sou · GLB3118 · 1998-01-01 00:00:00 — Men oavsett detta visar en rapport från 26 att med växande in- komster ökar andelen invandrare som bor med ägande rätt markant (från för de utrikesfödda som befinner sig i kvartil 1 i inkomstfördelningen till för de i kvartil 4). Äganderätten är också den upplåtelseform som en majoritet av invandrarna bor i. Som det redan tidigare nämnts korrelerar andelen invandrare med andelen socialbidragstagare och andelen låginkomsttagare. inte kunnat observera några generella tendenser att en och samma etnisk grupp bor i "sin stadsdel". !VSAKNADEN AV S¥DANA TENDENSER OCH DET FAKTUM ATT DET OFTA ¤R TIOTALS OLIKA NATIONALITETER SOM BOR TILLSAMMANS SAMTIDIGT SOM EN MYCKET H¶G ANDEL INVANDRARE OCH INF¶DDA SVENSKAR HAR SOCIALA PROBLEM GER INTE ATT DET ¤R VILJAN ATT BO MED SINA LANDSM¤N SOM STYR DEN ETNISKA 26 Bo i skilda världar i Mångfald och ursprung, rapport från ett multietniskt , 1997. SEGREGATIONEN 27 3NARARE VERKAR FINNAS TENDENSER ATT SEGREGATIONEN I F¶RSTA HAND ¤R EN KLASSFR¥GA Att det är fråga om sociala klasser förstärks av analysen av bidragsberoende bland den infödda befolk- Högt socialbidragsberoende i bostadsområden med "mycket låga inkomster" och "extremt låga inkomster" avspeglar EN STRUKTU SAMH¤LLSLIVET 28 Denna utestängning riskerar att vara förknippad med permanent bidragsberoende. Det är alltså i första hand de ekonomiska förutsättningarna som bestäm- mer segregationen (se nedan). $IAGRAM 'ENOMSNITTLIG ANDEL UTLANDSF¶DDA EFTER OMR¥DESTYP I STORSTADSREGIONERNA Andel av befolkningen i procent. Mycket låg Extremt låg 27Med detta inte sagt att en del av invandrarna frivilligt inte väljer att koncentrera sig till vissa bostadsområden. Anledningar till detta kan vara alltifrån emotionella skäl och känslan av etnisk identitet och etnisk samhörighet till tillgång till ett socialt (etniskt sådant) nätverk som kan ge trygghet och stöd (Den etniska boendesegregationens utveckling i 1970-1990, Biterman 1996). 28De av samhället utestängda hamnar i samma bostadsområde. Sedan får bostads- området sin egen dynamik som gör att utestängningsprocessen förstärks. Den genomsnittliga andelen invandrare är högst i bostadsområden med extremt låga inkomster (se diagram 2.4). Andelen invandrare var 1994 sex gånger så hög i socialt och ekonomiskt utsatta områden som i bostadsområdena med mycket höga och extremt höga in- komster. $IAGRAM &¶R¤NDRING AV DEN GENOMSNITTLIGA ANDELEN UTLANDS F¶DDA EFTER OMR¥DESTYP I STORSTADSREGIONERNA OCH Låg Mycket låg Extremt låg inkomst medelinkomst medelinkomst inkomst inkomst inkomst Källa: och egna beräkningar. Den genomsnittliga andelen invandrare har ökat i alla grupper av områden både och . Ökningen har varit störst i områden med mycket låga respektive extremt låga inkomster (diagram 2.5). Alltså de områden som hade en hög andel invandrare. När det gäller enskilda områden fanns det inget område bland områ- den med "extremt låga inkomster" respektive "mycket låga inkoms- ter", där andelen invandrare minskade . skillnaderna är stora både i nivån och ökningen. Bland områden med "mycket låga inkomster" har (49,) i , (48,) i och Holma (43,) i den högsta andelen invandrare. I bostadsområdena med "extremt låga inkomster" är andelen invandrare genomgående hög för alla bostads- områden (tabell 2.6). 