör den som har sjukbidrag när långtidssjukpenningen införs och är född eller tidigare kunna få ett beslut om fortsatt sjukbidrag även efter . Liksom för ungdomarna bör samma regel gälla för den som före inkommit med en ansökan om förtidspen- sionsförmån och som inte prövats före ikraftträdandet. Ett sådant beslut kan dock gälla längst till dess den försäkrade fyller . På samma sätt som för ungdomarna skall ersättningen därvid beräknas enligt nuvarande regler. För den som skall övergå från sjukpenning till långtidssjukpenning föreligger inte samma skäl för att ha särskilda regler. Även den som är född eller tidigare skall därför på vanligt sätt övergå till lång- tidssjukpenning när han eller hon uppfyller kriterierna på sjukperiodens längd. 4Aktiv rehabilitering och uppföljning 5TREDNINGENS F¶RSLAG Förslaget om avskaffande av rehabilite- ringspenningen och om att sjukpenning i stället skall utgå i samband med rehabiliteringsåtgärder skall träda ikraft . Inga nya beslut om rehabiliteringspenning skall kunna fattas efter ikraftträdandet. Vid ikraftträdandet gällande beslut om rehabilite- ringspenning skall dock kvarstå till dess de löper ut. Den enskildes möjlighet att begära beslut i frågor rörande rehabilitering samt de utökade möjligheterna till rehabilitering genom högre utbildning skall gälla från . Reglerna om rätt till långtids- sjukpenning under tid med rehabilitering kan träda ikraft först . utökade skyldighet att upprätta rehabiliteringsplaner skall gälla för nya sjukfall medan det för pågående sjukfall, där någon sådan plan inte redan finns, skall ha upprättats en rehabiliteringsplan senast från ikraftträdandet av de föreslagna reglerna. Rehabiliteringsplaner som upprättats efter ikraftträdandet skall följas upp på så sätt att ingen rehabiliteringsbedömning får bli äldre än . De planer som finns vid ikraftträdandet skall senast från ikraftträdandet bli föremål för sådan uppföljning. I kapitel 11 i betänkandet 1997:166 har utredningen föreslagit vissa förändringar av reglerna om arbetslivsinriktad rehabilitering. Utred- ningen föreslog bland annat att ersättning under tid som sådan rehabi- litering pågår skall utges i form av sjukpenning. I förekommande fall kan även långtidssjukpenning eller förtidspension utgå . Den särskilda rehabiliteringspenningen föreslås därför tas bort. Vidare föreslog utredningen att rehabiliteringsplaner skall upprättas när det blir aktuellt att klarlägga den enskildes behov av rehabiliteringsåtgärder 22 !KTIV REHABILITERING OCH UPPF¶LJNING samt att dessa planer fortlöpande skall följas upp på så sätt att ingen rehabiliteringsbedömning skall få bli äldre än den omprövas. I ovan nämnda betänkande föreslogs också att den enskilde skall ha möjlighet att begära ett formellt beslut i frågor rörande arbets- livsinriktad rehabilitering. Utredningen föreslog också en möjlighet för en försäkrad att, med ersättning från under det första studieåret, i rehabiliteringssyfte att påbörja högre utbildningar med längre studietid än . I kapitel 17 i samma betänkande föreslog utredningen att ändringar- na i rehabiliteringsreglerna i lagen om allmän försäkring skall kunna träda ikraft . Detta med undantag för de regler som är hänförliga till långtidssjukpenningen, vilka tidigast kan träda ikraft . Det torde inte krävas några större föränd- ringar av socialförsäkringsadministrationens ADB-system för att ge- nomföra de föreslagna förändringarna. De olika delarna av förslagen kan dock vara betungande för administrationen och kan därför kräva särskilda regler för att övergången skall kunna genomföras så smidigt som möjligt. Avskaffande av rehabiliteringspenning och införande av möjlighet att begära beslut i rehabiliteringsfrågor När det gäller avskaffandet av den särskilda rehabiliteringspenningen menar utredningen att denna ändring kan börja gälla direkt vid ikraft- trädandet, i vart fall för sådana situationer där beslut om rehabilite- ringspenning inte föreligger vid ikraftträdandet. De som efter ansökan beviljats rehabiliteringspenning, och till vilka sådan ersättning fort- farande utbetalas vid ikraftträdandet av