sou · GLB383d2 · 1998-01-01 00:00:00 — En respondent säger: De tjejer som tidigare utbildade sig till lärare var i stor omfattning Flitiga Lisor, jätteambitiösa men som formats efter den traditionella lärarinnerollen. möter vi även den självständiga tjejen, som tar för sig på ett helt annat sätt. Rekryteringsbasen har ändrats en hel del. Dessa uttalanden tyder på en förändrad attityd till manliga respektive kvinnliga lärare. Mönstret män väljer män verkar här vara mindre påfallande. Genom att åldersfördelningen inom olika yrkesgrupper närmare studeras (uppdelat på kön) kan den framtida könsfördelningen skymtas (givet att dessa stannar inom skolans ramar och att personal- volymen består). Skillnaderna mellan mäns och kvinnors ålder- smönster i skolvärlden är överlag små. I tabellen nedan redovisas skolledarkategorierna samt de yrkes- grupper inom som 1993/94 bestod av fler än 10 000 individer. Tabell 11.1 visar att det finns en feminiseringstrend bland skolledarna eftersom de kvinnliga skolledarna är yngre än de manliga. Tendensen är tydligast bland rektorerna. Av de kvinnliga rektorerna är under medan motsvarande siffra för manliga rektorer är . Här skiljer det alltså . Åldersmönstret mellan könen är jämnare i de två tunga lärargrup- perna på högstadiet, lärare i praktisk/estetiska ämnen och ad- junkt/ämneslärare. Bland adjunkterna är en något större andel () av alla kvinnor än bland motsvarande grupp män. Bland lärare i praktisk-estetiska ämnen är mönstret det rakt motsatta, fler män är . 19 Kategorierna låg- och mellanstadielärare är mindre aktuella vad gäller högstadiets utveckling, och kommenteras därför inte. Tabell 11.1 Ålders- och könsfördelning inom olika yrkeskategorier /1994 (procent). Källa: Statistiska meddelanden Lärare 1993/94. Den framtida högstadielärarkårens utseende skulle dessutom kunna skymtas genom att könsfördelningen bland dem som utbildar sig till lärare studeras. Andelen kvinnor var bland dem som påbörjade 4–9-lärarutbildningen /90. Denna andel hade 1994/95 gradvis sjunkit till . De som påbörjade utbildning- en 1994/95 har ännu inte (1997) avslutat utbildningen och trenden pekar alltså mot att andelen kvinnor bland de utexaminerade 4–9- lärarna kan förväntas sjunka (givet att av- hoppen inte är större i någotdera könet). I statistiken av de utexamine- rade 4–9-lärarna visas att andelen kvinnor nådde en kulmen /92 . /95 hade andelen sjunkit till . I ljuset av att andelen kvinnor bland nybörjarna under /95 var ännu lägre () kan den sjunkande trenden, sedan kulmen 1991/92, förväntas fortsätta .20 Den samlade bilden inför är att det inte finns något som tyder på att andelen kvinnor bland dem som utexamine- ras från 4–9-lärarutbildningen ökar, eller att lärarna i de yngre 20 Siffrorna gäller dem som utbildar sig för att kunna arbeta på såväl högstadiet som mellanstadiet. Här är det alltså själva förändringen och inte den faktiska könsfördel- ningen bland lärarstuderande som är intressant. Se Utbildningsstatistisk årsbok 1992, 1995, Statistiska meddelanden Universitet och högskolor: Nybörjare, registrerade och examinerade 1994/95; Statistiska meddelanden Högskolan: Grundutbildning, registrerade höstterminerna 1989–91. ålderskohorterna på högstadiet kommer att bestå av en större andel kvinnor . Detta trots att en ökad andel av dem som befinner sig i ledarfunktioner är kvinnor. Likväl finns hos skolledarna en gemensam uppfattning om att skolan håller på att bli en kvinnoorganisation. Statistiken och intervjuerna bär alltså i detta avseende på motsägelsefulla resultat. De flesta skolledare framhåller till exempel sambandet mellan kvinno- dominans och låg lön. De är rädda för att männen skall försvinna från yrket. En kvinnlig respondent drar paralleller till det tidigare mans- dominerade kontoristyrket vars status sjönk när männen