sou · GLB3157d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Förskolan har ansvar för att informera förskoleklassen, den obligatoris- ka skolan och fritidshemmet om sin verksamhet. När övergången till de nya verksamheterna närmar sig har förskolan den särskilda uppgiften att finna former för att avrunda och avsluta förskoleperioden. För- skolan skall ansvara för att vissa praktiska förberedelser är gjorda och att barnen får en mental förberedelse och beredskap inför den kom- mande förändringen. Tillsammans med barnens blivande förskollärare, lärare och fritidspedagoger har personalen i förskolan ansvar för att barnen och föräldrarna genom besök och andra arrangemang får kontakt med den blivande förskoleklassen eller och det blivande fritidshemmet. Vid övergången till nya verksamheter skall särskild uppmärksamhet ägnas de barn som har behov av särskilt stöd. I samarbete med barnens föräldrar är det angeläget att ta ställning till hur kontinuiteten i olika stödinsatser samt hur ett eventuellt samarbete med landstings- kommunala insatser skall kunna upprätthållas . &¶RSKOLECHEFENS 2EKTORS ANSVAR Som pedagogisk ledare och chef för förskolan har förskolechef/rektor det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas på att nå de nationella målen. Förskolechefen/rektorn ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samt för att förskolans verksamhet följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och till målen i kommunens skolplan och förskolans egen arbetsplan. Det åligger förskolechefen/rektor att hålla sig väl informerad om gällande lagstift- ning och aktuell utveckling inom förskolans verksamhetsområde. Förskolechefen/rektorn har det yttersta ansvaret för förskolans verk- samhet och utveckling och därmed inom givna ramar ett särskilt ansvar för ·att arbetsmiljön i förskolan utformas så att det finns goda förutsätt- ningar att utveckla en god social gemenskap och att bedriva en god pedagogisk verksamhet för barnen, ·att det skapas ett klimat där utstötning, trakasserier och mobbning bland barn och anställda inte förekommer, ·att det finns lämplig utrustning och nödvändigt material för verk- samhetens bedrivande såväl inomhus som utomhus, ·att förskolans personal får möjlighet till den kompetensutveckling och pedagogiska handledning som krävs för att de professionellt skall kunna utföra sitt uppdrag, ·att det utvecklas former för samarbetet med föräldrarna/vårdnads- havarna och för information till föräldrarna om verksamhetens mål, ·att det i samarbete med hemmet görs en individuell planering för varje barn, ·att det genomförs regelbundna planerade utvecklingssamtal med föräldrarna, ·kontakten mellan förskolan och hemmet om det uppstår problem för barnet i förskolan, ·hälso-, kost- och säkerhetsfrågor i förskolan, ·resursfördelningen inom förskolan och den förstärkning av resurser som krävs för att tillgodose behovet av stödåtgärder för enskilda barn, ·att personalen vid behov får tillgång till handledning och konsulta- tion för arbete med barn i behov av särskilt stöd, ·att förskolan i samarbete med hemmet och, om föräldrarna så öns- kar, personal från och eventuellt andra resurspersoner utarbetar ett individuellt handlingsprogram för barn i behov av sär- skilt stöd, ·samarbetet med individ- och familjeomsorg, barna- vårdscentralen och landstingskommunala insatser, ·samarbetet med familjedaghemmen och den öppna förskolan, ·att det utvecklas samverkansformer för övergången från förskola till förskoleklass, obligatorisk skola och fritidshem, ·förskolans samverkan med skola, kultur-, arbets- och övrigt sam- hällsliv, ·att all personal är förtrogen med de nationella lagar som har nära beröring med förskolans verksamhet samt . –VERSYN AV SKOLLAGEN Kommittén har också haft i uppgift att göra en översyn av skollagen utifrån de krav integrationen av förskola, skola och skolbarnsomsorg ställer och utifrån förslagen till nya måldokument för verksamheterna. Kommittén skall därvid överväga om och föreslå hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och 1997/98:6, &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR, föreslås att bestämmelserna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i socialtjänstlagen skall flyttas över till skollagen . Regeringen har vidare föreslagit att nuvarande bestämmelser i soci- altjänstlagen om förskoleverksamheten, förutom sexårsverksamheten, och skolbarnsomsorgen flyttas över till skollagen så gott som oföränd- rade. