sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — sou 1997 138 d2 Tid för barn, tid för arbete En undersökning av svenska hushålls tidsanvändning Syftet med denna uppsats är att beskriva och analysera de svenska hushållens tidsanvändning. Hur fördelas tiden mellan arbete och fritid? Hur ser arbetsfördelningen ut inom hushållet? Vilka föränd- ringar kan urskiljas över tiden? Ett särskilt intresse ägnas åt att studera de effekter som barn har på hushållens tidsanvändning. Hur påverkar dessa männens och kvinnornas marknadsarbete? Hur mycket aktiv tid ägnas åt barnen? Hur fördelas mellan makarna och hur förändras den när förvärvsarbetet ändras? Uppsatsen utnyttjar de upprepade tidsanvändningsstudier som ingår i HUS-undersökningen, Klevmarken & (1989). Tidsanvändningsdata i HUS har tidigare använts i ken (1992), där data användes för att studera användningen av arbete och fritid, Anxo & (1994), där en jämförelse mellan och görs, samt i (1995), där en beskrivning görs av förändringarna i hushållens tidsanvändning . I denna uppsats koncentrerar vi oss på ett mindre antal aktiviteter och försöker belysa hur tiden fördelas inom hushållet samt eventuella förändringar –1993. En översiktsartikel om användningen av tidsanvändningsdata i ekonomisk forskning ges i Juster & Stafford (1991). En illustration av fördelarna med tidsanvändningsdata ges i (1997) där konventionella data över arbetstider jämförs med data från en tidsanvändningsstudie. När konventionella data används förekommer inga effekter av små barn på männens arbetstider (ett standardresultat i litteraturen). När tidsanvändningsdata används så framkommer det att små barn har en starkt negativ effekt . Män, till skillnad från kvinnor, minskar i regel ej sin betalda arbetstid men deras faktiska arbetstid kan minska. För att finna dessa effekter behövs tidsanvändningsdata som till skillnad från konventionella data mäter faktisk arbetstid istället för betald. Att mäta hushållens interna resursanvändning är komplicerat, tidsanvändningsdata ger här en intressant möjlighet men denna ansats är naturligtvis inte problemfri. Tidsanvändningsstudier är både komplicerade och dyra, dessutom ställer de stora krav på både respondenter och intervjuare. Det finns definitionsproblem med vad som avses med aktiviteter och det är svårt att ta hänsyn till situationer där flera aktiviteter utförs . Trots dessa invändningar menar vi att tidsanvändningsdata ger en möjlighet att studera frågeställning- ar som annars är svåra eller omöjliga att empiriskt belägga. I denna uppsats utnyttjar vi en upprepad tidsanvändningsstudie ; denna information representerar en internatio- nellt sett unik databas. Inledningsvis ges en beskrivning av hushållens tidsanvändning uppdelade på ett fåtal kategorier. Sedan följer en statistisk analys av olika bestämningsfaktorer. I appendix redovisas den datamängd som används, definitioner av aktiviteter samt en mer teknisk beskrivning av den model som utnyttjats för den statistiska analysen. Vi väljer att studera hushållens tidsanvändning utifrån ett fåtal aktiviteter; marknadsarbete, hushållsarbete och barntillsyn. (För en närmare definition av dessa aktiviteter, se appendix.) Tidsanvänd- ningen kommer att belysas utifrån två perspektiv, dels förändringar över tiden, 1984 till 1993, och dels skillnader mellan män och kvinnor. Av speciellt intresse är att beskriva och analysera de effekter som barn har på ovan nämnda aktiviteter. Att barnets ålder är av betydelse får anses som självklart, vi har valt att studera fyra åldersgrupper: 0–, 4–, 8–respektive 13–. att vi speciellt vill studera jämställdheten mellan könen, så har merparten av analysen gjorts på de individer som är sammanboende eller gifta. I enstaka fall analyseras hela stickprovet. I jämförande syfte har gruppen ensamstående utan barn också använts. Med förvärvsarbete menas arbete för vilket man erhåller betalning. I figur 7.1 kan vi se hur mycket tid som används till denna aktivitet. Figuren, som