sou · GLB3170 · 1998-01-01 00:00:00 — För att få till stånd den utveckling jag önskar av denna stödform anser jag att den bör finnas som en rättighet i socialtjänstlagen. Liksom det bör ske en utveckling av stödformen kontaktperson för äldre bör det också ske en utveckling av stödformen god man. En god mans uppgift är i princip att biträda den person som han/hon förordnats att vara god man för. I uppgiften att vara god man ingår att bevaka den enskildes rätt, förvalta hans egendom och sörja för hans person. Förordnandet kan dock vara begränsat så att det inte omfattar alla dessa uppgifter. mannen står un- der överförmyndarens tillsyn. Jag anser att ett förordnande som god man (som innehåller alla de tre uppgifter som beskrivits) utövat av en engagerad person på ett verkningsfullt sätt kan ge den enskilde stöd och stärka hans/hennes ställning i betydelsefulla avseenden. Anhörig kan om han/hon uppfyller de krav som uppställs för ett förordnande vara god man. mannens uppgift är enligt min mening inte att er- sätta personal men att i sin huvudmans intresse följa att kvalitet i insatser svarar mot personens önskemål, intressen och behov Jag anser att utvecklingen av stödformen god man bör kunna ske inom ramen för gällande regelsystem i . För att få till stånd en utveckling av denna stödform på det sätt jag öns- kar behövs informationsinsatser. bör ges i upp- drag att svara för dessa informationsinsatser. Dessa insatser bör i första hand riktas till enskilda, anhöriga och andra närstående samt till kommuner, intresseorganisationer och anhörigföreningar m.fl. Det finns ett flertal bestämmelser och allmänna råd inom bl.a. hälso- och sjukvården om upprättande av individuell plan. Dessa planer avser dock inte socialtjänstinsatser under mera löpande vård och omsorg av enskild. Jag har under mitt utredningsarbete fått synpunkter på att det bör införas bestämmelser om upp- rättande av individuell plan i sådana fall. Jag anser därför att det i socialtjänstlagen bör införas bestämmelser om att den enskilde skall kunna begära en individuell plan. Ansvaret för upprättandet av planen bör ha och syftet med den bör vara att den skall utgöra ett stöd för arbetet med de insatser som behövs. Den enskilde kan genom en individuell plan ges ett inflytande över de åtgärder som planeras och få en överblick över när olika åtgärder skall komma i fråga. Planen bör utformas så att den ger möjlighet till uppföljning och förändring och den bör omprövas fortlöpande. Jag anser inte att det finns behov av att begränsa möjligheten att få en individuell plan till någon särskild målgrupp. En viktig fråga i samband med planeringen av insatserna är den samverkan som kan komma i fråga mellan olika verksam- heter. Planen bör också med medgivande från den enskilde kunna utväxlas mellan olika verksamheter som ger stöd till honom/henne. $AGVERKSAMHETER KORTTIDSV¥RD M M Stöd med en uttalad målsättning och en medveten individuell planering av insatserna tillsammans med den stimulans och ge- menskap som dagverksamhet och korttidsvård kan tillföra den enskilde gör det ofta möjligt för honom/henne att bo kvar i den ordinarie bostaden än som annars skulle varit fallet. () bedöms dessa insatser som biståndsinsatser. Möjligheten att få insatserna i fråga som en rätt till bistånd upphör i och med den ändrade utformningen av biståndssystemet i socialtjänstlagen. Alarme- rande uppgifter om bristfälliga kvaliteter i stöd till kvarboende gör att jag ändå lägger detta förslag trots den regeländring som beslutats av . Om det inte finns rätt till dessa insatser kan konsekvensen bli att allt flera söker sig till särskilda boendeformer, även om de inte vill flytta. Jag anser inte att sär- skilda avgifter för dagverksamhet och korttidsvård skall tas ut. 3T¶D GENOM PERSONLIG ASSISTANS anser efter sin utvärdering av handikapp- reformen