sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — Förhållandet mellan individuella konsekvenser och konsekvenser på familjenivå är alltså svåra att separera från varandra som familjen och dess medlemmar påverkas av en mängd andra faktorer som inte är relaterade till arbetsmarknadsstatus. I syfte att underlätta för läsaren att följa det analytiska resonemanget är kapitlet strukture- rat utifrån en modell som beskriver de centrala faktorer som påverkar familjens funktionssätt bland arbetslösa. Grundtankarna i modellen är hämtade från & (1990). Figur 11.1 Faktorer som antas påverka individens och familjens välmående bland arbetslösa. Figuren finns endast i den tryckta versionen De arbetslösas familjeliv antas bland annat påverkas av hur stabila och lyckliga relationerna inom familjen var före arbetslösheten och av faktorer som till exempel klasstillhörighet, livscykelposition och familjestorlek (de streckade boxarna). Denna studie fokuserar dock i huvudsak på vilken betydelse olika grader av arbetslöshet (arbets- löshetstid och partnerns arbetsmarknadsstatus), förvärvsarbetets psykosociala och ekonomiska värde, samt arbetsfördelningen i hemmet, har för individuella reaktioner och familjelivet i stort. Det är dessa tre boxar som i figur 11.1 är heldragna och binds samman av feta pilar. Som framgår av figuren finns ett flertal återkopplingar mellan grader av arbetslöshet samt förvärvsarbetets psykosociala och ekonomiska betydelse, rollfördelningen i hemmet och hur individen och familjen fungerar. Arbetslöshetsgrad, de ekonomiska och psyko- sociala konsekvenserna av arbetslöshet och hemarbetsfördelning påverkar individens välmående, vilket i sin tur får konsekvenser för familjen, som familjens sätt att fungera påverkar individens välmående. Kapitlet kan delas in i tre huvuddelar. De två nästkommande avsnitten analyserar tre faktorer som ovan beskrivits som centrala vid studiet av individens och familjens välbefinnande, nämligen arbetets Arbetslöshet, kön och familjeliv psykosociala och ekonomiska värde samt fördelningen av hemarbete. Inledningsvis diskuteras vilken ekonomisk och psykosocial innebörd förvärvsarbetet har för arbetslösa män och kvinnor beroende på vilket socialt sammanhang de befinner sig i. Betyder fortfarande förvärvsar- betet, och därmed också förlusten av detsamma, mer för män än för kvinnor och är det någon skillnad i upplevelsen av förvärvsarbetets funktion om man är ung eller gammal, sammanboende eller ensam- stående och om man har barn eller ej? Nästa avsnitt analyserar vad partnerns arbetsmarknadsstatus betyder för arbetsfördelningen i hemmet. Frågan som besvaras är om kvinnans respektive mannens arbetsmarknadssituation påverkar den traditionella uppdelningen av hushållsarbetet. Tar till exempel mannen en större del av hushållsar- betet när han är arbetslös eller uppvisar arbetsfördelningen ett traditionellt mönster oavsett kvinnans och mannens arbetsmarknads- status? Det huvudsakliga syftet i denna studie är dock att analysera vilken betydelse de ovan nämnda faktorerna har för arbetslösa sammanbo- ende mäns och kvinnors välmående samt hur relationerna mellan familjens medlemmar upplevs. Detta görs i det sista huvudavsnittet. Här utreds vilka effekter arbetslöshetsgrad, arbetslöshetens psykoso- ciala och ekonomiska konsekvenser, samt hemarbetets fördelning har på sammanboende mäns och kvinnors psykiska välmående och på familjerelationerna. Vilken inverkan har det faktum att en eller båda i en parrelation är arbetslösa för välmåendet och relationens kvalitet och vad har arbetslöshetens längd för betydelse i detta sammanhang? Har de psykosociala och de ekonomiska konsekvenserna av arbets- löshet samma betydelse för sammanboende kvinnor som för samman- boende män? Upplevs jämställda relationer som mer tillfredsstäl- lande än ojämlika och finns det någon könsskillnad i detta fall? Avslutningsvis diskuteras i denna sista del även förhållandet mellan psykiskt välmående och relationer inom familjen. Studiens