4ABELL !NDEL UTLANDSF¶DDA I BOSTADSOMR¥DEN MED EXTREMT L¥G INKOMST Andel av befolkningen i procent. (J¤LLBO '¶TEBORG 3¶DRA 2OSENG¥RD -ALM¶ .ORRA "ISKOPSG¥RDEN '¶TEBORG – "ERGSJ¶N '¶TEBORG '¥RDSTENSBERGET '¶TEBORG -¶LLEV¥NGEN -ALM¶ &ITTJA "OTKYRKA !UGUSTENBORG ,¶NNG¥RDEN -ALM¶ Källa: SCB, . -EN SOM DET BETONADES I 3TORSTADSKOMMITT©NS F¶RSTA DELBET¤NKANDE !TT R¶JA HINDER 3/5 S¥ BOR INTE DET STORA FLERTALET INVAND RARE I DE SOCIALT OCH EKONOMISKT MEST UTSATTA OMR¥DENA SOM OFTA BETECKNAS SOM INVANDRART¤TA OMR¥DEN 29 Med demografisk segregation menas i detta sammanhang skillnader i befolkningsstrukturen. Vi fokuserar oss på andelen ensamföräldrar och ålderssammansättning. Ensamföräldrar är en ekonomiskt utsatt grupp. De kan också kallas ensamma mammor, eftersom av dem är kvinnor. Äktenskapsinstabilitet och ensamföräldrar är inte någonting som enbart är karakteristiskt för . Det är resultat av en process som pågår i de flesta . Det som är specifikt för är att svenska ensamföräldrar är fattiga i mindre utsträckning än ensamföräldrar i andra . Men även i tenderar ensamföräldrar att vara fattigare än sammanboende. Detta leder till att en del av dem behöver socialbidrag för att kunna försörja sig och sina barn. Ensamstående mödrar är betydligt vanligare i storstadsområdena än i övriga regioner och andelen ensamma möd- rar är högre i invandrarhushåll. Bland ensamföräldrar är bidragsbe- roendet relativt högt (fick socialbidrag ). I en undersökning om ensamstående föräldrar i visades att över 13 000 ensamstående mammor fick socialbidrag 29 Av samtliga utrikes födda personer, som bodde i storstadsregionerna 1994, bodde i extremt låg inkomst - områdena och i mycket låg inkomst - områdena. 30 Se i , rapport 1996:14. Vilket innebar att nästan varannan ensam- stående mamma () var tvungen att söka socialbidrag . När det gäller olika kommuner var det (där finns ett stort antal låginkomstområden) som hade den högsta andelen ensamstående föräldrar i länet (). Det är inte så svårt att gissa att den lägsta andelen () fanns i den rika . Men hur ser då situationen ut i de studerade bostadsområdena när det gäller andelen ensamföräldrar? 4ABELL 'ENOMSNITTLIG ANDEL ENSAMF¶R¤LDRAR AV ALLA BARNHUSH¥LL ¥R EFTER OMR¥DESTYP I STORSTADSREGIONERNA Andel av alla barnhushåll i procent. -YCKET H¶G INKOMST -YCKET L¥G INKOMST Anmärkning ( ** ): Siffrorna avser enbart områdena i Stor (beroende på den tillgängliga datamaterialet) och är inte direkt jämförbara med andra uppgifter i tabellen. Källa: SCB, Den genomsnittliga andelen ensamföräldrar av alla barnhushåll var högst 1990 i områden med mycket låga inkomster. Det framkommer också från tabell 2.7 att den genomsnittliga andelen ensamföräldrar av alla barnhushåll är högre i områden med lägre inkomster. Mönst- ret är i stort sett detsamma som för de tidigare studerade variablerna. Ju högre andel höginkomsttagare desto lägre andel ensamföräldrar. De osynliga skiljelinjerna går tvärs genom städerna och delar dessa i olika bostadsområden där olika befolkningsgrupper oftast bor var för sig. Där finns rika och fattiga områden, "fina" och brottsbelastade områden etc. Och ibland till och med fina och ännu finare områden. Samma förhållande gäller för ensamföräldrar. Rika ensamföräldrar bor i rika områden, medan fattiga ensamföräldrar bor i fattiga områ- den. Haken är den att ensamföräldrarna framför allt utgörs av en- samma lågutbildade mammor med låga inkomster. Således blir det tämligen naturligt att andelen ensamföräldrar också är störst i de områden där de låga inkomsterna dominerar. Det är intressant i sammanhanget att jämföra två områden i en och samma kommun, . Dessa områden är C och Villastad. Enligt den använda inkomstindelningen klassas C som område med "låg inkomst" och Villastad som område med "mycket hög inkomst". Det är alltså inte frågan om några ytterkantsområden, varken när det gäller fattigdom eller rikedom. Men bilden som framkommer (se tabell nedan) är slående. Den visar en segregation mellan ensamföräldrar och sammanboende, mellan högskoleutbildade och lågutbildade, mellan socialbidragsta- gare och de som inte är det. Förenklat sett mellan de som är lite rikare och de som är lite fattigare. Det finns också skäl påpeka att båda områdena har relativ liten andel invandrare . 