baseras på samtliga individer i urvalet, visar hur mycket tid som i genomsnitt läggs på marknadsarbete för olika åldersgrupper. Tid för barn, tid för arbete Av figuren kan man se att både unga män och kvinnor spenderade färre timmar på marknadsarbete 1993 jämfört med . Den högre ungdomsarbetslösheten 1993 är den största orsaken till denna skillnad. arbetade däremot både män och kvinnor mer då de uppnått en högre ålder. Brytpunkten kommer redan i trettioårsål- dern för kvinnor, medan motsvarande svängning identifieras först då männen är . Figur 7.1 Marknadsarbete för kvinnor och män, 1984 och 1993. I figur 7.2 visas förvärvsarbete för ensamstående utan barn och för sambo/gifta utan respektive med barn. Det vi framför allt är intresse- rade av att undersöka är om man kan skönja något mönster då män respektive kvinnor går in i ett förhållande och sedan skaffar barn. Därför valde vi att analysera respondenter i åldern 18–och effekten av små barn i hushållet. För kvinnorna är mönstret detsamma 1984 och 1993; arbetstiden minskar då de går in i ett förhållande och när de sedan får barn minskar arbetstiden ytterligare. Den enda skillnaden ligger i de arbetstidsnivåer som rapporterats. var nedgången i kvinnornas arbetstid brantare än 1993. Denna jämförelse påverkas dock också av sysselsättningssituationen 1984 och 1993. Medelåldern för de ensamstående och sammanboende kvinnorna utan barn var och något högre, för gruppen med barn. Figur 7.2 Marknadsarbete för personer i åldern 18–. sambo/gifta utan sambo/gifta med barn 0-3 Männens genomsnittliga arbetstid var mellan 32 och 1984, oavsett om de var sammanboende eller om de hade barn. Mönstret är däremot helt annorlunda 1993; männen arbetar minst när de är ensamstående och mest när de har barn. Förklaringen till denna kraftiga förändring är återigen den höga ungdomsarbetslösheten 1993. Medelåldern var för männen omkring , med något högre medelålder för gruppen sambo/gifta med barn (). En intressant iakttagelse är att de ensamstående kvinnorna arbetade mer än de ensamstående männen 1993. Låt oss då mer i detalj studera hur förekomsten av barn påverkar tidsallokeringen mellan könen för sammanboende eller gifta (18–). Tabell 7.1 visar hur differenserna ser ut mellan kön och år, då paret har minst ett barn i åldern 0–. Både män och kvinnor har marginellt ökat sitt förvärvsarbete . Men männen arbetar fortfarande i genomsnitt mer än kvinnor- na. Tabell 7.1 Förvärvsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 0–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . (–13:40) (–11:30) Tid för barn, tid för arbete Däremot har skillnaderna mellan könen minskat om barnen är något äldre. I tabell 7.2 kan vi se att tidsdifferensen mellan könen minskat till drygt om det yngsta barnet är i åldern 4–. Denna differens har minskat till ca om yngsta barnet är i åldern 8–(se tabell 7.3). Orsaken till denna förändring är att kvinnorna ökat sin förvärvsarbetstid med sex och , medan männen ökat sin arbetstid med ca . Tabell 7.2 Förvärvsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 4–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . (–0:40) (–9:00) (–9:55) Tabell 7.3 Förvärvsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 8–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . (–10:15) (–11:15) För att i någon mån kontrollera för effekten av den högre arbetslös- heten 1993 undersöker vi också de individer som utfört arbete på mätdagen, dvs. de som faktiskt rapporterat att de har förvärvsarbetat under någon av de som de har intervjuats om sin tidsan- vändning. De individer som ej rapporterat marknadsarbete har alltså utelämnats här. Tiderna för detta urval redovisas inom parentes (se tabell 7.1, 7.2 och 7.3). I tabell 7.1 kan man se att kvinnorna ökat sin arbetstid mer än männen. är det dock stor skillnad mellan könen. Männen förvärvsarbetar ca mer än kvinnorna om yngsta barnet är 0–. Tabell 7.2 visar att om yngsta barnet är i åldern 4–så har arbetstiden inte