frågeställningar analyseras i huvudsak med hjälp av en intervjuundersökning av 3 500 arbetslösa. Undersökningen benämns LUP () och urvalet gjordes ur HÄNDEL-databasen vid . Denna databas består av information om alla arbetslösas arbetsmark- nadssituation . Intervjuerna gjordes via telefon och besvarade frågorna. Det var av bortfallet som avböjde att delta i undersökningen. Den resterande delen föll bort på grund av faktorer såsom; hemligt telefonnummer, språksvå- righeter, utlandsvistelse etc. Frågorna behandlade psykiskt välmåen- de, arbetsorientering, social situation, sökbeteende, fritidsaktiviteter, ekonomi, arbetsfördelning i hemmet, partnerns sysselsättning etc. För att kunna undersöka hur olika faktorer påverkar fördelningen av hushållsarbete, välmåendet och relationens kvalitet används en multivariat analysmetod som går under benämningen Multiple Classification Analyses (MCA-analys). Metoden skapar ett antal användbara mått. Medelvärdet anger medeltalet för varje kategori på den beroende variabeln. Beta-kofficienten är ett mått på sambandet mellan den beroende och oberoende variabeln under kontroll av övriga oberoende variabler. Ju högre värdet är på kofficienterna, desto starkare är sambandet mellan variablerna. Kofficienterna kan ej tolkas som procent men de är jämförbara med varandra. för arbetslösa män och kvinnor I västvärldens betonas ofta förvärvsarbetets värde för människan som individ och för samhället i stort. Har då arbetet samma betydelse för män och kvinnor som befinner sig i olika sociala sammanhang? Detta är av stor vikt att utröna eftersom, vilket senare kommer att visas, arbetets värde är av stor betydelse för hur män och kvinnor lyckas hantera sin arbetslöshetssituation. Ett sätt att belysa ovanstående fråga på är att studera hur människor som inte har något arbete ser på förvärvsarbetets psykosociala och ekonomiska funktion. Äldre arbetslöshetsstudier visar ofta att kvinnor upplever den egna arbetslösheten som mindre betungande än män. Detta tros hänga ihop med att kvinnor haft en traditionell förankring i hemarbetet som delvis eller helt kunnat ersätta tomrummet efter det förlorade förvärvsarbetet. De har också oftast haft en del av sin identitet sammankopplad med hushållsarbetet vilket gjort att de påverkats mindre av den statusförlust som uppstår som en följd av arbetslöshe- ten. För män har det varit mer komplicerat. De har oftast förvärvsar- betat mycket i hela sitt vuxna liv, vilket inneburit att de haft svårt att finna en tillfredsställande sysselsättning i hemmet som arbetslösa. Dessutom har mannen oftast varit huvudförsörjare vilket inneburit att ekonomin försämrats kraftigt på grund av arbetslösheten. Reaktioner som passivitet, apati, desperation och en känsla av att inte längre ha något värde har varit vanligt förekommande (Jahoda, 1971 och Komarovsky, 1973). Många undersökningar visar dock att kvinnor drab- bas minst lika hårt som män av arbetslöshetens negativa konsekvenser (Warr m.fl., 1988; McGhee & Fryer, 1989; Ensminger & Celentano, 1990; Dew m.fl., 1991; , 1991; m.fl., 1992; Leeflang m.fl., 1992; , 1992 och m.fl., 1994). I en studie av alla långtidsarbetslösa i visade det sig Arbetslöshet, kön och familjeliv att det fanns en kraftig generationsskillnad, särskilt bland kvinnor, när det gällde upplevelsen av arbetslöshetssituationen. Resultatet antyder att saknaden efter ett förvärvsarbete får konsekvenser för dagens unga kvinnor medan den äldre generationens kvinnor lyckas ganska väl med att anpassa sig till arbetslösheten (, 1995). Denna förändrade bild antas i första hand bero på den kraftiga ökningen av andelen kvinnor på den reguljära arbetsmarknaden , vilket medfört att de yngre kvinnorna i undersökningen präglats av en social miljö där kvinnligt förvärvsarbetsdeltagande setts som något naturligt. är det sällan som vare sig kvinnan eller mannen önskar ikläda sig hemmafrurollen. I denna undersökning mäts förvärvsarbetets betydelse för arbetslö- sa män och kvinnor med hjälp av