att frågan bör prövas om personer med personlig assi- stent och statlig assistansersättning bör kunna behålla detta stöd även . Jag har noterat att i vissa kommuner får den en- skilde efter fyllda behålla assistansen i samma form och omfattning trots att den statliga assistansersättningen upphör. Sådan ersättning kan inte utges efter 65-årsdagen. I andra kommuner försämras stödet. Jag föreslår att den som har per- sonlig assistans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) när han eller hon fyller får behålla sin rätt till personlig assistent och statlig assistansersättning även för tiden därefter. Rätten föreslås gälla så länge personen bor i en ordinarie bostad och är insatsberättigad. %N GEMENSAM STRUKTUR F¶R KUNSKAPSUPPF¶LJNING Inom hälso- och sjukvården finns flera organ att vända sig till med synpunkter och klagomål på vården och omsorgen. Brister i bemötande, kvalitet och innehåll finns dokumenterade hos bl.a. förtroendenämnder, RiskDataBas, () och hos patientförsäkringen. Jag har i min kartläggning kunnat konstatera att det saknas samma systematiska dokumentation om enskildas och anhörigas anmälningar, synpunkter och klagomål inom . En nationell systematisering av information om tillsynsanmälningar från enskilda och anhöriga inom hälso- och sjukvården är också betydelsefullt. Jag har uppmärksammat att synpunkter och klago- mål som anförs av äldre och deras närstående är en ovärderlig källa till kunskap. Denna kunskap behöver bättre tas till vara och användas i kvalitetsarbetet och i det förebyggande arbetet. Sär- skilt vill jag uppmärksamma betydelsen av att inom vård och om- sorg i den ordinarie bostaden finna former för en systematisk handläggning av klagomål och synpunkter. Jag anser att det är önskvärt att informationen i databaserna systematiseras på ett likartat sätt. Det är enligt min mening sär- skilt betydelsefullt att kunna följa utvecklingen av kvaliteten och innehållet i vården och omsorgen om de allra äldsta, dvs. personer med de största vård- och omsorgsbehoven. Jag föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att un- dersöka förutsättningarna för ett samarbetsprojekt angående en samordnad systematisering av anmälningar, synpunkter och klagomål om enskilda och anhöriga samt s.k. Om förutsättningar finns för ett sådant projekt bör Social- styrelsen få i uppdrag att genomföra projektet. "EHOV AV FORSKNINGSSTRATEGI I förhållande till forskningsbehoven och till forskningsområdets omfattning ägnas forskning om äldre, åldrande och äldreomsorg liten uppmärksamhet och tillförs förhållandevis små medel av olika forskningsfinansiärer. Jag anser därför att regeringen bör ta initiativ till en samlad och långsiktig strategi för forskning om äldre, åldrande och äldreomsorg. Områden som enligt min mening behöver analyseras och bli föremål för åtgärder är bl.a. -tillgång till forskare -samverkan mellan utbildning och forskning -det ömsesidiga flödet mellan forskningen och "fältet" samt spridningen av forskningsresultat utanför forskarvärden -förhållandet mellan specifik äldreforskning och forskning inom andra områden som har relevans för äldre och äldres villkor i samhället -former för stöd till tvärvetenskapliga forskningsprojekt som har svårt att finna "hemortsrätt" inom viss disciplin liksom stöd till forsknings- och utvecklingsarbete på lokal nivå, i kommunerna. "RUKET AV TV¥NGSLIKNANDE METODER Ett flertal av de klagomål som främst anhöriga förmedlat till mig handlar om bruket av något som inom vården och omsorgen ibland kallas "milt" tvång. Det handlar om olika slags anord- ningar för att hindra någon från att exempelvis falla från rull- stol/toalettstol. Anordningarna kan utgöras av fastbindning med lakan o.dyl. Anhöriga har - även med viss förståelse med syftet att hindra någon från att falla - upplevt detta som kränkande