sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Polisen planerar tio tematräffar som skall innehålla information och diskussioner om enklare juridik, droger, klotter, nya ungdomskulturer, risker med att köpa ut alkohol till sin tonåring, anabola steroider, fusk, etik och moral, idrottens supporterklubbar och läktarvåld, videovåld, nazism och rasism, arbete med unga samt mobbning och skolk. Polisen vill härigenom bidra till att ge föräldrar det stöd de behöver under barnens uppväxt. Polisen i besöker alla daghem minst en gång , un- dervisar i lag och rätt från första klass, bedriver deckarklubbar bland mellanstadiebarn och deltar i föräldramöten på högstadiet. Polisens er- farenhet är att föräldrar, särskilt fäder, i högre utsträckning kommer till möten som polisen bjuder in till än möten som enbart skolan anordnar. 12.9Alkohol- och drogförebyggande modeller för unga kvinnor och gravida ·Det är angeläget att utvärdera och sprida erfarenheter av metoder för information till kvinnor om risker med alkohol och droger i samband med graviditet. Utredningen om föräldrautbildning har till uppdrag att ta fram modeller för information till föräldrar om det skadliga för barns hälsomässiga utveckling i att bruka alkohol, narkotika och tobak under graviditeten. Dessa frågor ligger till stor del inom ansvarsom- råde. De strategier som har använt är av förebyg- gande karaktär och omfattar produktion och distribution av informa- tionsmaterial, utbildningssatsningar för mödra-och barnhälsovårdsper- sonal, utbildningar på högskolenivå och fortbildningskurser för skol- personal samt kampanjer riktade till skolbarn och till allmänheten. Detta arbete belyses kortfattat nedan. 118 Årsredogörelse för föräldrakrafts verksamhet 1996. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 265 F¶R¤LDRAUTBILDNING anser det angeläget att dessa insatser även fortsättningsvis kan hanteras inom . Som exempel på en modell för arbete med särskilda riskgrupper har utredningen valt att exemplifiera med det arbete som bedrivs vid Familjesociala mottagningen på . har riktat särskilda insatser på att nå yngre kvinnor eftersom alkoholkonsumtionen ökar i denna grupp. har stött utgivningen av och glitter, som är ett arbetsmaterial om droger att använda i tjejgrupper. I samarbete med har FHI gjort filmen om Fetalt alkoholsyndrom (barn som föds med alkoholskador) och ett material om alkohol och graviditet. Kampanjer har genomförts för att uppmärksamma kvinnors sämre förmåga att tåla alkohol och informera om gränsvärden för riskabel alkoholkonsumtion för kvinnor. har anordnat utbildningsverksamhet med inrikt- ning på professionella, ideella och lokala nätverk kring barn och ung- domar.119 Därvid har särskilda samverkanskonferenser anordnats i olika län om ungdomars hälsa och drogvanor för att sprida metoder, stärka ungdomars självkänsla, nå utsatta ungdomar samt för att stärka ungdo- mars delaktighet och inflytande. Vidare har ingått utbildning kring al- kohol-, tobaks- och drogprevention på högskolenivå, fortbildningskur- ser för skolpersonal kring metoder och material som tidigare tagits fram av FHI. Utbildningskonferenser och längre kurser har anordnats för fältarbetare och anställda vid ungdomsmottagningar. Ett särskilt projekt på temat Barn–Våld–Alkohol har drivits av på mödra- och barnavårdscentraler i landet . En särskild konferens anordnades för att uppmärksamma pro- blemet med barn till missbrukare och initiera tidiga insatser för dem. En viktig målgrupp var därvid den personal som möter föräldrarna inom mödra- och barnhälsovården. De regionalt samordnande och ut- bildningsansvariga barnmorskorna och sjuksköterskorna bjöds in till en förberedande konferens. I denna ingick gruppdiskussioner kring hur man själv skulle arbeta med temat, vilka hinder och möjligheter man såg i sitt arbete. Ett viktigt inslag i konferensen var samtalsmetodik och hur man utvecklar ett bra sätt att samtala med föräldrarna på MVC och BVC om deras alkoholkonsumtion. skall det lokala arbetet följas upp genom särskilda regionala konferenser. 