4ABELL (UDDINGE # OCH (UDDINGE 6ILLASTAD Eftersom invandrare i genomsnitt är yngre än den infödda befolk- ningen leder en hög andel invandrare i ett bostadsområde automa- tiskt till att andelen äldre i detta område blir låg. Men det är bara en del av sanningen. Som vi kunnat se i avsnitt 2.1 beror boendet till stor del av de ekonomiska förutsättningarna. Det är också viktigt i sammanhanget hur länge man har varit etablerad på den lokala bostadsmarknaden. Ju längre man har haft bostad i storstadsregionen desto större sannolikhet att den är äldre och därmed oftast billig och centralt belägen. Eftersom de flesta äldre kom ut på bostadsmarkna- den innan miljonprogramsområdena var färdigbyggda är det naturligt att de områdena har en något lägre andel pensionärer än andra äldre och mer centralt belägna områden (det är inte lätt att flytta på ålderns höst). En annan faktor som har haft betydelse är den höga inflationen som hade fram . Den möjliggjorde för dem som ägde sin bostad att tillgodogöra sig stora vinster. Detta har lett till att det är de äldre och medelålders som bott länge i storstäderna och gjorde sin boendekarriär för som bor i de rika områdena och de mest attraktiva bostäderna. För att belysa segregationens åldersdimension väljer vi att ta fram andelen barn och ungdomar från 0 till och andelen i olika typer av bostadsområden. Andel av befolkningen i procent. Som det framgår av tabell 2.10 var andelen äldre lägst i bostadsom- råden med "extremt låg inkomst" vilket till stor del kan förklaras som ett resultat av ovannämnda faktorer. Det som är mest intressant i sammanhanget var den höga andelen barn och ungdomar i de socialt och ekonomiskt mest utsatta områdena. Dessutom har denna andel varit i stort sett oförändrad . $IAGRAM +VOTEN MELLAN ANDELEN ¥R OCH W ¥R EFTER OMR¥DESTYP I STORSTADSREGIONERNA OCH Låg Mycket låg Extremt låg Källa: och egna beräkningar. Diagram 2.6 visar att kvoten mellan andelen barn/ungdomar och pensionärer var högst i extremt låg inkomst - områdena. I dessa områden bodde nästan fem gånger så många barn/ungdomar som pensionärer. 31 Den största förändringen skedde däremot i höginkomstområdena. Där minskade kvoten . Minskningen var ett resultat av både fallande andel barn/ungdomar och ökade andel pensionärer. I extremt hög in- komst - områdena minskade kvoten med . Det var framförallt den starkt ökade andelen pensionärer i dessa områden som påverkade kvoten negativt. 31 Det kan också jämföras med att i riket som helhet bodde 1994 två gånger så många personer i åldern som i åldern 65-w år. Vilka konsekvenser det kommer att få för sammanhållningen och förståelsen mellan generationerna att det växer upp generationer av ungdomar i områden där de sällan träffar äldre människor vet vi ingenting om . Men att konsekvenserna blir negativa och att de äldres erfarenheter är viktiga för den unga generationens utveckling kan man förmoda. 3Sambandet mellan etnisk och ekonomisk respektive social segregation I kapitel två visades att segregationen i storstäderna är mycket påtaglig. Där visades också att alla fyra studerade dimensioner (ekonomisk, social, etnisk och demografisk) i stort sett sammanföll. Till i huvudsak samma slutsats kom fram i sin sociala rapport. Således sammanföll enligt etnisk och ekonomisk segregation i storstäderna. Detta kan tolkas som att den etniska segregationen inte är resultat av fritt val (viljan att bo till- sammans med sina landsmän) utan att denna framförallt är ett resul- tat av en segregation som bygger på ekonomiska och sociala grunder och som i sin tur avspeglar en strukturell utestängning från sam- hällslivet. Tolkningen att det är frågan om social segregation och inte i första hand en etnisk sådan strider mot den gängse uppfattningen framförd av en del forskare att segregation är ett invandrarproblem. Enligt dem uppstår problemet som resultat av invandrarnas strävan att bo nära