och bristfälligt bemötande. De anhöriga har i sammanhanget bl.a. ifrågasatt personaldimensionering, arbetsorganisation och arbets- ledning. I vissa situationer har personalen kunnat hänvisa till att de har rätt att vidta nämnda åtgärder efter ordination av läkare. I andra fall har personalen endast förmedlat "att man alltid gör så". Främst har dessa händelser rapporterats i särskilda boendeformer. Jag föreslår att regeringen bör ge i uppdrag att utreda användningen av metoder som har karaktären av tvång inom vård och omsorg av äldre, främst inom vård och omsorg om personer med demens och demensliknande tillstånd. När uppdra- get genomförts bör regeringen ta ställning till behovet av författ- ningsreglering av frågan. Konsekvenser av mina förslag Jag har i enlighet med mina direktiv lagt förslag som kan bidra till att avhjälpa brister och missförhållanden i bemötandet av äldre och långsiktigt befrämja utvecklingen av gott bemötande. Jag har funnit att de förslagsområden jag valt har väsentlig betydelse för utvecklingen av kvaliteten och innehållet i vården och omsorgen om äldre både . Äldres villkor och äldreomsorgens utveckling rör i alla avseenden välfärdsfrågor. Det krävs insatser från staten, landstingen och kommunerna för att slå vakt om äldres självbestämmande och för att ge äldre trygghet och värdighet i vården och omsorgen. Jag har funnit be- hov av att stärka enskildas och anhörigas ställning i vård och om- sorg. Förebyggande åtgärder i vid bemärkelse måste enligt min mening utvecklas betydligt. Jag anser vidare att det måste finnas en förstärkt och tydlig tillsyn för att hävda den enskildes rätt till självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet. De krav som gäller för alla kommittéer/utredningar om att pröva offentliga åtaganden (dir 1994:23) innebär att varje kommitté/utredning skall visa hur förslag som innebär utgiftsök- ningar eller inkomstminskningar skall kunna finansieras inom ramen för totalt sett minskade eller oförändrade resurser. Jag har funnit skäl att frångå dessa direktiv när det gäller förslaget om personlig assistent och statlig assistansersättning. Jag motiverar detta med den olikformiga behandling som finns . I vissa kommuner får personerna behålla stödet i samma form och om- fattning när den statliga assistansersättningen inte utgår. I andra kommuner minskas stödet. Svårt funktionshindrade bör behandlas lika över landet och det finns därför skäl att ta dessa kostnader. Det är naturligtvis - och har också varit det sedan stödet tillkom - mycket svårt att motivera försämring av stödet på grund av att viss ålder uppnås och att det dessutom handlar om att uppnå en ålder där behovet av stöd snarare ökar än minskar. Vad gäller för- slagen i övrigt är det möjligt att de totalt sett kan komma att leda till vissa kostnadsökningar som emellertid är mycket svåra att uppskatta. På grund av de avgörande brister som framkommit i kartläggningen och som - trots många goda insatser i äldreom- sorgen - dramatiskt förändrat medborgarnas tilltro till vården och omsorgen om äldre, anser jag dock att dessa eventuella kostnads- ökningar kan försvaras. Det handlar om trovärdighetsfrågor som berör förhållanden långt utanför äldreomsorgen. Följande kommenteras i kapitlet. -Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:953) om åliggande för personal inom hälso- och sjukvården) -Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620). -Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:563) om förtroende- nämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården, m.m. -Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade -Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistanser- sättning. ·I några frågor föreligger särskilda yttranden ·I bilaga till betänkandet redovisas -sakkunniga respektive medlemmar i