förändrats speciellt mycket , vare sig för kvinnor eller män. Vid en jämförelse mellan könen kan man se att kvinnorna arbetar i genomsnitt mindre . intressant iakttagelse är att männen 1993 marknadsarbetar färre timmar om yngsta barnet är 4–jämfört med om barnet är i åldern 0–, ca mot . I tabell 7.3 kan man se att om det yngsta barnet är i åldern så har både kvinnor och män ökat sin arbetstid . Skillnaden i arbetstid mellan kvinnor och män har också ökat och . Kvinnor ägnar mindre tid åt hushållsarbete och männen mer I figur 7.3 kan vi se att den tid som kvinnor ägnar åt hushållsarbete har minskat inom alla åldrar . Det är också möjligt att identifiera en liten ökning för männen för i stort sett alla åldersgrupper. Figur 7.3 Hushållsarbete för kvinnor och män, 1984 och 1993. Tidsskillnaden mellan män och kvinnor när det gäller hushållsarbete har alltså minskat , men det är fortfarande kvinnorna som svarar för merparten av hemarbetet (1993 ägnar kvinnorna i stort sett dubbelt så mycket tid åt hemarbete som männen gör). För kvinnorna ökar tiden för hemarbete kraftigt med åldern. Genomsnittstiden för den äldsta gruppen är mer än dubbelt så stor som för den yngsta. är det en mycket liten skillnad mellan de yngsta männens och kvinnornas hemarbete; denna skillnad ökar emellertid snabbt med åldern. Hur påverkas då tiden som ägnas åt hushållsarbete då män och kvinnor flyttar ihop, gifter sig och får barn? På samma sätt som för Tid för barn, tid för arbete marknadsarbete redovisas tidsanvändningen i hemarbete efter civilstånd och barn. Figur 7.4 Hushållsarbete för personer 18–. sambo/gifta utan sambo/gifta med barn 0-3 I figur 7.4 kan vi se ett förhållandevis tydligt mönster. Kvinnor ägnar mer tid åt hushållsarbete då de är sammanboende och ytterligare mer tid då de får barn. Detta gäller både 1984 och 1993, med den skillnaden att nivåerna är ca 2–lägre 1993. För männen är mönstret inte lika tydligt, även om motsvarande trend kan skönjas även för dem. Som sagts har skillnaden mellan männens och kvinnornas hemarbete minskat . Detta beror i huvudsak på att kvinnorna minskat den tid som ägnas åt hushållsar- bete. Detta syns ännu tydligare i tabell 7.4, där differenser redovisas både mellan kön och år för hushåll med yngsta barnet i åldern 0–. Notera att denna tabell bygger på individer som är samma nboende eller gifta (18–). Tabell 7.4 Hushållsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 0–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . (–4:45) Kvinnorna har minskat sin tid med . För männen visar tabell 7.4 att de ökar sin tidsanvändning med ca . gäller dock att kvinnorna ägnar 12–mer tid åt hushållsarbete. Samma mönster finns även då yngsta barnet är i åldern 4–, tabell 7.5. Tabell 7.5 Hushållsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 4–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . För dessa hushåll gäller att skillnaden kvinnor–män är ca , en minskning . Denna minskning beror på att kvinnorna minskat sin tid med , medan männen däremot ökat sin tidsanvändning med . Den största förändringen hittar vi för sammanboende/gifta kvinnor då yngsta barnet är 8–(se tabell 7.6). Tabell 7.6 Hushållsarbete: hushåll med ett yngsta barn i åldern 8–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. (–4:20) (–0:45) I tabell 7.6 kan vi se att kvinnorna minskat tiden som ägnas åt hushållsarbete . Trots denna minskning är skillnaden mellan kvinnor och män nästan . Som vi också kan se i samma tabell är männens hushållsarbetstid oförändrad. Även för aktiviteten hushållsarbete presenterar vi hur tidsanvänd- ningen ser ut för de män och kvinnor som rapporterat att de mark- nadsarbetat på den aktuella mätdagen (se siffrorna inom parentes i tabell 7.4, 7.5 och 7.6). Genomsnittstiden för marknadsarbete för denna grupp är av naturliga skäl större, vilket också medför att tiden Tid för barn, tid för arbete för hushållsarbete är mindre. Mönstret känns dock igen. Männen ökar sin hushållsarbetstid något när barnen är yngre och minskar den något när barnen är i åldern 8–. Det mest slående när det gäller kvinnorna är att de minskat den tid som ägnas åt hushållsarbete med då de har minst ett barn i åldern 0–. 