varandra, för att söka trygghet och behålla sin kultur. Utgångspunkten för sådana förklaringar är att boendet och den miljö som man bor i är resultatet av ett fritt val (alltså att olika befolk- ningsgrupper har olika preferenser när det gäller boendet). Den bild som kom fram i kapitel två gav dock inget stöd för antagandet att en majoritet av invandrarna vill ha sitt eget område där de kan bo, vara trygga och utveckla sitt kulturella arv (se nedan). Den amerikanska segregationsmodellen typ saknar dessbättre motsva- righet i . Tvärtom är det ofta så att i ett och samma område bor tiotals nationaliteter som inbördes ofta har olika traditioner och kommer från helt olika världsdelar. Och inte minst bor i dessa områden ett stort antal svenskar. Att studera sambandet mellan etnisk och social respektive ekono- misk segregation är viktigt inte minst beroende på att segregationen oftast uppfattas och tolkas just som segregation i boende mellan svenskar och invandrare, alltså etnisk segregation. Detta var också en av de viktigaste faktorerna som ledde till att boendesegregationen började uppmärksammas . Redan från början observerade man ett antal områden i storstäderna som hade stora sociala problem och en hög andel invandrare (oftast ). De områdena betecknades ganska snabbt som invandrartäta områden och invandrarnas vilja att bo tillsammans utpekades som en av huvudfaktorerna bakom den etniska segrega- tionen. När man sedan observerade sociala problem i invandrar- täta områden ansågs segregeringen bidra till och befästa en social utslagning baserad på etnisk grund. Det har framkommit ovan att det oftast är tiotals olika nationaliteter som bor i ett och samma område och att man inte kunde observera några generella tendenser som liknar den amerikanska segregations- modellen. Dessutom, som vi visade i kapitel två, finns det ett starkt positivt samband mellan socialbidragsberoendet bland den infödda befolkningen och socialbidragsberoendet bland befolkningen totalt i extremt låginkomst - områden. Segregation som bygger på sociala respektive ekonomiska premisser blir tydlig i analysen av socialbidragsberoendet bland den infödda befolkningen. var tyngdpunkten, vad gäller denna analys, satt på de extremt låginkomst - områdena. Men för att få svar på frågan om segregationen i storstäderna framförallt bygger på ekono- miska och sociala grunder eller på etniska grunder testas sambandet mellan andelen invandrare och andelen socialbidragstagare i stor- stadsregionerna (Stor , Stor och Stor ). Som redan påpekas går de ekonomiska och sociala problem hand i hand och det är oftast mer eller mindre omöjligt att göra en tydligt avgränsning, men det är utan tvekan så att de personer som får socialbidrag är de som är ekonomiskt utsatta 32, dessutom har en stor andel socialbidragstagare missbruks- och andra slags sociala pro- blem. Avgränsningen mellan sociala och ekonomiska problem när det gäller socialbidragstagare skulle bokföringsmässigt kunna göras genom att kontrollera vad slags försörjningshinder socialbidragstaga- re uppges ha. Som en illustration kan vi använda oss av en longitu- dinell studie gjord av i . I denna studie har man bl.a. studerat de vanligast förekommande försörjningshindren för socialbidragstagare. Man kommer fram till att av de 12 000 hushåll som kan betecknas haft ett PERMANENT bidragsbehov dominerade arbetslöshet och sociala-/medicinska skäl som försörjningshinder för sammanta- get av hushållen. Om man särskiljer svenskar och invandrare visar det sig att av de 6500 svenska hushåll var arbetssökande och hade rehabiliteringsbidrag av sociala-/medicinska skäl. När det gäller de 4 800 utomnordiska hushållen med PERMANENT bidragsbehov var arbetssökande, läste svenska på SFI, hade ingen eller låg pension och hade rehabilite- ringsbidrag av sociala-/medicinska