referensgruppen med handikapporganisationerna yttranden som inkommit över delbetänkandet om brister (SOU 1997:51) och rapporten om goda exempel (SOU 1997:52). Lag om ändring i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården skall ha följande lydelse. Bestämmelserna i denna lag gäller för hälso- och sjukvårds- personal. Med sådan personal avses 1den som har legitimation för yrke inom hälso- och sjukvården, 2personal verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar som medverkar i vård, behandling eller undersökning av patienter, 3den som i annat fall vid vård, behandling eller undersökning biträder en legitimerad yrkesutövare, 4personal inom sådan detaljhandel med läkemedel för vilken det gäller särskilda föreskrifter och personal inom den sär- skilda giftinformationsverksamheten som bedrivs av Apoteks- bolaget och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökande, 6arbetsterapeuter när det gäller åtgärder för att förebygga, utreda eller behandla medicinska besvär, 7andra grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, 8den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av 8 § lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. tillhandahåller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk 6ID TILL¤MPNINGEN AV F¶RSTA STYCKET OCH J¤MST¤LLS MED LEGITIMERAD YRKESUT¶VARE DEN SOM ENLIGT S¤RSKILDA F¶RESKRIFTER HAR MOTSVARANDE BEH¶RIGHET DEN SOM MEDVERKAR I V¥RD BEHANDLING ELLER UNDERS¶KNING OCH ¤R VERKSAM VID S¥DAN BOENDEFORM ELLER BOSTAD ELLER DAGVERKSAMHET SOM g F¶RSTA STYCKET H¤LSO OCH SJUKV¥RDSLAGEN g ANDRA ELLER TREDJE STYCKET SAMMA LAG 6ID TILL¤MPNINGEN AV F¶RSTA STYCKET OCH J¤MST¤LLS MED LEGITIMERAD YRKESUT¶VARE DEN SOM ENLIGT S¤RSKILDA F¶RESKRIFTER HAR MOTSVARANDE BEH¶RIGHET Denna lag träder i kraft den ................... Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620) DELS att 6 f § skall ha följande lydelse, DELS att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 a §, av Med annat bistånd avses 1. färdtjänst, 2. hjälp i hemmet, 3. särskilt boende för service 3. särskilt boende för service och omvårdnad för äldre eller och omvårdnad för äldre eller bostad med särskild service bostad med särskild service $EN ENSKILDE KAN BEG¤RA ATT SOCIALTJ¤NSTEN TILLSAMMANS MED HONOM UPPR¤TTAR EN INDIVIDUELL PLAN MED BESLUTADE OCH PLANERADE INSATSER ) PLANEN SKALL ¤VEN REDOVISAS ¥TG¤RDER SOM VIDTAS AV ANDRA ¤N SOCIALTJ¤NSTEN 0LANEN SKALL FORTL¶PANDE OCH MINST EN G¥NG OM ¥RET OMPR¶VAS Denna lag träder i kraft den ................................... Lag om ändring i lagen (1992:563) om förtroende- nämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården, m.m.; Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1992:563) om förtroendenämndsverksamhet inom hälso- och sjukvården skall ha följande lydelse. För den hälso- och sjukvård och den tandvård som ett landsting eller en kommun ansvarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) eller tandvårdslagen (1985:125) eller någon annan författning skall det finnas en eller flera nämnder med uppgift att främja kontakterna mellan patienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen samt att åt patienterna förmedla den hjälp som förhållandena kräver. För en sådan nämnd gäller vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). .¤MND SOM STYCKET SKALL INFORMERA ALLM¤NHETEN OM SIN VERKSAMHET OCH DESS SYFTE Denna lag träder i kraft den ........................................... Lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade skall ha följande lydelse. Med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov). Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Som kostnad för personlig assistans enligt 9 § 2 anses inte i något fall ersättning som den enskilde själv lämnar 1.till någon som han eller hon lever i hushållsgemenskap med, eller 2.till en personlig assistent för arbete som utförts på arbetstid som överstiger den tid som anges i 2 - 4 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Insatser enligt 9 § 2 avser inte tid efter det att den insatsberättigade har fyllt . Insatser enligt 9 § 2 avser inte tid efter det att den insatsberättigade har fyllt . 4ILL DEN SOM UPPB¤R S¥DANA INSATSER N¤R HAN ELLER HON FYLLER ¥R F¥R DOCK INSATSERNA UTGES S¥ L¤NGE SOM VEDERB¶RANDE ¤R INSATSBER¤TTIGAD OCH BOR I EN ORDINARIE BOSTAD Denna lag träder i kraft den ...................................................... 3 Senaste lydelse 1996:534 Lag om ändring i lagen (1993:389) om assistans- ersättning Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1993:389) om assistansersättning skall ha följande lydelse. Den som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har, utom i fall som anges i 4 §, rätt att för sin dagliga livsföring få assistansersättning enligt denna lag om han eller hon -inte har fyllt , och -har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov under i genomsnitt 0ERSONLIG ASSISTANS HAR I DENNA LAG SAMMA BETYDELSE SOM I A g LAGEN OM ST¶D OCH SERVICE TILL VISSA FUNKTIONSHINDRADE Den som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har, utom i fall som anges i 4 §, rätt att för sin dagliga livsföring få assistansersättning enligt denna lag om han eller hon -inte har fyllt ,och -har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov under i genomsnitt $EN SOM UPPB¤R ASSISTANSERS¤TTNING N¤R HAN ELLER HON FYLLER ¥R F¥R DOCK BEH¥LLA SIN R¤TT TILL ERS¤TTNING S¥ L¤NGE SOM VEDERB¶RANDE ¤R ES¤TTNINGSBER¤TTIGAD OCH BOR I EN ORDINARIE BOSTAD 0ERSONLIG ASSISTANS HAR I DENNA LAG SAMMA BETYDELSE SOM I A g LAGEN OM ST¶D OCH SERVICE TILL VISSA FUNKTIONSHINDRADE Denna lag träder i kraft den 4 Senaste lydelse 1996:535 1Utredningen om bemötande av äldre - uppdrag, arbetssätt m.m. I utredningsuppdraget (dir. 1995:159, bil. 1) ingår bl.a. att -kartlägga och analysera brister i bemötande av äldre inom om- sorg och vård och i annan offentlig verksamhet -belysa vilka faktorer hos personalen som påverkar bemötandet av äldre (exempelvis betydelse av kön, ålder, utbildning, so- cioekonomisk och kulturell bakgrund) -belysa på vilket sätt dessa faktorer hos äldre har betydelse för hur den äldre upplever bemötandet och hur den äldre låter sig bemötas -kartlägga och analysera faktorer i organisation och struktur som bidrar till brister i kvalitet och bemötande -belysa internationella erfarenheter och kunskaper på området -beskriva pågående utvecklingsarbete i kommuner och lands- ting som rör kvalitetsutveckling och utveckling av innehållet i omsorg och vård. Som vägledning för utredningsarbetet framhäver direktiven att det nu är dags att särskilt belysa innehåll och kvalitet i äldreom- sorgsarbetet samt frågor som rör bemötandet och respekten för äldres självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet. Mo- tivet är att formerna för omsorg och vård med bl.a. struktur-, or- ganisations- och huvudmannaskapsförändringar stått i förgrunden . Det konstateras att frågan om bemötandet av äldre kan "kopplas till flera samhällsområden och handlar i grunden om mellanmänskliga relationer men också om makt, kunskap och människosyn". Alla samhällsmedborgare är berörda - i många fall i rollen som anhörig eller närstående. I ett snävare perspektiv handlar bemötande om relationer mel- lan enskilda, t.ex. mellan den som behöver hjälp med vardags- livets rutiner och den som ger hjälpen eller den som har behov av bistånd enligt socialtjänstlagen och den som bedömer behoven. Sådana situationer kan, vilket uppmärksammas i direktiven, vara påverkade av en rad faktorer hos enskilda berörda men också hos omgivningen. Dessa "yttre" faktorer kan exempelvis avse lagar och föreskrifter om rättigheter och