sou · GLB3169 · 1998-01-01 00:00:00 — 6AD M¥NGA HANDL¤GGARE ¶NSKAR SIG ¤R ¶KADE M¶JLIGHETER ATT F¥ HJ¤LP MED MEDBED¶MNINGAR TIDIGT I SJUKFALLEN $ETTA HAR OFTA VISAT SIG SV¥RT ATT F¥ OCH DET HAR ¤VEN M¥NGA G¥NGER OM¶JLIGGJORTS D¤RF¶R ATT MEDBED¶MAREN BEG¤RT BETALNING F¶R SINA UTL¥TANDEN MED BELOPP SOM KASSAN INTE ANSER SIG KUNNA BETALA $ETTA ¤R ETT PROBLEM SOM VI DELAR MED M¥NGA ANDRA KASSOR SOM LIKSOM VI F¶RS¶KT ATT L¶SA DETTA INOM RA MEN F¶R TILLF¤LLIGA PROJEKT T EX AV TYPEN DIAGNOSTISKA CENTRA /FTA HAR DETTA KOMMIT TILL ST¥ND MED HJ¤LP AV $AGMARMEDEL %N MERA PERMANENT L¶SNING VORE ¶NSKV¤RD OCH H¤R TROR VI ATT 2&6 S SJUKHUS KAN SPELA EN STOR FRAMTIDA ROLL OM DE KAN ERBJUDA SNABBA UTREDNINGAR UNDER N¥GON ELLER N¥GRA F¥ DAGAR 6I HAR FR¥N KONTOREN F¥TT SYNPUNKTER P¥ ATT V¤NTETIDERNA UPPLEVS SOM L¥NGA 4ILL SIST VILL VI N¤MNA ATT VI TROR ATT V¥RA BEHOV AV SJUKHUSENS TJ¤NS TER I FRAMTIDEN KAN KOMMA ATT ¶KA OM DE S¤RSKILDA MEDEL SOM FINNS F¶R K¶P AV TJ¤NSTER KOMMER ATT UPPH¶RA ELLER KRAFTIGT MINSKAS 5PPSALA $ET FRAMTIDA BEHOVET AV TIDIG BED¶MNING SER VI SOM MYCKET ANGEL¤ GET $EN VERKSAMHET SOM ENLIGT PRESENTATION ¤R UNDER UPPBYGGNAD AV SEENDE TIDIGA GRUNDUTREDNINGAR SOM OMFATTAR TV¥ VECKOR B¶R PRIORITE RAS "EHOV FINNS ATT YTTERLIGARE UTVECKLA VERKSAMHETEN MED BED¶MNING OMFATTANDE KORTARE TID ¤N TV¥ VECKOR 6¤NTETIDER VID REMISS F¶R PATIENTER MED FIBROMYALGI OCH ¶VERVIKT HAR VARIT ETT PROBLEM $ESSA PATIENTGRUPPER BEH¶VER SNABBT OMH¤NDERTAGANDE F¶R EN FORTSATT LYCKAD REHABILITERING 6AD AVSER PATIENTER MED ¶VERVIKT M¥STE N¥GON FORM AV FORTSATT ORGANISERAD ST¶TTNING SKE EFTER UTSKRIVNING FR¥N SJUKHUSET $ET ¤R INTE TILLR¤CKLIGT MED UPPF¶LJNING EFTER M¥NADER MED TRE VECKORS VISTELSE P¥ SJUKHUSET OCH D¤REFTER EN TV¥¥RSUPPF¶LJNING .¥GON FORM AV KONTAKT B¶R SKE MELLAN SJUKHUSET OCH HEMLANDSTINGET OM IN R¤TTANDE AV ST¶DGRUPP UNDER MELLANLIGGANDE TIDER 2ISKEN ¤R ANNARS ATT PATIENTEN ¥TERFALLER I TIDIGARE M¶NSTER EFTER UTSKRIVNING 3OM ALLM¤N SYNPUNKT INOM KASSAN HAR FRAMF¶RTS ATT V¤NTETIDERNA P¥ 2&6 S SJUKHUS ¤R F¶R L¥NGA 2&6 S SJUKHUS KAN GENOMF¶RA UTBILDNING AV LEDAM¶TER I SOCIALF¶R S¤KRINGSN¤MNDERNA KUNDORIENTERAT P¥ RESP KASSA 6I BED¶MER DEN EF TERFR¥GAN MYCKET ST¶RRE &¶RS¤KRINGSKASSAN I –STERG¶TLAND KOMMER ATT V¤NDA SIG TILL I F¶RSTA HAND SJUKV¥RDSHUVUDMANNEN "LIR BEHOVET EJ TILLGODOSETT D¤RIGENOM BLIR VALET EN LEVERANT¶R MED GOD KVALITET KAN VARA 2&6 S SJUKHUS MED RELEVANT ANKNYTNING TILL DEN F¶RS¤KRADES LIVSSITUATION ARBETSPLATS M M 6I HAR GODA ERFARENHETER AV FIBROMYALGIUTREDNINGARNA OCH ¶VER VIKTSREHABILITERINGEN P¥ 2&6 S SJUKHUS 6ISSERLIGEN ¤R DET L¥NG V¤NTETID TILL ¶VERVIKTSPROGRAMMET MEN UPPF¶LJNINGEN ¤R BRA OCH VI HAR RESULTAT 6I HAR ¶VEN GODA ERFARENHETER AV HJ¤RTREHABILITERING P¥ 2&6 S SJUKHUS 6I UPPLEVER ATT V¤NTETIDEN TILL 2&6 S SJUKHUS SOM KAN VARIERA SJU M¥NADER ¤R ETT MYCKET STORT PROBLEM F¶R KASSAN $ET ¤R ETT STARKT ¶NSKEM¥L ATT F¥ KORTARE TID TILL INTAGNING $ET VERKAR FINNAS ETT STORT INTRESSE F¶R DE TIDIGA GRUNDUTREDNINGARNA P¥ TV¥ VECKOR 6I UPPLEVER ATT UNDERLAGEN OCH REKOMMENDATIONERNA DE SENASTE ¥REN HAR BLIVIT B¤TTRE OCH MER REALISTISKA ¤N TIDIGARE 6I HAR F¥TT BLANDADE SYNPUNKTER FR¥N PATIENTERNA EN DEL POSITIVA ANDRA NEGATIVA %N ¥TERKOMMANDE SYNPUNKT ¤R ATT VISTELSEN MEDF¶R MYCKET D¶TID DET VILL S¤GA V¤NTETID OCH UPPLEVD 5T¶VER VAD SOM FRAMKOMMER I ENK¤TEN VILL VI PO¤NGTERA ATT DET ¤R V¥R BED¶MNING ATT DE FIBROMYALGIUTREDNINGAR SOM UTF¶RTS I 4RAN¥S ¤R AV MYCKET GOD KVALITET !TT DET F¶RH¥LLER SIG P¥ DETTA S¤TT KOMMER FRAM I M¥NGA OLIKA SAMMANHANG INTE MINST I DE SAMTAL VI HAR MED DE F¶RS¤K 6I HAR OCKS¥ DEN ERFARENHETEN ATT DEN ¶VERVIKTSREHABILITERING SOM ERBJUDS VID SJUKHUSET I 4RAN¥S ¤R EFFEKTIV OCH GENERERAR GODA RESULTAT 4YV¤RR HAR ALLTID V¤NTETIDERNA TILL DENNA REHABILITERING VARIT L¥NGA M¥N +ANSKE KAN MAN L¤GGA IN ETT ELLER TV¥ INFORMERANDE F¶RBES¶K UNDER V¤NTETIDEN OM DENNA ¤R OUNDVIKLIG 6I TYCKER ATT DET VORE ¶NSKV¤RT MED EN ORDENTLIG INFORMATIONSKAM PANJ FR¥N SJUKHUSETS SIDA )NTE MINST G¤LLER DETTA DE HALSRYGGSUTRED NINGAR SOM ERBJUDS 6¥R BED¶MNING ¤R ATT INFORMATIONEN R¶RANDE DESSA INTE N¥R UT TILL OSS P¥ ETT TILLFREDSST¤LLANDE S¤TT .¤R DET G¤LLER DE ALLM¤NNA UTREDNINGARNA VILL VI P¥PEKA ATT DESSA EJ B¶R INNEH¥LLA F¶RSLAG P¥ F¶RS¤KRINGSF¶RM¥N $ENNA UPPGIFT EFTERFR¥GAS INTE OCH DET ¤R DEN ENSKILDE F¶RS¤KRINGSTJ¤NSTEMANNEN ELLER SOCIALF¶R S¤KRINGSN¤MNDEN SOM BESLUTAR I DESSA FR¥GOR &INNS DET INTE SAMST¤M MIGHET MELLAN L¤KARENS OCH KASSATJ¤NSTEMANNENS BED¶MNING UPPST¥R ON¶DIGTVIS EN SITUATION SOM AV DEN F¶RS¤KRADE KAN UPPLEVAS SOM F¶RVIR RANDE ) FEBRUARI VAR V¤NTETIDEN P¥ EN TIDIG GRUNDUTREDNING M¥N $ETTA ¤R F¶R L¥NG TID OM DET SKALL VARA FR¥GA OM EN TIDIG GRUNDUTRED NING ,¤NGRE V¤NTETID ¤N EN M¥NAD TYCKER VI INTE ¤R RIMLIG 6I TROR DOCK ATT ARBETET INOM &INSAM 3OCSAM KOMMER ATT MEDF¶RA EN F¶RST¤RKT LOKAL REGIONAL TILLG¥NG I MERPARTEN AV DE OMR¥DEN SOM 2&6 S SJUKHUS ARBETAR INOM $ET ¤R ¶NSKV¤RT ATT 2&6 S SJUKHUS REDOVISAR RESULTAT FR¥N UPPF¶LJ NINGSBES¶KEN &EMTE OCH SJ¤TTE VECKAN UPPLEVS OFTA SOM ON¶DIG DET BLIR MYCKET D¶TID UNDER SEX VECKOR OCH PERIODEN BORDE KUNNA KOMPRIMERAS $EN L¥NGA V¤NTETIDEN TILL T EX FIBRO UTREDNING MEDF¶R ATT VI TVINGAS V¤LJA EN KANSKE MINDRE ADEKVAT UTREDNING F¶R ATT ¶VER HUVUDTAGET F¥ IN PATIENTEN TILL SJUKHUSET *AG KAN KONSTATERA ATT DET ¤R STOR SPRIDNING I SKATTNINGARNA S¤RSKILT N¤R DET G¤LLER HUR BEHOVEN TILLGODOSES OCH HUR DE KAN TILLGODOSES I FRAMTIDEN $ET TYDER ALLTS¥ P¥ ATT V¥RA LOKALKONTOR HAR V¤LDIGT OLIKA UPPFATTNING OM BEHOVET AV 2&6 S SJUKHUS TJ¤NSTER 3AMMANTAGET BED¶MER VI DOCK ATT TJ¤NSTERNA UTNYTTJAS I LITEN OMFATT NING ) F¶RSTA HAND F¶RS¶KER MAN -ALM¶HUSKASSAN ANSER ATT F¶RS¤KRINGSKASSORNA BEH¶VER FORTSATT TILLG¥NG TILL DE RESURSER SOM 2IKSF¶RS¤KRINGSVERKETS SJUKHUS TILLHANDA H¥LLER &¶RUTOM DE SK¤L SOM N¤MNS I SJUK OCH ARBETSSKADEKOMMITT©NS BET¤NKANDE KAN TILL¤GGAS ATT DEN PATIENTGRUPP SOM ¤R AKTUELL VID SJUK HUSET OFTA ¤R L¥GPRIORITERAD INOM SJUKV¥RDEN OCH ATT DET F¶R BEHANDLING OCH BED¶MNING AV VISSA PATIENTER