1993 är tidsdifferensen mellan könen dock fortfarande mer än . Mer tid tillsammans med barnen Givetvis ägnar inte alla individer tid åt barntillsyn. Vi är intresserade av aktiviteten barntillsyn då hushållen har egna barn och inte då någon individ sitter barnvakt eller passar barnbarn. Därför görs analysen på de hushåll som har barn i åldern 0–. Vi använder samma uppdelning som tidigare, nämligen sammanboende/gifta med barn i åldern 0–, 4–och 8–. I tabell 7.7 kan vi se hur barntillsynen förändrats för respektive kön, för hushållen med de allra yngsta barnen. Tiderna inom parentes avser återigen genomsnittstider för de hushåll där både männen och kvinnorna rapporterat att de marknadsarbetar. Tabell 7.7 Barntillsyn: hushåll med ett yngsta barn i åldern 0–Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes Timmar och minuter Skillnaden mellan kvinnor och män när det gäller tid till barntillsyn är i stort sett oförändrad , då hänsyn inte tas till om de rapporterat marknadsarbete eller ej. Däremot har differensen minskat för de som marknadsarbetar. Kvinnor som förvärvsarbetar ägnade 1993 mer tid än männen åt barntill- syn, motsvarande siffra var ca fyra och . Det är männen som ökat sin tid medan kvinnornas tid är oförändrad. Att äldre barn får mindre aktiv tid av föräldrarna framgår av tabellerna 7.8 och 7.9. Detta gäller oberoende av om de som rapporterat noll i marknadsarbete tas med eller inte. Kvinnor med ett barn i åldern 0–ägnade i genomsnitt ca åt barnomsorg, för barn i åldern 4–7 och 8–12 var ca 7 och . Samma mönster gäller även för männen; nivån är dock något lägre. Tabell 7.8 Barntillsyn: hushåll med ett yngsta barn i åldern 4–. Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes. Timmar och minuter . (–0:50) (–0:30) Tabell 7.9 Barntillsyn: hushåll med ett yngsta barn i åldern 8–Tiden för individer som marknadsarbetar inom parentes Timmar och minuter (–1:10) (–0:30) En intressant möjlighet med HUS-undersökningen är att utnyttja den s.k. paneldelen, dvs. de individer som deltagit både 1984 och 1993. En fördel med att studera panelen är att vi har större möjlighet att kontrollera att icke observerbara faktorer påverkar resultaten. Figur 7.5 Tidsdifferens mellan 1993 (med barn) och 1984 (utan barn). -1,9 -4,8 Tid för barn, tid för arbete För att visa barnens påverkan på föräldrarnas tidsallokering, är det intressant att undersöka de individer som hade barn 1993 men ej 1984. Figur 7.5 visar just detta, dvs. hur samma individer ändrat sin tidsanvändning . Tyvärr så är inte denna s.k. panel särskilt stor (ca 35 individer av respektive kön), så precisionen i skattningarna blir låg. Vad händer då med jämställdheten när kvinnor och män får barn? Männen som var de som redan tidigare ägnade marknadsarbete mest tid, ökar tidsanvändningen på denna aktivitet, medan kvinnorna minskar sin arbetstid. Det omvända gäller för hushållsarbete. Kvin- norna ökar och männen minskar sin tid på hushållsarbete. Fritiden minskar mest för kvinnorna. Specialiseringen på olika arbetsuppgifter ökar och jämställdheten minskar. Mannens hemarbete opåverkat av kvinnans marknadsarbete En intressant frågeställning gäller jämställdheten i hushållsarbete och barnomsorg när makarna ändrar sitt förvärvsarbete. I figurerna 7.6– 7.9 visas hur den genomsnittliga tidsanvändningen för både hushålls- arbete och barnomsorg påverkas av ändrade arbetstider för kvinnor. Syftet med figuren är att studera hur mannens tider påverkas. Huvudresultatet visar att mannens tid för de olika aktiviteterna är relativt okänslig oavsett kvinnans arbetstider. Som en illustration, ser vi att mannen ägnar mellan 6–åt hushållsarbete oavsett om kvinnan inte arbetar eller arbetar heltid. För barntillsynen gäller att mannens tid minskar när kvinnan ökar sitt förvärvsarbete. Här är det emellertid viktigt att poängtera att vi inte håller barnens ålder , utan i de grupper där kvinnorna förvärvsarbetar så är barnen äldre. Detta förklarar varför männens barntillsyn har minskat. På följande sidor: Figur 7.6–7.9. Figur 7.6 Hushållsarbete 1984, efter status på arbetsmarknad. 