WIS-skalan (Work Involvement Scale) och två andra frågor rörande arbetets ekonomiska värde och WIS-skalan har utarbetats av Warr, och (1979) och syftar till att mäta förvärvsarbetets psykosociala funktion (se , 1997). Den består av fem påståenden som till exempel: Även om du vann en stor summa pengar skulle du förvärvsarbeta och bland det viktigaste som finns i livet är förvärvsarbete. Svaren har summerats till ett index som varierar från 0 till 20, där 0 står för mycket låg arbetsorientering och 20 för mycket hög arbetsorientering. Syftet med WIS-skalan är alltså att försöka kartlägga förvärvsarbetets betydelse för identiteten, aktiviteten och det sociala livet, det som Jahoda (1982) benämner arbetets latenta funktioner. Frågan rörande arbetets ekonomiska funktion indikerar hur betydelsefullt arbetet är rent ekonomiskt för den arbetslöse och frågan rörande synen på hemarbetet syftar till att mäta i vilken utsträckning arbetslösa kvinnor och män kan tänka sig att ersätta förvärvsarbete med hushållsarbete. Resultaten presenteras i tabell 11.1. Tabell 11.1 Arbetets funktion för arbetslösa män och kvinnor i olika ålderskategorier och familjeförhållanden. Pengarna är mycket viktiga Hemarbete är inte lika tillfredsställande (%) Pengarna är mycket viktiga Hemarbete är inte lika tillfredsställande (%) Sambo, ej barn Ensam, ej barn *** P = 0,001 ** P = 0,01 * P = 0,05 . N (ca) = 935 män och 796 kvinnor Som siffrorna i de två inledande kolumnerna visar är arbetsmotivatio- nen relativt hög i alla kategorier. Medelvärdet på WIS är ca 16 poäng av 20 möjliga. Sambandet mellan ålder, kön och WIS antyder att yngre generellt är mer arbetsorienterade än äldre och att män värderar förvärvsarbetet något högre än kvinnor. Resultatet i tabell 11.1 visar dock att generationsskillnaden i första hand gäller för kvinnor. Männen tenderar att värdera förvärvsarbetet lika högt i åldrarna 18– , medan de har något lägre arbetsmotivation. Den av kategorierna som är mest arbetsorienterad är de yngsta kvinnorna som de äldsta kvinnorna värdesätter förvärvsarbetet minst, vilket stämmer väl överens med den lokala undersökningen i (, 1995). Detta är ett resultat som indikerar att förvärvsarbetets psykosociala värde är stort för arbetslösa i allmänhet och för unga arbetslösa kvinnor i synnerhet. Sambandet mellan ålder och arbetets ekonomiska funktion visar att män överlag värderar pengarna som arbetet ger mer än vad kvinnor gör. Skillnaden mellan arbetslösa män och kvinnor är störst bland de yngsta vilket antyder att den höga arbetsmotivationen bland unga kvinnor i första hand kan härledas till arbetets psykosociala värde snarare än till dess ekono- miska. Vid studiet av hemarbetets betydelse återfinns en liknande gene- rationsklyfta bland kvinnor som vid analysen av förvärvsarbetets psykosociala värde. Det är en betydligt större andel av de äldre kvinnorna som anser att hemarbetet är lika tillfredsställande som förvärvsarbete än vad som är fallet bland de yngsta, vilket indikerar att hemarbete inte är ett alternativ till förvärvsarbete bland unga kvinnor på samma sätt som det är för de äldsta kvinnorna. Det ska dock påpekas att denna generationsskillnad till viss del kan förklaras av att många av de yngsta kvinnorna inte är sammanboende eller har barn, vilket är faktorer som sänker arbetsorienteringen hos kvinnor. Männens upplevelse av hemarbetets funktion uppvisar inget signifikant samband med ålder. När det gäller relationen mellan variablerna civilstånd och ar- betsorientering antyder tabell 11.1, i de arbetslösa männens fall, att Arbetslöshet, kön och familjeliv förvärvsarbetet betyder mest för sammanboende med barn, vilket kan tyckas vara något märkligt. Detta skulle möjligen kunna förklaras av att männen även tar på sig huvudansvaret för familjens försörj- ning och därmed saknar arbetet av ekonomiska skäl när de är arbetslösa. Denna hypotes motsägs dock av siffrorna i kolumn tre och fyra som visar att män som är sammanboende med barn inte värderar förvärvsarbetets