KAN VAR AV VIKT ATT DE UNDER EN TID KOMMER IFR¥N SIN HEMMILJ¶ 5R R¤TTSS¤KERHETSSYNPUNKT KAN DET OCKS¥ VARA V¤RDEFULLT ATT 2IKSF¶R S¤KRINGSVERKET SKULLE KUNNA FUNGERA SOM N¥GON FORM AV NORMGIVARE F¶R S¤RSKILT SV¥RBED¶MDA FALL $ESSA ¤RENDEN KAN REMITTERAS TILL 2&6 S SJUKHUS N¤R BEHOV FINNS 3AMARBETE MED F¶RS¤KRINGSKASSAN UNDER UTREDNINGSTIDEN ¤R N¤STAN OBEFINTLIG 3JUKHUSET UTGICK INTE FR¥N F¶RS¤KRINGSKASSANS REMISS VID FLERA TILLF¤LLEN %XEMPELVIS HAR INTE PSYKOLOGBEHANDLING GENOMF¶RTS 2EKOMMENDATION FR¥N 4RAN¥S HAR OFTAST INTE F¶RT ¤RENDET FRAM¥T &AKTURERING SKER INNAN TJ¤NSTEN ¤R SLUTF¶RD 2IKSF¶RS¤KRINGSVERKETS SJUKHUS UTG¶R EN UTOMORDENTLIG VIKTIG RESURS F¶R SOCIALF¶RS¤KRINGEN F¶R DE F¶RS¤KRADE OCH F¶R SOCIALF¶RS¤K RINGSADMINISTRATIONEN 5NDER ETT ANTAL ¥R VAR DET INTE N¥GON KOPPLING MELLAN DE LOKALA F¶R S¤KRINGSKASSORNA OCH VERKETS SJUKHUS MEN H¤RVIDLAG HAR EN STOR F¶R ¤NDRING INTR¤FFAT LVSBORGSKASSAN HAR UTVECKLAT ETT N¤RA SAMARBETE MED RIKSF¶RS¤KRINGSVERKETS SJUKHUS AVSEENDE STRUKTURERAD REHABILITE RINGSUTREDNING GRUNDUTREDNING OCH RESULTATET HITTILLS ¤R UTOMORDENT LIGT GOTT +ASSAN F¥R ETT MYCKET BRA UNDERLAG F¶R ATT G¶RA RIKTIGA F¶RS¤KRINGSM¤SSIGA BESLUT OCH OCKS¥ ETT GOTT ST¶D I DET FORTSATTA REHABI LITERINGSARBETET 'RUNDUTREDNINGEN BYGGER P¥ EN STRUKTURERAD MODELL MED TILLVARATAGANDE AV AKTUELL VETENSKAPLIG KUNSKAP $EN R¤TTSOS¤KER HET SOM TIDIGARE ¥VILAT KASSANS BED¶MNINGAR HAR MINSKAT P¥TAGLIGT 6I ¤R MYCKET GLADA F¶R DET SAMARBETE SOM UTVECKLATS ) DEBATTEN OM VER KETS SJUKHUS OCH ¤VEN I DE KARTL¤GGNINGAR SOM GJORTS HAR MAN KONKLU DERAT ATT SJUKHUSETS VERKSAMHET KAN ERS¤TTAS AV DEN ORDINARIE SJUKV¥R DEN 6¥RA ERFARENHETER ¤R DE MOTSATTA 3JUKV¥RDEN HAR INOM RAMEN F¶R SINA PRIORITERINGAR ALLTMER KOMMIT ATT NEDPRIORITERA KARTL¤GG NING UTREDNING AV DE PATIENTGRUPPER SOM UTIFR¥N SOCIALF¶RS¤KRINGENS SYNVINKEL HAR ST¶RST BEHOV AV KARTL¤GGNING UTREDNING -AN HAR INTE HELLER DEN KUNSKAP OM SOCIALF¶RS¤KRINGEN SOM BEH¶VS F¶R ATT MAN SKA KUNNA G¶RA EN ADEKVAT BED¶MNING AV PATENTENS BEHOV UTIFR¥N SOCIAL F¶RS¤KRINGENS PREMISSER LVSBORGSKASSAN ANSER DET S¥LEDES UTOMORDENTLIGT VIKTIGT ATT SJUKHU SEN FINNS KVAR MEN DET BEH¶VS EN METODUTVECKLING SPECIELLT INOM OM R¥DET GRUNDUTREDNING OCH PROGRAM F¶R PATIENTER SOM INTE ¤R PRIO RITERADE INOM DEN NORMALA SJUKV¥RDEN (IT H¶R PATIENTER MED PROBLEM FR¥N R¶RELSEORGANEN EXISTENTIELLA PROBLEM MED D¤RAV F¶LJANDE OH¤LSA ETC /MR¥DET HJ¤RTREHABILITERING ¤R RELATIVT V¤L TILLGODOSETT INOM DEN ORDINARIE SJUKV¥RDEN 3AMMANFATTNINGSVIS VILL LVSBORGSKASSAN S¥LEDES FRAMH¥LLA ATT V¥RT SAMARBETE MED 2IKSF¶RS¤KRINGSVERKETS SJUKHUS I 4RAN¥S ¤R AV STOR BETYDELSE F¶R V¥R VERKSAMHET ATT DE F¶RS¤KRADE BE D¶MS P¥ ETT R¤TTSS¤KERT OCH ENHETLIGT S¤TT OCH ATT ADEKVATA REHABILITE RINGS¥TG¤RDER GENOMF¶RS +OPIA AV SAMARBETSPROJEKT BIFOGAS F¶R K¤N NEDOM Bilaga 6) -ED NUVARANDE INRIKTNING ¤R DET SV¥RT ATT SE 2&6 S SJUKHUS SOM EN RESURS F¶R &+ 3KULLE DET D¤REMOT BLI M¶JLIGT MED S K &+ FINANSIERAD SJUKV¥RD ¶PPNAR SIG NYA PERSPEKTIV $¥ SKULLE 