0 = ej arbete, 1/2 = deltid, Figur 7.7 Hushållsarbete 1993, efter status på arbetsmarknad. 0 = ej arbete, 1/2 = deltid, Tid för barn, tid för arbete Figur 7.8 Barntillsyn 1984, efter status på arbetsmarknad. 0 = ej arbete, 1/2 = deltid, Figur 7.9 Barntillsyn 1993, efter status på arbetsmarknad. 0 = ej arbete, 1/2 = deltid, 7.3En statistisk analys av hushållens tidsallokering En svaghet med de resultat som diskuterats ovan är att det är svårt att konstanthålla andra faktorer än de som vi är intresserade av att studera. Ett alternativ är att istället använda regressionsanalys i syfte att erhålla isolerade effekter av de olika faktorer som påverkar tidsallokeringen. Den ekonomiska litteraturen innehåller en stor mängd referenser till ekonomiska modeller för analyser av hushållens resursallokering. Den mest kända och mest diskuterade ansatsen är tidsallokeringsmodell (1965). En översikt av denna typ av modeller ges i Juster & Stafford (1991), och en tillämpning på svenska HUS-data ges i (1997). De statistiska modeller som utnyttjas här skall betraktas som en fortsättning av den deskriptiva framställningen. Det är inte vår avsikt att presentera och härleda en strukturell modell för hushållens tidsallokering. Den statistiska modellen bygger delvis på de metoder som användes i . Ett problem när tidsanvändningsdata användes för statistisk analys är den stora förekomsten av nollor, dvs. av individer som rapporterat att de ej utfört aktiviteten. Som en illustration kan vi betrakta marknadsarbete; ett skäl till att individen svarat noll kan vara att han ej förvärvsarbetar. Ett annat skäl kan vara att han ej arbetade de dagar intervjun avsåg trots att han har ett förvärvsarbete. Det statistiska problemet vid analysen av tidsanvänd- ningsdata (och även annan mikrodata) är att ta hänsyn till detta problem med äkta och oäkta nollor. I användes mer komplicerade metoder, men erfarenheten från detta arbete tyder på att resultaten inte skiljer sig speciellt mycket då enklare (mer robusta) metoder används. De resultat som diskuteras här bygger därför på en s.k. Heckit regression och dessutom för hushållsarbete (där antalet nollor är mycket litet, nästan alla ägnar någon tid åt hushållsarbete) en vanlig minsta kvadrat regression. De fullständiga regressionsre- sultaten samt en beskrivning av Heckit modellen ges i appendix. I nedanstående avsnitt betonas enbart de mest intressanta effekterna. De aktiviteter som vi här koncentrerar oss på är marknadsarbete, hushållsarbete och barntillsyn. De förklaringsvariabler som användes i modellen är ålder, utbildning, löner, inkomst, barn, barnomsorg, bostadstyp och antalet hushållsmedlemmar. Vad påverkar hur mycket vi förvärvsarbetar Det är ingen överraskning att barn påverkar den tid kvinnorna förvärvsarbetar. Ett normalt resultat i litteraturen är emellertid att påverkan är mycket liten på männens arbetstid och om det finns en effekt så är den i regel positiv, dvs. män med små barn förvärvsarbe- tar mer, se Ham (1982), (1984). (1997) visar dock att då tidsanvändningsdata används så erhålls en stor negativ effekt även för männen. Män med yngre barn arbetar betydligt mindre än gruppen utan yngre barn. Tid för barn, tid för arbete även i denna studie för och i tabell 7.10 visas att män med yngre barn arbetar mindre än gruppen utan barn. Tabell 7.10 Marginaleffekter på marknadsarbete av barn i åldern 0–. –7,4 –10,8 –3,4 –3,6 0,7* –3,8 –11,5 *) Ej signifikant på konventionell nivå. Det är således värt att notera att detta resultat inte erhålls om konventionella data över arbetstider användes. Tidsanvändningsdata mäter faktisk arbetstid och inte kontrakterad. Med tidsanvändnings- data fångar vi upp alla effekter som barn har på våra arbetstider, om barnet är sjukt så märks detta om tidsanvändningsstudien har genomförts korrekt. Förmodligen framgår inte denna tillfälliga frånvaro när frågor om normala arbetstider ställs. Ett ytterligare stöd av resultatet att män med små barn arbetar mindre ges av försäkrings- kassornas statistik över ersatta frånvarodagar för vård av sjuka barn. Tabell 7.11 Antal dagar med tillfällig föräldrapenning. 