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen tillhör dock enligt regeringens förslag inte det offentliga skolväsendet för barn och ung- dom. omfattas alltså inte dessa verksamheter av be- stämmelserna i första och andra kapitlet i skollagen. Det är i dessa kapitel bland annat bestämmelser om de övergripande målen för skol- verksamheten, kommunens skyldighet att använda utbildade lärare för undervisningen, rektor som ansvarig pedagogisk ledare i skolorna, kommunens skyldighet att upprätta en skolplan och bestämmelsen om fortbildning finns. De förslag som kommittén här presenterar kan uttryckas som ett principförslag i bemärkelsen att kommittén anger grundläggande ställ- ningstaganden till hur förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skall inordnas i skollagen och vilka konsekvenser detta får. Därmed prövar kommittén det som anges i direktiven om och hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Kommittén menar att det är svårt att finna ett lämpligt sätt att inar- beta bestämmelserna om förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i skollagen utifrån de krav på lagstiftning som en integration av för- skoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg ställer. Det är därför önskvärt att en mer genomgripande översyn av skollagen kommer till stånd, intill dess bör kommitténs förslag kunna genomföras. Ett grundläggande skäl för kommitténs ställningstagande till be- hovet av en större översyn är att med bestämmelserna om förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen i skollagen kommer denna att inne- hålla bestämmelser om en rad skilda verksamheter för barn och ung- domar som inte tidigare funnits i lagen. När förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen inordnas måste således en anpassning ske av skol- lagen till att också tydligare omfatta verksamheter som handlar om omvårdnad och omsorg, dvs verksamheter som innesluter mer än utbildning i traditionell mening. Detta kräver en översyn av skollagen i sin helhet och dess relation till annan lagstiftning, t.ex. arbetsmiljöla- gen. Det förutsätter också analys av hur olika grundläggande begrepp och principer skall utformas. Ett sådant omfattande analysarbete har inte varit möjligt att göra inom givna tidsramar. Kommittén har alltså prövat vad det innebär att förskolan bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Utgångspunkt har varit skollagens nuvarande uppbyggnad. Förskoleverksamheten består inte enbart av förskola utan också av öppen förskola och av familje- daghem. Om förskolan görs till en skolform måste också ställning tas till hur de andra formerna inom nuvarande förskole-verksamhet, dvs öppen förskola och familjedaghem skall regleras i skollagen. Även skolbarnsomsorgen består av olika former nämligen integrerad skol- barnsomsorg, fritidshem, familjedaghem och öppen fritidsverksamhet. Kommittén har även prövat hur dessa olika former inom skolbarnsom- sorgen skall regleras i skollagen. I framför allt betänkandets kapitel, 2 och 3 har förskolans roll som en del av ett livslångt lärande, dess betydelse och dess kvalitet diskute- rats. Förskolan har en betydelsefull roll i samhället. Om det torde enighet råda. Dess pedagogiska verksamhet ger barnen en god grund för fortsatt lärande. Det är därför viktigt att förskolans verksamhet synliggörs och lyfts fram som en betydelsefull pedagogisk verksamhet. Kommittén menar att förskolan skall behandlas på samma sätt som övriga skolformer