119 årsredovisning 1995/96 (sid 29). 266 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER &AMILJESOCIALA MOTTAGNINGEN VID (UDDINGE SJUKHUS120 Inom har det funnits specia- listresurser för att förebygga missbruksrelaterade fosterskador. har den vid ett särskilt behandlingsteam för gravida missbrukare. Detta team arbetar med att förebygga missbruksrelaterade fosterskador i riskgr upper. I teamet in- går barnmorska, kurator, gynekolog, barnläkare och psykiater. Gravida kvinnor med missbruksproblem som bor inom kan remitteras till Familjesociala mottagningen via so- cialtjänsten eller mödrahälsovården. Familjesociala mottagningen er- bjuder kvinnorna ett medicinskt, psykologiskt och socialt omhänderta- gande. Mottagningen samordnar sjukvårdens, primärvårdens och so- cialtjänstens resurser efter kvinnans, mannens eller familjens behov samt dokumenterar och informerar i olika utbildningssammanhang frå- gor om missbruk och graviditet. har mottagningen även utvecklat metoder för psykologiskt och medicinskt omhändertagande av gravida kvinnor med HIV–diagnos samt HIV–positiva blivande fä- der som lever ihop med HIV–negativa gravida kvinnor. Behandlingsinsatserna innefattar samtal en till , alkoholtest och droganalyser en till . Graviditeten är ofta i sig en motivation till att leva drogfritt, men utan kontroll kan det vara svårt att nå ett för barn och föräldrar bra resultat. Arbetet med att motivera kvinnan till ett drogfritt liv pågår under hela graviditeten. Att bli drogfri, förändra sin livssituation, få hjälp att se sina egna resur- ser, lära sig mer om barns behov som spädbarn och när de blir större, att försöka lära sig förstå sig själv och sina egna signaler, att söka hjälp i tid m.m. är delar som ingår i detta arbete. I början av graviditeten ar- rangerar teamet tillsammans med paret eller kvinnan ett möte med be- rörda myndigheter för att göra en ansvarsfördelning och en planering. Ett kontrakt upprättas som täcker graviditeten, förlossningen och tiden efter förlossningen, om vem som ansvarar för vad och vad som skall göras om någon bryter kontraktet. Samtliga kvinnor som besöker den familjesociala mottagningen un- der graviditeten skrivs in på BB–avdelning med specialistresurser när de skall föda sitt barn. Personalen på denna avdelning hålls informerad om vilka patienter som skall föda barn och när patienterna beräknas föda. Kontinuitet i personalgruppen och en intensiv kontakt utgör grunden för en förtroendefull relation till den gravida kvinnan och därmed för att motivera henne att förändra sin 120 , C., Artikel i , juli–. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 267 Tiden efter förlossningen kan se ut på olika sätt beroende på hur kvinnan klarat graviditeten. -AMMAGRUPP F¶R MAMMOR MED MISSBRUKSBAKGRUND åt läkemedelsmissbrukare (RFHL), Stock- holmsavdelningen, har i ett projekt med stöd från arbe- tat fram metoder för att nå och medverka till rehabilitering av kvinnor med långvarigt narkotikamissbruk. Projektet ingår numera som en del av den ordinarie verksamheten. En del av projektet har särskilt syftat till att utveckla metoder för att stödja gravida kvinnor och kvinnor som fött barn. Fyra träningslägenheter där mammor kan bo med sina barn är knutna till verksamheten. I sin projektbeskrivning till , skriver RFHL:121 ca 2/3 av kvinnor som kommer i behandling, både inom öppen och institutionsvård, har fött barn. Även om barnen är fosterhemsplace- rade, bortadopterade eller vuxna är de av stor betydelse för kvinnan. Barnen kan vara drivkraften som motiverar kvinnan till behandling. Hon kämpar ofta för att behålla eller återskapa relationen till barnen. kämpar hon för att återta vårdnaden. För barnen är mammans betydelse odiskutabel. Oavsett vilket skick mamman är i har barnet behov av att veta. För dem kan det vara avgörande att veta att mamman är under behandling, att kontakten är regelbunden, att det finns en strävan till återförening eller, i vissa fall, att den inte alls är möjlig. Stödet till kvinnorna kan ges