ekonomiska funktion högre än andra män. Som siffrorna angående hemarbetets funktion visar värdesätter inte heller dessa män hemarbetet mer än andra. Resultaten antyder alltså att de sammanboende männen med barn uppskattar förvärvsarbetets psykosociala värde mer än andra trots, eller tack vare, att de lever tillsammans med en partner och barn. I kvinnornas fall är trenden till viss del den motsatta. Det är de ensamstående kvinnorna som har den högsta arbetsorienteringen och detta gäller i synnerhet för ensamstå- ende med barn. De sistnämnda kvinnorna har, som tabell 11.1 antyder, även ett stort behov av förvärvsarbete av ekonomiska skäl. Detta är resultat som mot bakgrund av diagram 11.2 är mycket viktiga att lyfta fram. Ensamstående kvinnor med barn är en kategori med ett mycket högt arbetslöshetstal som de har stora psykosociala och ekonomiska behov av ett förvärvsarbete. Slutligen indikerar siffrorna att arbetslösa kvinnor värderar hemarbetet högre när de är sammanboende och har barn jämfört med när de är ensamstående. Det sistnämnda, som kan tyckas vara en naturlig följd av familjebild- ning, gäller alltså inte i samma utsträckning för män. Detta avsnitt har belyst vilken betydelse förvärvsarbetet har för arbetslösa män och kvinnor i olika sociala situationer. När det gäller det psykosociala värdet av förvärvsarbetet bland kvinnor finns en tydlig generationsklyfta som visar att de yngre kvinnorna är betydligt mer arbetsorienterade än de äldre. Kvinnor är faktiskt den grupp som har den högsta arbetsmotivationen bland alla kvinnor och män. Resultatet indikerade också att ensamstående kvinnor med barn har både ekonomiska och psykosociala motiv för att arbeta. 11.3 Arbetslöshet och fördelning av hushållsarbete Det huvudsakliga syftet med detta avsnitt är att undersöka hur kvinnors respektive mäns arbetsmarknadsstatus påverkar fördelningen av hushållsarbete. Är det till exempel så att arbetslösa män ägnar mer tid åt hemarbete än förvärvsarbetande och vilken betydelse har partnerns sysselsättning i detta sammanhang? Vad som ska inkluderas i begreppet hushållsarbete eller hemarbete är emellertid långt ifrån Den amerikanske forskaren defi- nierar hushållsarbete som en mångfald av meningsfulla aktiviteter som utförs av individuella hushåll för att åstadkomma varor och tjänster som ger hushållet förutsättningar att fungera (, 1983). Det handlar alltså om det obetalda arbete som utförs i hemmet och som vid sidan av det inkomstbringande förvärvsarbetet är en förutsättning för ett väl fungerande familjeliv. Det har genomförts ett antal svenska och internationella studier vars syfte har varit att utreda och kartlägga hemarbetets omfattning och fördelning (Svenska: , 1983; Nermo, 1994; , 1990 och SCB, 1992. Internationella: , 1976; m.fl., 1994; & 1988; , 1990; , 1984; Perrucci m.fl., 1978; Presland & Antill, 1987 och , 1986). Oavsett land och tidsepok visar resultaten tämligen entydigt att det i huvudsak är kvinnor som ansvarar för hemarbetet. Det finns dock även andra faktorer som i de flesta av dessa studier visat sig ha effekt på uppdelningen av hushållsarbetet inom familjen. Ålder påverkar i de flesta studier fördelningen av hemarbetet på så vis att yngre män engagerat sig mer än äldre. Detta antyder att deltagande i familjearbetet till viss del är en generations- eller livscykelfråga. När det gäller effekten av hemmaboende barn pekar resultaten åt olika håll. Medan de flesta studier visar att rollfördelningen är mer traditionell när det finns barn med i bilden visar till exempel Nermo (1994) att förekomst av barn inte har någon signifikant effekt på fördelningen av hushållsarbetet mellan män och kvinnor. Vidare har klass påverkat arbetsfördelning- en på så vis att fördelningen har varit mer ojämlik ju längre ned i klasshierarkin man kommit. Slutligen visar vissa av ovanstående studier att huvudansvaret för hemarbetet är relaterat till kvinnors och mäns förvärvsarbetstid. Ju mer kvinnan förvärvsarbetar och ju mindre mannen