i skollagen. Med andra ord förskolan skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Härav följer att även förskolan kommer att omfattas av skollagens första och andra kapitel. Att så sker får konsekvenser för hur de nu centrala begreppen i skol- lagen skall tolkas. Begreppet utbildning, som är ett centralt begrepp i skollagen, kommer att vara tillämpligt även för förskolans verksamhet. Målen för denna utbildning anges i den föreslagna läroplanen för förskolan. Den nuvarande förskoleverksamheten innesluter, som sagts, flera olika former. En konsekvens av att förskolan bildar en egen skolform i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är att den öppna förskolan och familjedaghemmen också måste få en plats i och regleras i skollagen. Dessa verksamheter skiljer sig dock från förskolans verk- samhet såväl organisatoriskt som innehållsmässigt. Kommittén har därför tagit ställning till att dessa verksamheter inte kan, även med en SOU 1997:157 +APITEL 147 vidgad tolkning av begreppet utbildning, sägas vara utbildning och skall därför inte bilda egna skolformer inom det offentliga skolväsen- det. Detta innebär att dessa verksamheter måste regleras särskilt i skollagen. Vad gäller skolbarnsomsorgen finns här en parallellitet till formerna i nuvarande förskoleverksamheten. Den integrerade skolbarnsomsorgen och fritidshemmen avser samma verksamhet och skall, menar kom- mittén, därför behandlas lika. Kommittén föreslår benämningen fritids- hem. Fritidshemmen och skolan arbetar med samma barn. Fritidshem- men skall därför vara en del av den obligatoriska skolan och ses som en frivillig del av jämte motsvarande skolformer (särskolan, specialskolan och sameskolan). Kommittén vill här erinra om det förslag som 1974 presenterades av den så kallade (skolans inre arbete)240 angående fria aktiviteter och till förslaget från skolbarnsomsorgskommittén gällande heldagsskola. Kommittén föreslår att jämte motsvarande skolformer skall innesluta två delar; en obligatorisk del och en frivillig del. Den får därmed samma ledning, personalen kan arbeta i samma arbetslag och den kan följa samma läroplan. För fritidshemmen har kommittén i det föregående betänkandet 242 framlagt förslag till en läroplan riktad också mot förskola för sexåring- ar och grundskola. På samma sätt som öppen förskola och familjedag- hem för förskolebarn inte blir egna skolformer utan regleras på annat sätt i skollagen föreslår kommittén att den öppna fritidsverksamheten inte skall bilda en egen skolform, men att verksamheten bör regleras i skollagen. Detta gäller också familjedaghem för skolbarn. Ett andra alternativ, som kommittén övervägt, är att förskolan inte bildar en egen skolform i det offentliga skolväsendet utan regleras i skollagen i särskild ordning. Kommittén menar att detta skulle innebära liten om någon förändring av barnomsorgen som den nu ser ut. Den skulle därmed inte bli en egen skolform och därmed inte omfattas av bestämmelserna i skollagens första och andra kapitel. Det innebär att bestämmelser om de övergripande målen för skolverksamheten, lärar- nas rätt att undervisa, rektor som ansvarig pedagogisk ledare i skolorna, kommunens skyldighet att upprätta en skolplan och bestämmelsen om fortbildning skulle regleras i särskild ordning i skollagen. I sin tur får det till konsekvens att förskollärare, om vi ser till det förslag regeringen lagt, skulle ha olika reglering beroende av om man verkar i förskolan 240SOU 1974: 53: 3KOLANS ARBETSMILJ¶ , . 