försvann (jfr 1996). Trots dessa farhågor är skolledarna över lag ovilliga till att inkvotera män. En kvinna säger: Har jag duktigare kvinnor måste jag ju så klart välja dem. I synnerhet framhåller de manliga skolledarna att det är tragiskt att skolan håller på att förändras till en kvinnoorganisation. De ser sin yrkesstolthet naggas i kanten. Kvin- norna å andra sidan betonar att de som kvinnor själva måste kämpa för sina löner. De menar att statusen kan behållas genom att inte acceptera lägre löner. De manliga ledarna verkar inte se detta som någon kamp de själva kan vara aktiva i, utan snarare som kvinnornas kamp. En kvinna har dock en mer hoppfull syn. Hon menar att läraryrkets status kommer att öka, i och med att fler och fler människor kommer att överge högstatusjobb för att finna en menings- fullhet i sitt yrkesliv, och att läraryrket då ligger nära till hands. Det torde hur som helst vara svårt att skymta skolledarnas framti- da villkor utifrån den förväntade könsfördelningen bland lärarna. Studiens resultat, med utgångspunkt i de olika analysnivåerna om hur kvinnor och män fungerar i det nya ledarskapet, torde ge bättre indikationer. På den organisatoriska nivån och individnivån är resultatet för- hållandevis samstämmigt. De nya organisationsformerna har på dessa nivåer haft övervägande gynnsamma effekter ur ett genusperspektiv. Kvinnorna känner sig mer hemma i det nya skolledarskapet, och en fortsatt stor andel kvinnliga skolledare borde alltså utifrån dessa resultat vara att vänta. Såväl manliga som kvinnliga skolledare menar att kvinnorna står sig bra i den hårdnande konkurrensen. Men, såsom betonar och som också är uppenbart i samman- hanget, är det viktigt att beakta genusprocesserna på flera analytiska nivåer. Resultatet på samhällsnivån pekar på att möjligheten för kvinnor att överhuvudtaget vara verksamma inom högstadieorganisa- tionen inte har förbättrats i jämförelse med männen vad gäller t.ex. löner, och möjligheterna att förena yrket med familjeliv. Resultatet är nedslående, men vad som kan ses som en framtida möjlighet är att det här i studien kan urskiljas en dynamik mellan genusprocesserna på de Det mönster som framträder är att förändringar på en analysnivå får genomslag på en annan som i sin tur ger återverkningar på en första nivå; en kraftig ökning av kvinnliga ledare påverkar själva organisationskulturen mot att kvinnlig kompetens efterfrågas vilket i sin tur öppnar vägen för fler kvinnliga ledare. Den förändring av själva organisationsformen som varit i fokus i studien har visats utgöra en gynnsam förutsättning för en mer jämställd arbetsorganisa- tion. Men den torde inte ensamt kunna förklara den positiva utveck- ling som skett inom organisationen. Dynamiken mellan de olika genusprocesserna måste även beaktas. En fråga för framtiden är då vilken betydelse den förändrade skolledaridentiteten och organisationskulturen kan tänkas få för arbetstagarnas mer grundläggande livsvillkor vad gäller t.ex. lönen och möjligheten att förena arbetsliv med familjeliv. Kan de kvinn- liga värden som vunnit mark inom organisationen få till stånd en förändring mot ökad jämställdhet även i dessa avseenden? En kvinnlig skolledare påtalar kvinnornas egen handfallenhet vad gäller löner och arbetsvillkor. Det är en väldigt svag kvinnorörelse inom det här jobbet. Vi har ju inga kvinnliga nätverk. Vi är inte vaksamma på vad som hän- der. Våra fackliga ombud och våra fackliga representanter är ju män. Detta är ju ingenting som är sakernas tillstånd. Vi kan ju inte sitta och konstatera att det är på detta sättet. Och sen så tycka – herregud vad är det som händer? Vi styr ju egentligen vår egen utveckling. Och gör vi inte det så styr ju någon annan den. Citatet är en träffande beskrivning av vad som kan skymtas som det mest överhängande hindret