skyldigheter, verksamhetens struktur och organisation, den fysiska utformningen av boende- former eller de förutsättningar som hör samman med utbildnings- bakgrund och kompetens hos personal och arbetsledning. Ett ex- empel på det senare och som enligt direktiven även skall belysas är bemötandet av äldre invandrare och de krav som ställs vid möten mellan människor från olika kulturer. Direkt och indirekt skapas kvaliteterna i bemötande av äldre på individ-, grupp- och samhällsnivå genom en samtidig inverkan av flera mer eller mindre synliga omständigheter. Det finns också inslag som kan härröra från gångna tiders syn- sätt och inverka på bemötandet. I direktiven väcks frågan om marginalisering och diskriminering har rötter i , när äldre inte förväntades ställa krav på eget inflytande. Mitt uppdrag avser kartläggning och analys av brister i be- mötandet, alltifrån nästan omärkliga men djupt kända kränkningar till påtagliga övergrepp. Jag skall föreslå åtgärder som kan bidra till att avhjälpa brister och missförhållanden i bemötandet av äldre inom omsorg, vård och i annan offentlig verksamhet. Det omfattande arbete som bedrivs i kommuner och landsting för att utveckla kvalitet och innehåll i omsorg och vård skall beskrivas liksom internationella erfarenheter och kunskaper på området. För utredningsarbetet gäller slutligen att jag skall visa hur för- slag som innebär utgiftsökningar eller inkomstminskningar skall kunna finansieras inom ramen för totalt sett minskade eller oför- ändrade resurser (dir. 1994:23). Jämställdhetspolitiska konsek- venser skall också redovisas (dir. 1994:124). Utredningsarbetet skall enligt uppdraget medverka till att frågor om bemötande lyfts fram och att en öppen debatt stimuleras. "Utredningen skall därför bedrivas på ett utåtriktat sätt där bl.a. konferenser, seminarier, litterära bidrag och mediebelysning kan komma ifråga för att engagera en stor krets av berörda." Som jag tidigare redovisat i ett delbetänkande (SOU 1997:51) anordnade jag som ett led i min kartläggning ett antal rådslag med olika intressenter i frågor som rör bemötandet av äldre; jag mötte i givande diskussioner företrädare för följande organisationer, myndigheter m.fl. -Elever och lärare vid en hälsohögskola -hälso- och sjukvårdsberedning -Svenska Kommunförbundets socialberedning Syftet var att få ta del av kunskaper om bemötande av äldre, brister och förändringsförslag. I ett särskilt kapitel i delbetänkan- det har jag redovisat att det finns en stor samstämmighet i upp- fattningarna om vilka områden som bör uppmärksammas för att åstadkomma en god utveckling av innehållet i vården och omsor- gen om äldre. Dessutom förmedlade respektive grupp insikter re- laterade till sin roll och sina uppgifter som anhöriga, arbetsgivare, fackliga organisationer, pensionärsorganisationer etc. Det fanns ett gemensamt engagemang i uppfattningen att det är nödvändigt att skapa förutsättningar för ett individualiserat be- mötande. Viktiga verktyg för detta är enligt rådslagen bl.a. väl förankrade politiska mål, kompetensutveckling och utformning av ett tydligt arbetsledarskap. För att fördjupa vissa frågor har jag även anordnat ett flertal s.k. rundabordssamtal. Syftet har varit att i en mindre krets åter- komma till erfarenheter från rådslagen och från de goda exempel som förmedlats till utredningen. Chefer inom äldreomsorg, ar- betsledare, företrädare för frivilliga organisationer, anhöriga m.fl. har i samtalen inspirerat till flera av de förslag som framläggs i detta slutbetänkande. I vissa fall har jag fördjupat samtalen ge- nom studiebesök och särskilda överläggningar med olika berörda, t.ex. pensionärer och vårdbiträden/undersköterskor. Såväl jag själv som sekretariatet har medverkat vid en lång rad konferenser anordnade av huvudmännen, intresseorganisationer och olika verksamheter.