både individuellt och i grupp. I RFHL:s mammagrupper träffar de nyblivna mammorna varandra en eftermid- dag för att bara samtala eller för att göra saker tillsammans. Samtalen är ostrukturerade och utgår helt från mammornas behov. Un- der den behöver de flesta stöd i att vara förälder, att våga vara med sitt barn, att få amning och sömn att fungera m.m. Många har svårt att knyta an till sitt barn. De saknar förebilder och är oroliga och har många praktiska och sociala frågor att lösa. Genom grup- pen och med hjälp av en kontaktperson hämtar de kraft och stöd i att våga vara mamma och i att se det lilla barnet. RFHL har kunnat erbjuda lägerverksamhet för mammor och barn med syfte att stärka kvinnorna och nätverken mellan dem. Om det finns en närvarande pappa erbjuds paret gemensamt stöd. Samtal om arbets- och ansvarsfördelning och om föräldrarollen är återkommande tema under lägervistelsen. 121 , I-B., Normbrottet. Det kvinnliga perspektivet i missbrukarvården. FOU 95/2. 268 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER Erfarenheter från projektet visar att kvinnorna behöver omfattande stöd för att klara sig själva och sina barn. Om adekvat stöd kan erhållas har kvinnor som har missbruksbakgrund och barn förutsättningar att klara sin föräldraroll bra. I mamma–barnverk- samheten samarbetar RFHL med och med Familjesociala enheten vid . Denna enhet har till uppgift att arbeta med gravida kvinnor med missbruksproblem. RFHL har även ett stöd- boende för mammor och barn. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är angeläget att alla som arbetar direkt med föräldrar med missbruksproblem har god kunskap och kompetens i att väcka medvetenhet om risker med att använda alkohol och andra droger under graviditeten. Varje barn som föds med skador till följd av moderns missbruk innebär ett humanitärt nederlag och en samhällsekonomisk kostnad. För barnet kan det inne- bära att behöva gå i särskola, att inte fungera som andra, att inte se ut som andra, att kanske behöva utstå operationer och ständigt påminnas om att vara annorlunda. För modern innebär det en stor psykisk belast- ning att vara medveten om att hon har förorsakat sitt barn bestående skador. Familjesociala mottagningens samlade erfarenhet av förebyg- gande arbete bland gravida kvinnor med missbruksproblem är mycket goda. En stor del av verksamheten ägnas åt utbildning och kon- sultverksamhet inom socialtjänst, primärvård och sjukvård. 12.10Information om risker med tobak – modeller för påverkan För att förebygga ohälsa till följd av tobak har utarbetat särskilda metoder för att nå ut till föräldrar via mödra- och barnavårdscentraler med information om risker med rökning i samband med graviditet och amning. En landsomfattande utbildning i SAMTALSMETODIK kring ett material om tobak för barnmorskor på mödravårdscentraler genomfördes av FHI i samarbete Cancerfonden och Hjärt- Lungfonden under /94. Detta projekt följdes upp av ett projekt som riktades till BVC på temat 2¶KFRIA BARN. Tretton endagsutbildningar genomfördes på olika platser i landet. Handledare i samtalsmetodik utbil- dades i samtliga landsting. För att stödja det pågående arbetet inom MVC och BVC gavs fyra nyhetsbrev ut i . Registre- ring av föräldrarnas rökvanor (när barnet är 0–och vid 8–månaderskontrollen) har införts vid samtliga BVC i landet. I dessa projekt behandlas tobaken som ett problem ur kvinnoperspektiv, SOU 1997:161 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 269 både ur ett graviditetsperspektiv och utifrån kvinnans hela livssituation. Därutöver har programmet initierat och genomfört speciella insatser för att nå unga kvinnor med kort utbildning respektive kvinnor i yrken med låga inkomster och invandrarkvinnor. 