de föreslagna reglerna, bör dock gå kvar på rehabiliteringspenning så länge som beslutet därom gäller. Eftersom rehabiliteringspenning normalt utgår under högst torde det endast i undantagsfall kunna förekomma att personer uppbär rehabiliteringspenning efter utgången av . Det bör inte finnas några särskilda övergångsregler för hur möjlig- heten att begära ett beslut från i frågor om rehabilite- ring skall genomföras. Det saknas anledning att i detta hänseende göra skillnad på sjukfall som börjat före eller efter ikraftträdandet, varför dessa regler bör tillämpas generellt på samtliga fall efter . !KTIV REHABILITERING OCH UPPF¶LJNING 23 I fråga om förslaget om att rehabiliteringsplan skall upprättas i samtliga fall då det finns behov av att utreda den försäkrades behov av rehabili- teringsåtgärder och att en rehabiliteringsbedömning inte skall få bli äld- re än utan att bli föremål för omprövning finns det ut- rymme för andra överväganden. Om försäkringskassorna skulle bli tvungna att i ett stort antal pågående ärenden omedel- bart upprätta rehabiliteringsplaner och dessutom direkt ompröva alla rehabiliteringsbedömningar som är äldre än skulle detta medföra allvarliga administrativa problem i samband med att de före- slagna reglerna införs. Detta förhållande gör det nödvändigt att se till att genomförandet av de föreslagna reglerna sker successivt. Det är naturligtvis av stort värde att de föreslagna förändringarna tillämpas i samtliga fall där det finns anledning att överväga re- habiliteringsåtgärder. Utredningen gör dock den bedömningen att man blir tvungen att välja mellan att införa reglerna för nya sjukfall eller att vänta med dessa fall och i stället med omedelbar ver- kan upprätta planer i pågående ärenden. Som anförts i kapitel 10 i be- tänkandet 1997:166 anser utredningen att det är viktigt att rehabilite- ringsinsatser sätts in så snart detta, med hänsyn tagen till den försäkra- des hälsotillstånd, är möjligt. Detta talar för att det finns anledning att prioritera de nya fallen vad gäller upprättande av en plan. Utredningen gör därför den bedömningen att det är viktigast att det föreslagna sys- temet kommer i gång direkt för de nya fallen. För redan pågående fall skall naturligtvis eventuella rehabiliteringsinsatser fortgå som förut även efter införandet av de ändrade reglerna. Det är dock betydelsefullt att det även i pågående sjukfall , i de fall där sådan plan inte redan föreligger, upprättas en rehabiliteringsplan. Det är dock nöd- vändigt att försäkringskassorna får tid på sig att hinna upprätta rehabi- literingsplaner i dessa fall. Sådana planer skall därför inte behöva vara klara förrän efter att de föreslagna reglerna har trätt ikraft. I frågan om omprövning och kravet att den senaste rehabiliterings- bedömningen inte får bli äldre än gör sig samma aspekter gällande som i fråga om upprättande av rehabiliteringsplaner. Utred- ningen menar att planer som upprättats efter direkt bör omfattas av de föreslagna reglerna om uppföljning. När det gäller vid ikraftträdandet gällande planer är det utredningens uppfattning att det på grund av administrativa skäl inte går att kräva att alla dessa har blivit föremål för nya bedömningar förrän tidigast . Detta hindrar naturligtvis inte att om den anser 24 !KTIV REHABILITERING OCH UPPF¶LJNING att det finns behov av en förändring av rehabiliteringsplaneringen upp- rättar en ny rehabiliteringsplan redan vid ett tidigare datum. Det är enligt utredningens mening också betydelsefullt att de utökade möjligheterna till studier som rehabiliteringsåtgärd träder ikraft så fort som möjligt. Detta inte minst för att vid den utökade rehabiliteringsplanering som skall ske efter övergången till de föreslag- na reglerna kan väga in möjligheten av att den försäkrade kan påbörja en högre utbildning som är längre än . Förslagen till förändringar i detta hänseende bör därför också träda ikraft som övriga ändringar i rehabiliteringsreglerna, dvs. 5TREDNINGENS F¶RSLAG Rätten att ansöka om särskild inkomstutfyll- nad skall avse de personer som fr.o.m. tvingas lämna en anställning till följd av