241SOU 1991:54: 3KOLA SKOLBARNSOMSORG EN HELHET , Utbildnings- 242 SOU 1997:21: 6¤XA I L¤RANDE . eller i förskoleklassen. En sådan lösning, menar kommittén, skulle också försvåra integrationen mellan förskola och skola. Kommitténs ställningstaganden förtydligas nedan. De förslag som läggs, menar kommittén, skall gälla till dess skollagen setts över i sin helhet. Ordet SKOLA kommer av grekiskans schole, som betecknade "en ledighet från kroppsligt arbete" och innebar "lärda sysselsättningar under ledig- het från kroppsligt arbete". I princip har betydelsen bibehållits före . Den förskjutning som skett i betydelsen är att ordet skola blivit beteckningen för den institution inom vilken barn lär ett bestämt innehåll mot bestämda mål. I vardagligt tal används också ordet skola om den lokal eller byggnad där undervisning äger rum. 3KOLFORM är knutet till den mer abstrakta betydelsen av begreppet skola Skolform innebär olika former av skola som institution, där olika mål gäller. Grundskola är en skolform, gymnasieskolan en Samlingsbegreppet för de olika skolformerna, som det uttrycks i skollagen, är det OFFENTLIGA SKOLV¤SENDET. skolformer kan också betecknas med termen utbildningssystem. 5T BILDNING avser då de övergripande processerna och innesluter begreppet undervisning. Utbildning åstadkomms genom undervisning. Begreppet utbildning är naturligtvis av central betydelse i skollagen. Huvudsyftet med de bestämmelser som finns på skolområdet är att ange målen och villkoren för de utbildningar som erbjuds. Begreppets innebörd har analyserats och diskuterats i olika sammanhang. Skolför- fattningsutredningen föreslog att begreppet utbildning skulle användas som en samlingsbeteckning för olika verksamhetsformer i skolan. Termen utbildning används dock inte enbart i betydelser som syftar på själva verksamheten, utan också i betydelsen av en viss bestämd utbildning. Även i lagtext måste därför termen utbildning kunna användas i olika betydelser som anknyter till det allmänna språkbru- ket.244 I läroplanen 245 för det obligatoriska skolväsendet sägs att: 243DS 1981:4: 3KOLLAGEN. 1985/86:10: /M NY SKOLLAG Sid 30. 245Förordning om läroplan för det obligatoriska skolväsendet. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper och i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar (Jfr 1 kap. 2 § skollagen). Skolan är inte värdeneutral. Läroplanen anger tydligt vilka värden utbildningen vilar på och skall vidareföra. Förskolans mål utgår dels från de grundläggande värderingarna i socialtjänstlagen och dels från den pedagogiska tradition som vuxit fram inom förskoleverksamheten. 246 Dessa värden är i grunden desam- ma som för skolan. Verksamheten i förskolan har inte betecknats som utbildning. För att beteckna verksamhetens övergripande mål har i stället termen pedagogisk verksamhet använts. I socialtjänstlagen sägs, att den pedagogiska verksamheten skall er- bjuda barn fostran och omvårdnad. Av allmänna råd 247 framgår att förskoleverksamheten ger barn omsorg, fostran och kun- skaper i grupp. Att en verksamhet är pedagogisk innebär att den är målinriktad, planerad och ledd av högskoleutbildad personal. I för- skolan ses lärande, omsorg, fostran och omvårdnad som en helhet. Genom fostran införlivar barnet samhällets normer, värderingar och handlingsmönster. Barnets utveckling och inlärning sker genom att ta del av och medverka i det vardagliga livet. Det är förskolans uppgift att tillsammans med hemmet få barnen att förstå samhällets grundvärde- ringar, samt ge barnen det stöd de behöver för att kunna utveckla sina olika förmågor. För att förskolan skall kunna uppnå detta krävs en målinriktad verksamhet som ger barnet omsorg och kunskaper och som stödjer dess utveckling. Förskolan har en tydlig pedagogisk inriktning. Det är denna inriktning som än mer tydligt lyfts fram genom de mål som finns i förslaget till läroplan för förskolan. Det problem som uppstår är dels ett terminologiskt problem, dels är det ett juridiskt problem. Förskolan har och skall ha i det förslag kom- mittén ger till läroplan, ett omfattande uppdrag som inrymmer såväl omsorg (och som en del av omsorgen omvårdnad) som fostran och lärande. Kommittén menar att det är väsentligt att detta breda uppdrag ges förskolan när den förs in som en skolform i det offentliga skol- väsendet. Problemet är att detta i sin tur kräver en vidgning av begrep- pet utbildning i skollagen. Det är här som två olika språkbruk