förvärvsarbetar, desto mer jämlik är fördelningen av hushållsarbetet. , Gershuny & (1994) konstaterar dock att det snarare handlar om tämligen marginella variationer än om en fundamental förändring av traditionella könsroller. & (1988), (1990), (1990) och (1986) konstaterar till och med att mannens och kvinnans hushållsarbetstid inte påverkas nämnvärt av deras förvärvsarbetstid. Frågorna i LUP angående hemarbetets fördelning är relaterade till vem som gjort vad under den senaste månaden, vilket ökar sannolik- heten för att svaren verkligen relateras till den arbetsmarknadssitua- tion som råder för kvinnan respektive mannen vid intervjutillfället. I syfte att ytterligare öka denna sannolikhet ingår endast respondenter som, förutom att de var arbetslösa vid intervjutillfället, även var Arbetslöshet, kön och familjeliv arbetslösa en månad tidigare. Eftersom det är tänkbart att hushållsar- betets fördelning upplevs olika beroende på om det är en man eller kvinna som lämnat uppgiften redovisas svaren från de kvinnliga och manliga respondenterna var för sig. I LUP-materialet ingår ett antal frågor om vem i familjen som utför hushållssysslor som till exempel tvätta, städa, laga och handla mat. Frågorna har besvarats av öppet arbetslösa män och kvinnor och svaren har relaterats till om partnern är öppet arbetslös, deltids- eller heltidsanställd. Det är inte ovanligt att man förklarar den ojämlika arbetsfördelningen i hemmet genom att hänvisa till mannens stora engagemang, vad gäller tid och kraft, i förvärvsarbetet medan kvinnan ofta arbetar deltid. Om det är den tid och kraft som finns till förfogande som är avgörande för hur stor andel av hushållsarbetet som utförs av mannen respektive kvinnan borde både män och kvinnor som arbetar deltid lägga ned mer tid på hushållsarbete jämfört med dem som heltidsarbetar och de som är arbetslösa borde ägna mer tid åt hemarbete än de som deltidsarbetar. Resultatet redovisas i tabell 11.2. Tabell 11.2 Arbetslösa kvinnors och mäns upplevelse av hur hushållsa r- betet fördelats den senaste månaden och partnerns sysselsät t- ning (%). Kvinna arbetslös och respondent Man arbetslös och respondent N (ca) Tillbringat mest tid med barnen I de fall när både respondenten och partnern är arbetslösa är det möjligt att jämföra kvinnors och mäns upplevelse av vem som gör vad vid likartad arbetsmarknadssituation. Oavsett vem som svarar är det sällan som han/hon menar att det är mannen som ansvarar för någon av de dagliga hushållssysslorna när båda är arbetslösa. Det finns dock en märkbar skillnad mellan mäns och kvinnors svar. Män anser att hushållsarbetet delas i betydligt högre utsträckning än vad kvinnor i samma arbetsmarknadssituation menar. När det gäller genomförandet av mindre reparationer är förhållandet det omvända. Arbetslöshet, kön och familjeliv Oavsett vem som besvarar frågan är det endast ett fåtal av de arbetslösa som anser att kvinnan utför dessa, även om det också här finns en viss diskrepans mellan svaren från kvinnliga respektive manliga respondenter. Tabell 11.2 visar att de arbetslösa kvinnorna upplever att mannen mycket sällan tar huvudansvaret för tvätt, städning eller inköp av mat oavsett arbetsmarknadsstatus. Detta sker dock till viss del när det gäller matlagning och umgänget med barnen. Tretton procent av de arbetslösa kvinnorna menar att den arbetslöse partnern oftast lagar maten och tillbringar mest tid tillsammans med barnen, medan i stort sett ingen upplever detta när mannen deltids- eller heltidsarbetar. Den tydligaste förändringen när det gäller sambandet mellan mannens arbetsmarknadsstatus och hushållsarbetstid består i att han oftare delar på arbetsbördan när han själv också är arbetslös. det ingen större roll om han deltids- eller heltidsarbetar. I dessa fall är det den arbetslösa kvinnan som till cirka tvåtredjedelar sköter de återkommande sysslorna. Den enda variabel som inte uppvisar något signifikant samband med mannens arbetsmarknads- status är variabeln gjort mindre