sjukdom men som bedöms ha ar- betsförmåga i ett annat arbete där lönen är lägre än vad en förtids- pension skulle innebära. Enligt de regler som gällde för beviljande av förtidspension före fanns möjlighet att bevilja partiell förtidspension till personer trots att de arbetade heltid. En person som övergick till ett an- nat heltidsarbete kunde, om detta arbete var lägre betalt än det tidigare arbetet som han eller hon på grund av sjukdom inte kunde fortsätta med, kompenseras genom förtidspension för det inkomstbortfall som uppstod. gäller att vid bedömning av i vad mån ar- betsförmågan är nedsatt skall beaktas den försäkrades förmåga att för- sörja sig själv genom ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Med uttrycket försörja sig själv genom arbete avses i detta sammanhang att arbeta heltid och få en lön som överensstämmer med gällande kollektivavtal eller som i övrigt är gängse inom det nya arbe- tet/yrkesområdet. I bedömningen skall hänsyn inte tas till tidigare in- komst utan endast till den försäkrades förmåga att kunna försörja sig själv genom ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. I kapitel 12 i betänkandet SOU 1997:166 har utredningen föreslagit att en person som på grund av sjukdom eller därmed jämställt tillstånd tvingas lämna sin anställning men till följd av försäkringens krav på omställning, exempelvis byte av yrke, saknar rätt till förtidspension, skall kunna få särskild inkomstutfyllnad. En förutsättning för beviljan- de av särskild inkomstutfyllnad är att förvärvsinkomsten i det nya ar- betet understiger vad den försäkrade istället skulle ha erhållit i förtids- pension. Den särskilda inkomstutfyllnaden skall beräknas till det belopp som motsvarar den faktiska skillnaden mellan vad en förtidspension skulle uppgå till om han eller hon istället hade beviljats en sådan förmån och den faktiska eller beräknade förvärvsinkomsten i det arbete som han eller hon bedöms ha arbetsförmåga i. Utredningen anser att möjligheten att ansöka om särskild inkomstut- fyllnad skall avse de personer som fr.o.m. tvingats lämna en anställning till följd av sjukdom men som har en arbetsför- måga i ett lägre betalt arbete. En förutsättning för att en individ skall beviljas särskild inkomstut- fyllnad är att arbetsförmågan till följd av sjukdom varit helt eller delvis nedsatt i ett högre betalt arbete, men eftersom personen bedöms ha en arbetsförmåga i ett lägre betalt arbete, har han eller hon ingen rätt till förtidspension. För beviljande av särskild inkomstutfyllnad krävs så- ledes till stora delar samma beslutsunderlag som vid beslut om förtids- pension, bland annat när det gäller läkarutlåtande. Utredningen har där- för också föreslagit att beslut om särskild inkomstutfyllnad skall fattas av socialförsäkringsnämnd. Som framgår av ovanstående redovisning fanns det möjlighet att bevilja partiell förtidspension till den som på grund av sjukdom tvingats lämna ett högre betalt arbete men som kunde arbeta heltid i ett annat arbete om lönenivån i detta arbete var betydligt lägre. De personer som –2000 bedömts ha en varaktig ned- sättning av arbetsförmågan i ett högre betalt arbete men som bedömts ha arbetsförmåga i ett annat lägre betalt arbete och därigenom inte varit berättigade till förtidspension, kommer således inte att omfattas av vare sig tidigare regler som kunde ge rätt till partiell förmån eller utred- ningens förslag om särskild inkomstutfyllnad. Även om personerna som kan komma i fråga för ansökan torde ha varit långtidssjukskrivna innan övergången till det lägre betalda arbetet, kan det bli svårt att i efterhand få fram tillförlitliga utredningar och un- derlag som krävs för beslut om särskild inkomstutfyllnad. Utöver de underlag som krävs för ställningstagande om rätt till förtidspension skall ta ställning till vilken lönenivå som gäller inom de yrkesområden som den försäkrade bedöms ha arbetsförmåga i. Ju som har förflutit efter det att den försäkrade övergått till ett lägre betalt arbete desto svårare blir det naturligtvis att få fram sådana underlag. Utredningen har därför valt att inte föreslå några övergångs- bestämmelser när det gäller särskild inkomstutfyllnad. 