måste förenas i en gemensam terminologi och i tydliga definitioner av be- grepp. I förslaget till läroplan för förskolan har kommittén arbetat med en definition där utbildning alternativt pedagogisk verksamhet sägs 246 (1995:2): "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN !LLM¤NNA R¥D vara att erbjuda omsorg och fostran samt främja barns lärande. Detta är en definition som endast kan tjäna under en övergångstid. Begreppet utbildning måste vid en översyn av skollagen få en grundläggande analys och bestämning. Det finns inga motsättningar i de grundläggande syften som för- skolan haft och har och de skolan haft och har. Förskolan har byggt sitt arbete på en helhetssyn genom omsorg, fostran och kunskaper. Skolan har haft en helhetssyn i det att den skall fostra barn och ungdomar i betydelsen överföra och utveckla grundläggande demokratiska värden, att ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar (1 kap. 2 § skollagen). Det handlar om olika sätt att uttrycka uppdragen, men också om olika tonvikt. En vidgning av det offentliga skolväsendet kräver en översyn av definitioner av centrala begrepp för att inrymma samtliga verksam- heter. För att ett gemensamt och integrerat utbildningssystem skall kunna uppnås är det nödvändigt att de olika pedagogiska verksamheterna för barn och ungdom har samma utgångspunkter och grundläggande värde- ringar. Detta skall avspeglas i lagen, måldokumenten och i den lokala utformningen av verksamheterna. Härav följer att förskolan blir en del av utbildningssystemet. +OMMITT©N F¶RESL¥R därför att förskolan bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. Förskolans verksamhet kommer i lagen att benämnas för utbildning. Kommittén menar att begreppet utbildning lika lite som något annat begrepp är statiskt i sin betydelse. Begreppens betydelse varierar från tid till annan och påverkas av rådande samhällsutveckling. Likväl som förskolans pedagogiska betydelse alltmer har framträtt har skolans sociala roll betonats. Kommittén anser därför att begreppet utbildning för skolans del kan utvidgas och användas för den verksamhet som bedrivs i förskolan. Utbildningsbegreppet kommer därmed, i enlighet med vad som ovan sagts, att omfatta såväl omsorg och fostran som främjande av barns lärande. Utbildning i bestämd mening, dvs för varje skolform, avser en omsorg och en fostran samt ett främjande av barns lärande i riktning mot de mål som gäller för skolformen i fråga. I för- slaget till läroplan för förskolan används ordet pedagogisk verksamhet synonymt med begreppet utbildning. Portalparagrafen för barn och ungdom När förskolan bildar en egen skolform inom det offentliga skolväsendet innebär det att verksamheten omfattas av portalparagrafen för barn och ungdomar i skollagens 1 kap om !LLM¤NNA F¶RESKRIFTER. paragrafen ligger till grund för all verksamhet i barn- och ungdoms- skolan inom det offentliga skolväsendet. De målsättningsstadganden som är gällande för förskolan enligt socialtjänstlagen kommer därmed att ersättas av skollagens portalparagraf för barn och ungdom. Portalparagrafen för barn och ungdom i skollagen inleds med att alla barn och ungdomar i det offentliga skolväsendet skall ha lika tillgång till utbildning, oberoende av kön, geografiskt hemvist, samt sociala och ekonomiska förhållanden. Därefter finns bestämmelsen om att utbild- ningen skall vara likvärdig inom varje skolform. En likvärdig utbild- ning garanteras genom de för skolan gemensamma läroplanerna. Av paragrafens andra stycke framgår syftet med utbildningen och i tredje stycket finns värdegrunderna i skolans arbete. Uttrycket lika tillgång blir problematiskt om det skall tillämpas för förskolan. Av lagmotiven 248 framgår att lika tillgång innebär att inte något barn och eller någon ungdom i det offentliga skolväsendet, får på grund av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska för- hållanden förhindras att delta i utbildningen. Av socialtjänstlagen framgår att plats i