2&6 S SJUKHUS PL¶TSLIGT KUNNA ¤GNA SIG ¥T REGELR¤TT SJUKV¥RD MED EX VIS OPERATIONER UTAN V¤N TETIDER OCH MED MINIMAL SJUKSKRIVNINGSTID M M /M F¶RS¤KRINGEN OCKS¥ H¶LL SIG MED EN SPECIALISERAD SJUKV¥RDS ORGANISATION SKULLE DET OCKS¥ AVLASTA DEN LANDSTINGSBASERADE V¥RDEN PLUS ATT DET SKULLE AVLASTA DEN ORDINARIE SJUKV¥RDSAPPARATEN SV¥RA PRIO RITERINGSSITUATIONER .ATURLIGTVIS UPPST¥R I EN S¥DAN MODELL EN DISKUS OM KLASSINDELAD SJUKV¥RD MEN DEN ¤R MER HANTERLIG ¤N OM &+ DIREKT K¶PTE V¥RD F¶R SINA F¶RS¤KRINGS¤RENDEN HOS RESPEKTIVE SJUKHUS M FL "EHOVET AV 2&6 S SJUKHUS ¶KAR D¥ MEDLEN TILL K¶P AV TJ¤NSTER OCH $AGMARPROJEKT BED¶MS MINSKA 6¥R GENERELLA UPPFATTNING ¤R ATT ANTALET REMISSER FR¥N $ALARNA HAR VARIT P¥ T¤MLIGEN SENASTE ¥REN OCH KAN ¤VEN MED NU VARANDE F¶RUTS¤TTNINGAR I FINANSIERINGSSYSTEMEN BER¤KNAS LIGGA P¥ SAMMA NIV¥ $ET FRAMTIDA UTNYTTJANDET AV SJUKHUSEN KOMMER ATT VARA BEROENDE AV KOMMANDE POLITISKA BESLUT SOM GER M¶JLIGHET ATT SAMVERKA MED SJUKV¥RDSHUVUDMANNEN ENLIGT &INSAMMODELLEN VARIANTER AV $AG MARMEDEL ETC 6¥RT YTTRANDE OM FRAMTIDA BEHOV SKALL D¤RF¶R SES I PERSPEKTIV AV ATT SJUKHUSEN ANV¤NDS I BEGR¤NSAD OMFATTNING AV F¶RS¤KRINGSKASSAN I $ALARNA 3OM $U KAN SE HAR VI INGEN SJ¤LVKLAR PLATS F¶R 2&6 S SJUKHUS I V¥R STRATEGI F¶R FRAMTIDA UTREDNING OCH REHABILITERING $ETTA EFTER ATT GE NOMGRIPANDE HA F¶RS¶KT STRUKTURERA UPP V¥RT ARBETE INF¶R ¥RETS UPP HANDLING OCH UTVECKLINGSARBETE INOM KASSAN !V V¥RA ¥TTA LOKALKONTOR HAR TV¥ TROTS P¥MINNELSE INTE BESVARAT EN K¤TEN &¶R DE KONTOR SOM SVARAT ¤R BED¶MNINGARNA SPRIDDA ¶VER SKALAN ELLER I ALLT F¶R STOR OMFATTNING BESVARAD MED VET EJ $ET G¤LLER FRAMF¶R ALLT FR¥GORNA OM FRAMTIDA BEHOV $ET ¤R D¤RF¶R TYV¤RR SV¥RT ATT EGENTLIGEN AVGE N¥GOT SVAR AV V¤RDE VARF¶R VI AVST¥R 6IKTIGT I FRAMTIDEN ¤R ATT F¥ M¶JLIGHET TILL HELHETSBED¶MNINGAR OCH ATT DE KAN SKE S¥ N¤RA HEMORTEN SOM M¶JLIGT 6I SER ATT BEHOV FINNS OCH UPPSKATTAR DETTA TILL MELLAN ¥R .ORRBOTTENS L¤N HAR TECKNAT EN DEL AVTAL MED PRODUCENTER SOM TILL VISSA DELAR ERBJUDER ETT LIKNANDE KONCEPT SOM 2&6 S SJUKHUS !MBITIONEN OCH KVALITETEN P¥ 4RAN¥S ARBETE ¶KAR 0ROGRAMMET EN BLIR MER FLEXIBLA !LLT B¤TTRE ANPASSNING EFTER KASSORNAS BEHOV OCH ¶NS KEM¥L &¶RS¤KRINGSKASSAN I '¶TEBORG KOMMER SANNOLIKT ATT ¶KA SITT ANV¤NDANDE AV 4RAN¥S M¶JLIGHETER Några avslutande reflektioner kan kanske vara på sin plats. Det första man kan konstatera är att de flesta kassorna anser sig be- höva RFV´s sjukhus även . Detta motsäger delvis vad RRV kom fram till i sin utredning. När det gäller utredningsverksamheten tycks den komma att förbli på ungefär motsvarande nivå som med undantag av de tidiga grundutredningarna där man måste räkna med en kraftig ökning. Om tjänsten skall bli intressant krävs dock att väntetider minimeras så att det verkligen blir fråga om tidiga utredningar. Väntetider har av många kassor påtalats som ett problem med sjukhusens verksamhet. Rehabilitering av överviktiga och hjärtsjuka tycks förbli en reguljär verksamhet vid sjukhusen om man vill