5TREDNINGENS F¶RSLAG Individer födda eller senare som vid ikraftträdandet av ett nytt system för ersättning vid långvarigt ned- satt arbetsförmåga har ersättning i form av förtidspension skall få denna tekniskt sett omvandlade så att folkpension, pensionstillskott och allmän tilläggspension (ATP) ersätts av inkomstrelaterad för- tidspension och garantibelopp. Utgångspunkten skall vara att indivi- dens disponibla inkomst inte skall förändras. Den omräknade för- tidspensionen skall därefter behandlas på samma sätt som de för- tidspensioner som beviljas efter ikraftträdandet. För individer födda som har beviljats förtidspension före ikraft- trädandet eller beviljas denna förmån därefter skall i princip nu- varande folkpensions- och ATP-regler gälla för beräkningen av för- månens storlek. I kapitel 13 i betänkandet SOU 1997:166 har utredningen förslagit nya regler för beräkning av ekonomisk ersättning i form av förtidspension. Enligt förslaget skall ersättningen be- talas ut som inkomstrelaterad förtidspension och i förekommande fall som garantibelopp upp till en bestämd garantinivå. Utredningens förslag till regler för beräkning av inkomstrelaterad förtidspension skiljer sig i flera delar från nuvarande regler. Inom ATP- systemet beräknas en antagandepoäng utifrån huvudregeln de två hög- sta årsinkomsterna av och förmånen beräknas som av medelpoängen av 15 bästa inkomståren (inklusive anta- gandepoäng) av alla år ålder. I det föreslagna sys- temet bestäms ersättningen som av en antagandeinkomst be- räknad som genomsnittet av de fyra bästa årsinkomsterna . Också grundnivån i försäkringen ändras – från nuvarande system med folkpension i botten för samtliga och pensionstillskott upp till en viss nivå för dem som helt saknar ATP eller har en låg sådan, till en ren utfyllnad av den inkomstrelaterade ersättningen upp till en viss garantinivå i form av ett garantibelopp i det föreslagna systemet. Även skattereglerna för förtidspensionärer ändras från ett system med ett sär- skilt grundavdrag för folkpensionärer () som medger att delar av förmånen är skattefri för förtidspensionärer med låga eller medelhöga pensionsinkomster till ett system där förtidspensioner fullt ut beskattas som förvärvsinkomster. De relativt omfattande regelförändringarna tillsammans med prin- cipen att beviljade förmåner av långsiktig karaktär inte bör förändras i alltför stor utsträckning medför att någon ny beräkning av förtidspen- sionen inte bör göras för dem som har fått den beviljad enligt nuvaran- de regler. bör inte det nuvarande systemet existera parallellt med det föreslagna systemet längre än nödvändigt. Av detta skäl före- slår utredningen övergångsbestämmelser för personer födda eller senare som vid det föreslagna systemets ikraftträdande har en förtidspension. Dessa bör få sina folkpensions- och ATP-förmåner tekniskt sett omvandlade till inkomstrelaterad för- tidspension och eventuellt garantibelopp enligt det föreslagna syste- mets regler. Denna omräkning bör göras så att en individs disponibla inkomst i möjligaste mån behålls oförändrad. och tidigare i huvudsak inte kommer att omfattas av det refor- merade ålderspensionssystemet föreslår utredningen att dessa i princip lämnas helt utanför det föreslagna förtidspensionssystemet och även efter behåller respektive får sin förtidspension be- räknad enligt nuvarande regler. Omräkning av förtidspensioner i form av folkpensions- och ATP-förmåner &ORMER F¶R OMR¤KNING AV INKOMSTRELATERAD F¶RTIDSPENSION 5TREDNINGENS F¶RSLAG För en förtidspensionär som har allmän tilläggspension (ATP) skall summan av folkpensionen och ATP om- vandlas till inkomstrelaterad förtidspension. Antagandeinkomsten beräknas som kvoten mellan denna summa och talet 0,65. Utredningens har föreslagit att utgående inkomstrelaterad förtids- pension i det föreslagna systemet skall utgöra av en individs antagandeinkomst beräknad som genomsnittet av de fyra högsta av de senaste sex årens inkomster. I nuvarande system utgör ATP den del av pensionen som är direkt inkomstrelaterad.