reparationer. Trots att kvinnan är arbetslös sköts denna syssla oftast av mannen oavsett om han är arbetslös, arbetar deltid eller heltid. Även de arbetslösa manliga respondenterna menar att det är de som, oavsett kvinnans arbetsmarknadssituation, ansvarar för reparationsarbetet. Det starkaste sambandet mellan kvinnans arbetsmarknadsstatus och hemarbetstid återfinns när det gäller städning. I detta fall är det av männen som anser att de lägger ned mer tid på städning än sin partner när denne också är arbetslös. När kvinnan arbetar deltid är det av männen som anser att de oftast tar hand om städningen och när hon arbetar heltid är det som anser det samma. Även de övriga hushållsgöromålen uppvisar relativt starka samband med kvinnans arbetsmarknadsstatus. Det bör dock påpekas att resultaten i tabell 11.2 visar att det nästan är dubbelt så vanligt att den heltidsarbetande kvinnan ansvarar för tvätten än att den arbetslöse mannen gör det och att det är lika vanligt eller vanligare att deltidsarbetande kvinnor ansvarar för tvätt, städning och matlagning, trots att mannen är arbetslös och respondent. Det senare är som visats inte helt utan betydelse när det gäller att bedöma tidsanvändning i hushållet. Andra faktorers betydelse för hushållsarbetstid I syfte att försöka skapa en sammanfattande bild av hushållsarbetets fördelning och dess samband med partnerns sysselsättning, under kontroll av andra oberoende variabler, skapas ett index utifrån de variabler i tabell 11.2 som mäter hushållsarbete. Syftet med indexet, som fortsättningsvis benämns som hushållsarbete, är att det i huvudsak ska täcka hushållssysslor som återkommer i stort sett . Med anledning av detta plockas variabeln gjort mindre reparationer bort. Detta kan tyckas vara orättvist mot männen i undersökningen men då ska man ha i åtanke att andra, ej dagliga och traditionellt kvinnliga sysslor som att stryka, sy och ansvara för kontakten med barnomsorg och skola, inte heller finns med. Tidsåt- gång till umgänge med barnen utesluts också eftersom det endast berör par med barn. Kvar blir då variablerna tvätta kläder städa laga mat och handla mat. Indexet hushållsarbete varierar mellan –4 och 4, det förstnämnda betyder att mannen vanligen utför alla sysslor och det sistnämnda att kvinnan vanligen utför alla sysslor. Med 0 menas att mannen och kvinnan delar på sysslorna och/eller utför lika många var. Detta värde kan alltså likställas med att förhållandet i någon mån är jämställt, åtminstone när det gäller de aktuella hushållssysslorna. Värdena däremellan indikerar hur mycket större andel av hushållsarbetet som mannen eller kvinnan utför relativt sin partner. Den oberoende variabel som är av störst intresse i detta samman- hang är fortfarande partnerns arbetsmarknadsstatus. Syftet med den kommande multivariata analysen är att kontrollera effekten av arbetsmarknadsstatus genom att konstanthålla andra variabler som är av intresse i detta sammanhang. Utifrån den inledande forskningsge- nomgången i detta avsnitt kan det förväntas att yngre generationer är mer jämställda än äldre. Med anledning av detta introduceras den oberoende variabeln ålder. Vidare är det tänkbart att förekomst av barn kan påverka fördelningen av hemarbete genom att hemarbetet då blir mer omfattande och betungande. Sannolikt är det först då som det visar sig hur jämställda mannen och kvinnan egentligen är. Det kan också tänkas att den förmodade effekten av ålder till största delen är ett resultat av att ungdomar sällan har barn. Även detta kan det kontrolleras för i en multivariat analys genom att ta hänsyn till förekomsten av hemmaboende barn. är det mot bakgrund av avsnittets inledande resonemang också troligt att högutbildade är mer jämställda än lågutbildade, vilket legitimerar införandet av den oberoende variabeln utbildning. Resultatet av analysen redovisas i tabell 11.3. Arbetslöshet, kön och familjeliv Tabell 11.3 MCA- analys av arbetslösa kvinnors och mäns syn på fördelning av hushållsarbete den senaste månaden