leva upp till kassornas behov. Detta stämmer inte med ambitionerna att sjukhusen skall utveckla nya rehabiliteringsprogram och sedan sprida kunskaperna till framför allt sjukvårdshuvudmännen som då borde ta sitt ansvar för den aktuella patientgruppen. På sjukhusen skulle man då få utrymme för utveckling av rehabiliteringsprogram för andra grupper. Detta kan bli ett problem. FoU-verksamheten är dåligt känd på kassorna. Här finns mycket att göra både när det gäller sådana kunskaper som kassorna själva bör an- vända sig av men också sådant som man bör sprida vidare till andra, exempelvis till läkare m fl inom sjukvården. Helt klart är att kassorna ser ökande behov av de FoU- satsningar som görs på sjukhusen. Det gäller för sjukhusen att inte isolera sig utan att bedriva arbetet ihop med kassorna (som görs mellan och Älvsborgskassan när det gäller STRUT). Likaså måste resultaten/erfarenheterna spridas effek- tivt. När det slutligen gäller utbildningsverksamheten tycks de kassor som använt sig av SFN-utbildningen vara nöjda och vill fortsätta att nyttja denna tjänst. Utbildning för tjänstemän tycks däremot inte bli någon stor uppgift , däremot kan försäkringsläkarna komma att bli en viktig målgrupp för sjukhusens utbildningsinsatser. Försäk- ringsläkarnas förutsättningar att i sin tur utbilda övriga tjänstemän borde därvid förbättras. Detta bör kunna vara ett område där RFV, kas- sorna och sjukhusen kan intensifiera ett utvecklingsarbete. 4HOMAS !RONSSON #LAES - Summering utredningar och rehabiliteringsprogram ...... Forskning och metodutveckling ...................................... Information, dokumentation mm..................................... Utredningar och behandlingsprogram............................. &¶RSLAG TILL ORGANISATION Partiell nedläggning av verksamheten............................. Regeringen tillsatte en utredning för att undersöka och ge förslag angående () båda sjukhus i och . Utredningen erhöll namnet NYTRA. Av den särskilda utredaren har vi fått i uppdrag att, utifrån ett ekonomiskt pers- pektiv, belysa några frågeställningar i anslutning till RFV-sjukhusens framtida organisering. Denna rapport är en redogörelse för de analyser och överväganden som vi gjort kring dessa frågeställningar. Rapporten inleds med en redogörelse för hur vårt uppdrag varit formulerat, varefter vårt tillvägagångssätt kortfattat beskrivs. Rapporten fortsätter med att beskriva de väsentligaste delarna av sjukhusens nuvarande verksamhet och den resursåtgång som dessa medför. Vidare förs en diskussion om vilken potentiell efterfrågan som finns från försäkringskassorna på de tjänster som produceras inom RFV-sjukhusen. Med detta som underlag analyseras vilka förutsättningar som finns för att regionalisera produktionen av RFV-sjukhusens tjänster. I det föl- jande avsnittet berörs frågor kring konkurrensneutralitet och marknads- effektivitet för tjänsterna ifråga, varefter finansieringens betydelse för effektivitet och konkurrensneutralitet diskuteras