förskoleverksamhet, förskola eller familjedaghem, skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Inom ramen för denna bestämmelse kan kommunen utfor- ma vilka intagnings- och kvargåenderegler som skall gälla. Detta innebär att en del barn har möjlighet att fortfarande delta i förskolans verksamhet, även om de får syskon eller föräldrarna blir arbetslösa, medan barn i en annan kommun måste sluta i förskolan. Det är inte heller säkert att barnen erbjuds plats i förskola eftersom plats även kan erbjudas i familjedaghem. Dessa förhållande måste ställas mot skolla- gens mening om att ingen får förhindras att delta i utbildningen på grund av bland annat geografiskt hemvist och sociala förhållanden. Härav följer att, utifrån lagstiftarens mening, förskolan inte kan sägas ge lika tillgång till utbildning. 1990/91:18: /M ANSVARET F¶R SKOLAN Kommitténs slutsats är således att förskolan inte kan inordnas under nuvarande portalparagraf i skollagen. +OMMITT©N F¶RESL¥R att förskolan får en egen portalparagraf. Kommittén har att analysera begreppet undervisning. Vi har valt att ta upp begreppet i detta sammanhang då det skall knytas till de bestäm- melser som gäller för skolan. Begreppet undervisning i skolan är knutet dels till de uppställda målen i läroplaner och kursplaner, dels till vilken personal som har behörighet att undervisa och dels till den enskilde individens lärande. I skolan har undervisningens bedrivande sammankopplats med att ett bestämt innehåll lärs ut . Med en förändring av skolans styrning mot mål- och resultatstyrning har också grundläg- gande beslut för undervisningens innehåll och metodik förflyttats. Kommunerna har ansvar för utbildningens genomförande och lärare och skolledare har ansvar för hur innehåll och metoder väljs för att målen skall uppnås. Inom skolväsendet har skett en omfat- tande lokal skolutveckling, där inte minst nya undervisningsmetoder prövats och utvecklats. Det handlar om en variation av undervisnings- metoder, där förmedlande undervisning endast är en del av undervis- ningsprocessen. Tillgång till nya informations- och kunskapskällor genom informationstekniken förändrar också läromedlens roll och styrning av undervisningen. Den utveckling av undervisningen som sker inom skolan innebär att begreppet undervisning vidgas och formas utifrån nya förutsättningar. I denna förändring finns också en påverkan från den integration som pågår såväl mellan förskola och skola som mellan skola och fritidshem. I regeringens proposition &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR249 diskuteras undervisningsbegreppet utifrån förslaget att förskoleklass skall bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet. verksamheten i förskoleklassen skall betraktas som undervisning i samma formella mening som den verksamhet som bedrivs i övriga skolformer inom det offentliga skolväsendet. 1997/98:6: &¶RSKOLEKLASS OCH ANDRA SKOLLAGSFR¥GOR I förskolan har inte termen undervisning använts. Förskolan har i stället för läroplan och kursplan arbetat efter kommunens riktlinjer och de allmänna råd som utgett, främst pedagogiskt pro- gram för förskolan. Förskolans pedagogiska verksamhet beskrivs i pedagogiska programmet251 på följande vis: Förskolans pedagogiska verksamhet har den dubbla uppgiften att ge barnen möjligheter att utvecklas enligt egna förutsättningar, behov och intressen och tillgodose samhällets behov av att överföra värderingar, kun- skaper och färdigheter till den uppväxande generationen. Förutsättningen för att den pedagogiska verksamheten skall kunna bygga på den aktuella barngr uppens villkor är att förskolans personal får ansvar och frihet att i samarbete med föräldrarna utforma verksam- heten, dess innehåll och arbetssätt. Det pedagogiska programmet vänder sig i första hand till de ansva- riga i kommunen. Programmet är en rekommendation till huvudmän- nen. Kommunerna utformar egna lokala mål för sin verksamhet som personalen vid förskolorna har att genomföra.