122 Som exempel har en tid- skrift benämnd 2AGNAR¶K tagits fram. Den behandlar tobaksfrågan ur Vidare har samarbete med fackförbund inletts. För att nå elever på mellanstadium har kandidater ur Fröken–engagerats som F¶REL¤SARE i sina landskap för att hålla lektioner om rökning. Vidare har FHI haft ett nära samarbete med veckopressen för att nå den unga, kvinnliga läsekretsen. En utbild- ningskampanj för mellanstadieelever har genomförts i samarbete med kommuner och landsting och ca 10 000 elever har deltagit. "ORDE BARN F¥ VARA MED ATT BEST¤MMA HEMMA Barn borde få bestämma att föräldrar inte får röka t.ex. Man borde få vara med och bestämma om sådant som rör hela familjen. Att mamma inte får gå in i mitt rum när jag inte är hemma eller att hon röker utomhus." (Pojkar ). 2¶KNING 3KALL F¶R¤LDRAR L¤GGA SIG I Föräldrar skall säga sina åsikter, men jag tror inte att man kan förbjuda någon att göra något den vill. 122 årsredovisning 1995/96, sid 42–43. 270 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER · bör få ett förstärkt uppdrag att arbeta med metodutveckling för att bättre nå föräldrar i allergiföreb yggande syfte. För att nå föräldrar med information i allergifrågor är mödra- och bar- navårdscentraler, vårdcentraler, förskolor, fritidshem, öppna förskolor, familjecentraler och skolor viktiga kanaler. Personalen på mödra- och barnvårdscentralerna har en viktig roll i att ta upp allergifrågor med föräldrarna. Det finns dock än så länge inte någon generell modell som har prövats och utvärderats för denna informationsspridning. Inom al- lergiområdet 123 har satsat på utbildning av utbildare vid vårdhögskolor, allmänläkarutbildning, företagshälsovård och primärvård. Arbete bedrivs också för att grundutbildningen inom dessa områden skall innehålla fler kursmoment om allergiprevention. Satsningar på olika yrkesgrupper som har för avsikt att bilda allergikommittéer i kommunerna planeras också. har även utvecklat skyddsronder angående allergi både för daghem och skolor. Utvecklingsenheten i kommun har tillsammans med utvecklat en lokal modell för MVC– och BVC– personal för att ta upp allergifrågor med föräldrar. 124 Föräldrarna intervjuas inledningsvis om förekomsten av allergi i familjen och en bedömning görs om behovet av ytterligare samtal med familjen. För genomförandet har en särskild handbok tagits fram med informationsunderlag om tänkbar ärftlighet för allergi hos barnet, vissa risker i familjen och i bostaden som t.ex. förekomst av fukt eller mögel, tobaksrök och husdjur. Dessa faktorer prickas in i ett diagram som ger en profil över hälsosituationen för familjen. Diagrammet kan sedan användas som underlag för den fortsatta diskussionen med föräldrarna. Denna kartläggning sker genom samtal med varje familj för sig. FHI har utarbetat informationsmaterial om allergier och annan över- känslighet – i form av broschyrer, handböcker och videofilmer – som kan användas för information till föräldrar på mödra- och barna- 123Folkhälsoinstitutets årsredovisning 1995/96, sid 30. 124Allergikurvan – ny metod för bättre information. Folder, allergikurva, enkätformulär och handbok. Utvecklingsenheten i i samarbete med . 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 271 vårdscentraler, daghem och skolor. Vidare har FHI tagit fram allergiboken, som fungerar som en uppslagsbok samt ger en sam- manfattning av fakta kring allergier och en redovisning på ett enkelt sätt av framtagna forskningsresultat. I samband med utvärderade kunskapsnivån före och efter allergiåret I FHI:s fördjupade anslagsframställning –1999 anges vad gäller allergiprogrammet en ambition att få fram utvärderingar och nya metoder: De viktigaste insatserna mot allergi och annan överkänslighet måste bedrivas i kommuner och landsting. FHI bör under de när- maste åren stödja metodutveckling och nätverk för att föreb ygga allergi och överkänslighet på lokal nivå. Särskilda satsningar bör göras för att utveckla kommun med målet att alla kommuner skall upprätta handlingsplaner för att föreb ygga allergi och överkänslighet samt på att stödja landstingens arbete med utbildningsplaner och handlingsplaner mot allergi. Miljömedicinska enheten vid har utifrån olika avhandlingar sammanställt och bedömt vilka risker olika förhållanden innebär för att allergi skall utvecklas. En mer populariserad information har tagits fram för föräldrar i syfte att öka deras medvetenhet och kunskap i allergifrågor. Det finns dock ett stort behov av metodutveckling för att pröva på vilket sätt information kan överföras till föräldrar, vilka stödjande miljöer som behövs för att informationen skall upplevas som meningsfull och på vilket sätt in- formationen skall kunna föras ut. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING konstaterar att det inom aller- giområdet finns ett behov av utveckla kompetensen i samtalsmetodik hos personalen inom mödra- och barnhälsovården. Det kan vara svårt att föra samtal med föräldrar i frågor som de upplever som svåra att påverka och där det till en del handlar om att föräldrarna måste ändra sina vanor och livsstilar. Samtalet måste föras på ett sådant sätt att för- äldrarna tar till sig informationen och ser att det är viktigt för barnet att föräldrarna ändrar sina vanor eller att de ser att miljön i hemmet måste saneras eller hållas fri från husdjur. Utredningen anser att bör få i uppdrag att ytterli- gare utveckla sitt arbete med metodutveckling och utvärdering av me- toder om hur man når föräldrar med information i allergiförebyggande syfte, bl.a. genom föräldrastödet/föräldrautbildningen inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen och skolan. 272 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER ·Att frågor om ansvar för framtagning, uppdatering och spridning av informations- och arbetsmaterial om risker i barns miljö behandlas i samband med att en överenskommelse träffas om ansvaret för stödet i föräldraskapet. ·Att i samarbete med får i uppdrag att lägga upp en handlingsplan för information i barnsäkerhetsfrågor för föräldrar och barn i olika åldrar. Utredningen om föräldrautbildning har till uppdrag att undersöka vilka metoder som är användbara när det gäller att förbättra föräldrarnas kunskaper inom bl.a. barnolycksfallsområdet. I föräldrastö- det/föräldrautbildningen är det angeläget att frågan om förebyggande av barnolycksfall ingår. Ökad medvetenhet hos föräldrar om risker för olycksfall i barns och ungas miljö kan bidra till att föräldrarna blir mer förutseende och själva ser vad som kan göras för att förhindra att olycksfall inträffar. Medvetenheten kan väckas genom direkt informa- tion om risker och genom diskussion och erfarenhetsutbyte med föräld- rarna individuellt och i grupp. Inom barnhälsovården tas frågor om barnolycksfall vanligtvis upp med föräldrarna i föräldragrupper eller i det individuella mötet mellan föräldrar och personal. Som motvikt till att enbart lämna information ställer personalen frågor till föräldrarna. De synpunkter och funderingar som föräldrarna ger ligger som grund för fortsatt diskussion. Föräldrarna kan som komplement till detta t.ex. få broschyrer och annat material om risker i hemmet och hur man kan undvika barnolycksfall. Som exempel finns tre broschyrer om barnsäkerhet, varav vanligtvis en överlämnas på BVC när barnet är nyfött och avser åldern 0–3 månader, en överlämnas när barnet är omkring 4 månader och avser åldern 3 månader till . Ytterligare en broschyr överlämnas när barnet är i ettårsåldern och avser åldern 1–6 Dessa broschyrer har efter en utvärdering kompletterats med ett bildmaterial som, tillsammans med en broschyr om brännskador, kan användas av personalen på i den muntliga kontakten med föräld- rarna. Dessutom finns ett antal videofilmer om barnsäkerhet. Behov finns av en modernisering och uppdatering av broschyrmaterialet samt av att lägga in sådan information på internet eller möjligen CD–rom. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 273 () har som myndighet det samordnande an- svaret för samhällets förebyggande insatser för barns och ungas säker- het. BO samarbetar därvid med centrala myndigheter och organisatio- ner för att ge det barnolycksfallsförebyggande arbetet ökad status och uppmärksamhet och få lokala och nationella satsningar inom området prioriterade. Det tidigare (numera BO) har medverkat till att ut- veckla modeller för barnskyddsronder på daghem och i bostadsområ- den. Barnskyddsronder i bostadsområden går ut på att föräldrar och personal gör en genomgång av vilka risker som finns i barnets miljö och vad som behöver åtgärdas av t.ex. kommunala förvaltningar, fas- tighetsförvaltare och de boende för att barn inte skall skadas när de vistas utomhus, leker, cyklar, m.m. För barnskyddsronder på daghem- men finns särskilda checklistor som personalen, ibland tillsammans med barn och föräldrar, kan använda för att gå igenom tänkbara risker i barnets lekmiljö och där det skall anges vem som är ansvarig för att åtgärda de brister som upptäcks. Sådana genomgångar ökar medveten- heten om vad som måste undvikas och åtgärdas för att barn inte skall utsättas för olycksfall. Checklistorna kan också ge underlag för diskus- sioner i personalgrupper och vid föräldramöten. Liknande material finns för barnskyddsronder i skolor. Skyddsronder av detta slag sker dock inte i alla daghem, skolor eller bostadsområden även om de skulle ha en viktig förebyggande betydelse och skulle vara ett sätt för föräldrar, personal, förtroendevalda, förvalt- ningsansvariga, m.fl. att samlas kring gemensamma frågor. Risken är ofta att initiativ tas först när det har inträffat en olycka. Frågor om barnolycksfall och modeller för föräldrar och personal för att samarbeta kring dessa frågor behöver därför utvecklas. Flera instanser har utarbetat skrifter, videofilmer, affischer och bro- schyrer riktade till föräldrar och personal som möter barn i olika åldrar. BO har gjort en särskild sammanställning över tillgängligt och aktuellt informationsmaterial inom barnolycksfallsområdet (BUS–katalogen – informationsmaterial om Barns och Ungas Säkerhet, 1996), som ger exempel på material som kan användas i föräldragrupper eller av en- skilda föräldrar. Sådan information kan också läggas in i olika databa- ser för att bli lättillgänglig för dem som söker information via datanätet. Viss information finns redan upplagd på databas t.ex. H– guiden (Hälsoguiden) och Säkerhetens ABC på SPRILINE. 3VERIGES #IVILF¶RSVARSF¶RBUND har producerat ett material om vad som måste beaktas om barn försvinner, om hur snabbt ett barn kan komma till skada och samhällets åtgärder, samt hur man kan lära barnet att hantera en sådan situation. Vuxna saknar ofta kunskap om hur små marginaler som gäller för barn och inser inte hur snabbt man måste 274 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER börja leta efter barnet. Det finns också brister i kunskap om vad spa- ningsledning och föräldrar bör tänka på för att eftersökandet skall bli så effektivt som möjligt. Det material som har tagits fram av förbundet innehåller en hand- ledning med förslag till uppläggning av en 5 timmars utbildning för vuxna i föräldragrupper i föreb yggande syfte. 1 000 vuxna har utbildats. Från Civilförsvarsförbundets sida anser man det angeläget med en bred informationsspridning i dessa frågor till föräldrar, polis m.fl. yrkesgrupper. I samband med att det inträffar situationer där barn försvinner ökar ofta medvetenheten om behovet av utbildning och in- formation i förebyggande syfte. Med bättre kunskap i tidigare skeden skulle risker för svårare tillbud i samband med barns försvinnande kunna motverkas. satsar också tillsammans med flera myndigheter och organisationer på hemsäkerhet, där särskilt olycksriskerna i hemmet för barn och äldre uppmärksammas. &OLKH¤LSOINSTITUTET har i samarbete med ett antal kommuner utarbe- tat modeller för en säker och trygg kommun och har i detta arbete ar- betat med barnolycksfallsförebyggande åtgärder riktade till föräldrar med barn i olika åldrar. och flera andra myndigheter har medverkat till att en informationsfilm har producerats, efter en norsk förebild, om ingripande vid akuta olycksfall. 2¶DA +ORSET har centralt och genom sina lokalavdelningar en om- fattande utbildningsverksamhet i första hjälpen för föräldrar. Denna redovisas i Stöd i föräldraskapet, Ds 1997:6. I bedrivs ett framgångsrikt arbete vad gäller förebyggande av barnolycksfall.