i avsnittet därpå. Frågan om vilket huvumannaskap som kan vara relevant för diskuteras i ett kapitel, som följs av ett förslag till hur en framtida organisering av RFV-sjukhusens verksamhet skulle kunna utformas. En redogörelse av vilka kostnader som är aktuella vid olika former av omstruktureringar behandlas därefter, varefter vi avslutningsvis ger några synpunkter kring övergången till ny organisation av RFV-sjuk- husens verksamhet. erhöll undertecknade en förfrågan huruvida vi var intresserade av att analysera några av de ekonomiska frågeställningar som låg inom ram. Efter att ha diskuterat med den särskilde utredaren samt utredningens huvudsekreterare formulera- des vårt uppdrag under loppet av juli månad. Följande delmoment skulle ingå i vårt arbete: a. Huvudmannaskap och konkurrensregler Utifrån gällande konkurrenslagstiftning i och EU ska frågan om lämpligt huvudmannaskap diskuteras. Frågan ska belysas utifrån sjukhusens roll inom socialförsäkringssystemet sam försäkringskas- sornas behov av långsiktiga utvecklingsresurser inom försäkrings- medicin. finansieras sjukhusen med statliga anslag vilket ger svaga in- citament för effektivitet. Möjligheten att skapa bättre ekonomiska styrmedel samt ökad effektivitet genom bättre konkurrens ska dis- kuteras och analyseras. I detta ingår att studera möjligheterna för att konkurrensutsätta aktuella tjänster. Frågan om intäktsfinansiering är då aktuell och utifrån detta ska produkternas prissättning belysas. En annan viktig frågeställning gäller finansieringen av forskning och metodutveckling. c. Efterfråga och kapacitet Resursåtgången för de olika tjänster som produceras på RFV-sjuk- husen ska belysas. För att utbudet ska kunna anpassas måste också efterfrågan på de olika produkterna kartläggas. Förutsättningar för en eventuell regionalisering av vissa tjänster som produceras vid RFV-sjukhusen ska analyseras. De avsedda tjänsterna är närmast grundutredningen, allmänna utredningar samt vissa rehabiliteringsprogram. På vilket sätt denna regionalisering kan komma att påverka efterfrågan på aktuella tjänster ingår i vårt uppdrag att belysa. Inom detta delmoment ingår även att beskriva kostnaderna för en om- strukturering vad avser etablering och neddragning. En generell utgångspunkt för vårt uppdrag är att RFV-sjukhusens roll är att underlätta försäkringskassornas arbete för rehabilitering av sjukskrivna, förebyggande insatser och andra arbets uppgifter inom so- cialförsäkringen. Frågan blir då hur den verksamhet som bedrivs vid RFV-sjukhusen ska organiseras för att så effektivt som möjligt ge försäkringskassorna det stöd de behöver. Utgångspunkten kan sägas vara rehabiliteringsekonomisk med ett samhälleligt perspektiv. För att sätta oss in i uppdraget har vi studerat några av de utredningar som tidigare genomförts av RFV-sjukhusen, framför allt RRV:s rapport (RRV 1996:31) och revision av verksamheten på . Vi har vidre tagit del av skrivelse från 1997-05-07 gällande "Ifrågsatt konkurrensbegränsning