för kvinnliga skolledarna på högstadi- et. För att kvinnor skall få större makt inom arbetslivet torde det inte vara tillräckligt att en stor del av arbetsstyrkan och cheferna består av kvinnor. Att ge individer som utgår från ett genusperspektiv mandat att vara med och definiera kompetens, samt bestämma över arbets- och lönevillkor borde vara ett nästkommande steg i jämställdhetsar- betet. För att återknyta till den indelningsvis refererade utredningen torde detta vara ett led i en förnyad kompetensutveckling och arbetsorganisation som utgår från båda könens förutsättningar och villkor. , (1990) Hierarchies, jobs, Bodies: A Theory of i vol 4 nr 2 , (1992) Gendering organizational theory i A Mills & P (red) Gendering organizational analysis. Ankarstrand, och (1994) Nya styrformer i skolan. i (stencil) , , och (1994) Enkät om skolledarlöner. Beskrivande data om skolverksamheten. , (1994) Könshierarkier i gungning. Kvinnor i kunskapsföretag . Christrup, (1993) Konflikt og kærlighed i adhocratiet. , (1990) Equity and Efficiency? in International Context. Ds 1989:44 Arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik 1988 – ökade krav på omställning? , (1984) The feminist case against bureaucracy. , (1995) Den lille havfrue og prinsens rige – at tale om køn i organisationsudvikling i Køn og kultur i organisationer . (red m fl) : universitetsforlag Giddens, (1984) . Gilligan, (1982) In a Different Voice. Psychological Theory and Womens Gilligan, (1993) Reply to Critics i An Ethic of Care. Feminist and Interdisciplinary perspectives (red M J Larrabee). Hagemann, (1994) Postmodernismen en användbar men opålitlig bundsförvant i Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 3 1994 , (1992) Kunskap och kön. En studie av feministisk vetenskapsteo- ri. , (1993) Modrande & praxis. En feministfilosofisk undersökning. , (1995) Den kvinnliga företagaren – Kvinna och/eller företagare? i Pengarna och livet. Perspektiv på kvinnors företagande. Højgaard, (1995) Når vi praktiserer køn i organisationer i og kultur i organisationer. Järvinen, (1996) Makt eller vanmakt? i Kvinnovetenskaplig tidskrift årg 17 nr 1 Kvande, och (1990) Nye kvinneliv. Kvinner i menns organisasjoner. Kvande, (1995) Forståelse av kjønn og organisasjon i s. Löner för olika yrkesgrupper (årsbok) 1992/93, 1995/96 : Borkon McCracken, (1988) The long interview. Montin, (1990): Den kommunala multiorganisationen i vol 93 nr 4 Nermo, (1994) Den ofullbordade jämställdheten i Vardagens villkor. J Lund- berg. Noddings, (1984) Caring: a feminine approach to ethics and moral education . Pincus, (1995) Mellan insikt och handling. Jämställdheten, männen och ambivalensen i den kommunala organisationen. /88:105 Om jämställdhetspolitiken inför 90-talet. , (1992) The politics of paradigms: Gender difference and gender disadvantage i Beyond equality and difference: Citizenship, feminist politics and female subjectivity. G , S . SCB (1992) Högskolan: Grundutbildning, registrerade höstterminerna 1989–91 SCB (1995) Lärare 1993/94 Statistiska meddelanden SCB (1996) Universitet och högskolor: Nybörjare, registrerade och examinerade 1994/1995 Statistiska meddelanden SCB (1996) Utdrag ur skolstatistik . , (1988) Gender and the Politics of History. SOU 1993:7 Löneskillnader och lönediskriminering. Om kvinnor och män på arbetsmarknaden. SOU 1996:56 Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad. Spånt, (1995) Den kommunala lönesättningen av skolledare (rapport). , (1993) Förord i Skolledare i en föränderlig omvärld. Söderlind, och (1986) Svensk förvaltningspolitik . Tronto, (1993) Moral Boundaries. A Political Argument for an Ethic of Care. Utbildningsstatistisk årsbok 1980, 1982, 1986, 1988, 1992, 1995 , (1996) Företagsledning som konstruktion av manlighet i Kvinnoveten- skaplig tidskrift årg 17 nr 1