1984–1994 (1000-tal) svarade männen för av totala antalet ersatta sjukdagar för vård av barn. Ett odiskutabelt resultat är den stora effekten små barn har på kvinnornas förvärvsarbete. Tabell 7.10 visar att den genomsnittliga effekten för kvinnor med ett barn i åldern 0–är en minskad arbetstid med nästan sju och jämfört med kvinnor utan barn i denna åldersgrupp. För kvinnorna har denna negativa effekt ökat och finner vi att kvinnor med yngre barn arbetar mindre. Detta resultat är förväntat och återspeglas i tabell 7.12. Tabell 7.12 Antal dagar med föräldrapenning. 1984–1993 (1000-tal) Antalet dagar med föräldrapenning har ökat kraftigt , för kvinnorna och för männen. Männen svarar emellertid enbart för en mycket liten del av antalet dagar, år 1993. Resultaten 1993 för männen skiljer sig dramatiskt från de resultat som diskuterats . finns inga statistiskt signifikanta effekter av små barn på männens marknadsarbete. De resultat som rapporterats i (1997) erhålls således inte . Detta är dessutom ett resultat som ej överensstämmer med den försäkringsstatistik som redovisats ovan. ersattes männen för mer än tre och en halv miljoner arbetsdagar, motsvarande siffra är nästan nio miljoner dagar. Trots denna kraftiga ökning i antalet ersatta dagar tyder våra modellresultat på att den isolerade effekten (alla andra effekter konstanthållna) av små barn på männens arbetstid är försumbar. En förklaring till detta resultat kan vara att män med små barn kompenserar den tillfälliga frånvaron som orsakas av barn med att arbeta mer . Denna kompensation skulle således ej förekomma i samma utsträckning . Tabell 7.1 ger ett visst stöd för detta. Den visar att män med yngre barn som rapporterat förvärvsarbete ökat den genomsnittliga tiden med mer än två och . Efterfrågesidan kan även spela en roll i den meningen att efterfrågan för övertidsarbete var större 1993 än 1984 (för de som har arbete). Tendensen att kvinnor minskar sin tid i marknadsarbete är den- samma även för äldre barn. I tabell 7.13 och 7.14 kan vi se att ett barn i åldern 4–7 respektive 8–minskar kvinnornas arbetstid med 6,3 Tid för barn, tid för arbete respektive 1993, vilket är en större påverkan på kvinnornas marknadsarbete än vad som kunde påvisas 1984. Tabell 7.13 Marginaleffekter på marknadsarbete av barn i åldern 4–. –1,8 –6,3 –4,5 –1,0* –2,4* –1,4 –0,8 –3,9 *) Ej signifikant på konventionell nivå. Tabell 7.14 Marginaleffekter på marknadsarbete av barn i åldern 8–. –1,7 –2,6 –0,9 –3,0 –2,4 –0,2 *) Ej signifikant på konventionell nivå. De marginella effekterna på männens marknadsarbete från barn i åldern 4–är även de negativa. Män som har barn i dessa åldrar arbetar mellan en och mindre än de män som inte har barn i denna åldersgrupp. För männen 1993 gäller det således att äldre barn till skillnad från yngre har en mätbar negativ inverkan . Tabell 7.15 Marginaleffekter på marknadsarbete av barnomsorg. –0,6 –2,6 1,8* *) Ej signifikant på konventionell nivå. I tabell 7.15 görs en jämförelse av de marginella effekterna på marknadsarbete av /privat barnomsorg. Att tillgång till organiserad barnomsorg skulle påverka arbetsuttaget positivt verkar naturligt. Detta är också sant i samtliga fall utom för männen 1984, i ett hushåll som har barnomsorg arbetade mannen då mindre jämfört med ett hushåll utan barnomsorg. påverkades alltså arbetstiden positivt för kvinnorna och negativt för männen. När det gäller hushållsarbete är det svårt att identifiera effekter som är signifikanta (se regressionsresultaten i appendix).