inom om- rådet arbetslivsinriktad rehabilitering" samt det underlag för diskussion om RFV-sjukhusen som finns i ett PM från 1995-06-11. Från båda sjukhusen har vi erhållit verksamhetsplaner och budgetar samt andra underlag som vi använt för att göra de ekonomiska analy- serna. Vi har i det sammanhanget haft stor hjälp av ekonomichefen vid sjukhus, . Under arbetets gång har vi intevjuat direktör , FKF; cheföverläkare , ; cheföverläkare , samt verkställande direktören för de båda sjukhusen, . Därtill har vi, själva eller tillsammans med utredningens huvudsekreterare, träffat representanter från samt rehabiliteringsöverläkare . Vi deltog även på ett av de seminarier som Försäkringskasseförbun- det (FKF) anordnade i syfte att få in synpunkter på försäkringskassornas behov av utredningar och behandlingar. Sjukhusens verksamhet har två huvudinriktningar, dels utredningar som ska ge underlag till beslut om rehabilitering, för- tidspension och rätt till sjukpenning, dels rehabiliteringsprogram med olika inriktning. Därtill kommer forskning och utveckling. Vi kommer inte här att närmare studera de program som är av begränsad om- fattning vid RFV-sjukhusen. Vi kommer inte heller att närmare under- söka verksamhet där andra än utgör beställaren. Vi vill inledningsvis poängtera att syftet med vår undersökning inte är att undersöka effektiviteten hos de olika sjukhusen eller att jämföra dessa med varandra, utan att erhålla ett underlag för analyser av hur en framtida organisering av verksamheterna bör utformas. En viktig roll för sjukhusen har varit de utredningar som genomförts åt försäkringskassorna för att dessa ska erhålla ett tillräckligt bra underlag i sitt arbete för bl a rehabilitering. Dessa utredningar finns för närva- rande dels i en kortare version som innebär två veckors utredningstid med den försäkrade på plats, s k grundutredningar, dels i en längre ver- sion som innebär ca sex veckors utredningstid också då med den för- säkrade på plats, bland annat s k allmänna utredningar. De längre ut- redningar är de som tidigare dominerade medan den kortare versionen utvecklats framför allt i . Den kortare versionen, den s k struten, innebär att den försäkrade befinner sig på sjukhuset och skulle utan pro- blem kunna bedrivas polikliniskt8. Men eftersom de flesta försäkrade som ingår i dessa utredningar har sin bostad långt från sjukhusen blir det frågan om internatboende. Enligt uppgift från 9 bör ett utred- ningsteam för grundutredningar ha följande sammansättning: Totalt omfattar teamet 5,5 tjänster. Ett sådant team skulle ha en kapa- citet på 200 utredningar , vilket motsvarar ca 36 utredningar per tjänst. Priset är per utredning exklusive internat- kostnader, permissionsresor och kapitalkostnader för fastigheter. Vår bedömning är att priset långsiktigt borde kunna sänkas till ca . Ett team omsätter vilket motsvarar ca per tjänst i teamet. I denna summa ingår inte internatkostnader. I finns två team men man har planer på att utöka till tre team 1998. I finns ett utredningsteam. Teamsammansättningen är där i stort sett densamma både för långa och korta utredningar. Teamet i har en kapacitet på 350 utredningar . De längre utredningarna utgörs av allmänmedicinska utredningar, men har också inriktning mot fibromyalgi och psykosomatik. Från framför allt 10 har framförts att det finns fördelar med att vissa av dessa utredningar sker i internatform. En lokalisering som möjliggör poliklinisk hantering kan i sådana fall vara kontraproduktiv. I har ett utredningsteam för långa utredningar normalt följande sammansättning 11: Totalt således 9,55 tjänster. I finns tre team av denna typ. Ett team har en kapacitet på ca 275 utredningar , vilket motsvarar ca 29 utredningar per tjänst. Kostnaden för en utredning beräknas till ca vilket inkluderar internatkostnader och permissionsresor, men inte kapitalkostnaderna på fastigheterna. Varje team har en om- sättning på 11,5 miljoner motsvarande ca per tjänst. Ett typteam för har följande sammansättning 12: 1,5-2,0 I består teamen således av ca 14 tjänster . Varje team har en kapacitet på 300 utredningar , vilket motsvarar ca 21 utredningar per tjänst. Kostnaden för denna utredning är ca 50.000 kro- nor inkluderande internatkostnader och permissionsresor, men exklude- rande kapitalkostnader på fastigheter. Teamomsättningen blir ca 15 miljoner vilket är per tjänst. Ny- näshamn har tre team för långa utredningar. I finns planer på att separera boendet från den utre- dande verksamheten. Man kommer då att föreslå att ett normalt team har följande sammansättning 13: Detta team kommer i så fall att ha 8,0 tjänster. Kapaciteten vid grund- utredningar skulle vara 350 st/år och 240 st/år vid längre utredningar. Per tjänst motsvarar detta ca 44 grundutredningar respektive 30 långa utredningar. Priset för en grundutredning är och ger en teamomsättning på eller ca 875.000 per tjänst och år. I denna summa ingår inte kostnader för boendet m m. Uppgifter om kostnaden för längre utredningar finns inte tillgänglig . Något beslut om att utveckla denna typ av team finns emellertid fortfa- rande inte (okt -97). I både och bedrivs rehabiliteringsprogram för över- viktiga. Programmen består av en längre tids vistelse vid förstagångs- besök och efteråt. Man har påpekat att inter- natsformen är lämplig vid behandling av förstagångsbesökare 14. omfattar behandlingen 6+3+2 veckor och teamet har följande sammansättning 15: Totalt omfattar teamet 9,95 tjänster. Teamet har en kapacitet på 120 behandlingar , vilket motsvarar ca 12 behandlingar per tjänst. Kostnaden per behandling är ca inklusive internatkost- nader och permissionresor, men exklusive kapitalkostnader för fastig- het. Teamomsättningen blir ca 9,6 miljoner , vilket motsvarar ca per tjänst. I finns endast ett team. Motsvarande team för överviktsbehandling i har föl- jande sammansättning 16: Totalt 15,1 tjänster. Teamen har en kapacitet på 250-300 behandlingar , vilket blir ca 17-20 behandlingar per tjänst.