skäl. Sambandet mellan andelen invandrare och andelen socialbidragsta- gare testas med hjälp av korrelationskoefficienten. Resultat av testen blir en korrelationskoefficient som är lika med 0,8. Detta resultat tolkas som att det finns ett starkt och positivt samband mellan 32 ) EN INTERVJUSTUDIE UTF¶RD AV PROFESSOR "ENGT 3TARRIN OCH MEDARBETARE VID H¶GSKOLAN I +ARLSTAD VISAR MAN HUR ARBETSL¶SA MED H¥RD ANSTR¤NGD EKONOMI S¥ L¥NGT M¶JLIGT UTNYTTJAR DE TILLG¥NGAR MAN HAR INNAN MAN S¶KER SOCIALBIDRAG DRAR IN ¤NNU MER P¥ SINA KOSTNADER OM DET ¤R M¶JLIGT L¥NAR AV SL¤KTINGAR OCH V¤NNER S¤LJER OCH PANTS¤TTER DET MAN HAR AV N¥GOT V¤RDE ALLT I SYFTE ATT UNDVIKA DEN YTTERLIGARE SKAM UPPLEVELSE SOM DET INNEB¤R ATT F¶RUTOM ARBETSL¶S OCKS¥ VARA BIDRAGSBEH¶VANDE (i , 1997). andelen invandrare och andelen infödda svenskar som får socialbi- drag. Alltså de så kallade invandrartäta områdena är framförallt områden som är socialt och ekonomiskt mest utsatta. $IAGRAM 3AMBANDET MELLAN ANDELEN INVANDRARE OCH ANDELEN SOCIALBIDRAGSTAGARE AV DEN INF¶DDA BEFOLKNINGEN I STORSTADSREGIONER Diagram 3.1 visar att andelen invandrare är som högst i de områden där andelen socialbidragstagare av den infödda befolkningen är högst. 33 Alltså i de områden som kan anses socialt och ekonomiskt mest utsatta. Att andelen invandrare är högst i just dessa områden är ingenting anmärkningsvärt med hänsyn till att invandrare har lägre 33 Man kan också se att det finns ett antal områden som avviker från den gene- rella bilden, alltså har en hög andel invandrare och en låg andel socialbidragsta- gare av den infödda befolkningen. Ett av dessa bostadsområden är det redan tidigare uppmärksammade , ett område som karakteriseras av att den totala andelen socialbidragstagare sjönk , oavsett att andel invandrare ökade (se vidare sid. 39). inkomster och är yngre än befolkningen totalt. Dessutom tar det tid för nyinflyttade till att lära sig både språket och hur samhäl- let fungerar. Social rapport visar att segregationen beror på utvecklingen på arbetsmarknaden. Enligt är invandrare och ungdomar (de grupper som försöker etablera sig på arbetsmarknaden) mest utsatta på dagens svenska arbetsmarknad. Dessutom är de sällan berättigade till arbetslöshetsersättning. Men även de ungdomar (framförallt unga kvinnor) och invandrare (framförallt invandrare från länder utanför ) som inte är direkt drabbade av arbets- lösheten befinner sig i en otrygg situation, dvs. får oftast nöja sig med tillfälliga anställningar. Vidare får personer med omfattande sjukskrivningar efter friskskrivningen allt svårare att återkomma till arbetsmarknaden. Det faktum att andelen långtidssjukskrivna är större i de fattigaste än i de rikaste bostadsområdena visar också att utsorteringsmekanismer som verkar på arbetsmarknaden i stort sett bestämmer segregationen (dvs. de som stängs ute hamnar i samma bostadsområde). Den svenska välfärdsdebatten har för det mesta handlat om situationen för de som redan är inne i systemet (har en fast förankring på arbetsmarknaden). Medan de som står utanför riskerar att bli glömda. blir de endast uppmärksam- made indirekt i och med de höga socialbidragskostnaderna och det faktum att socialbidragskostnaderna direkt påverkar andra kommu- nala åtaganden som skolan, äldreomsorgen och dyl. Detta förstärker bilden av EN I F¶RSTA HAND EKONOMISK OCH SOCIAL SEGREGATION, men visar också att segregationen är ett resultat av tudelningen mellan de som är etablerade på arbetsmarknaden (detsamma som de som är inne i systemet och utgör välfärdens kärnklass) och de som inte är etablerade på arbetsmarknaden. Det finns klara tendenser att de sista utgör en outsider-klass. som så tidigare är det arbetsmarknaden som bestämmer klassindelningen. var det skillnaden mellan arbetare och tjänsteman som utgjorde klassavgränsningen. Men i och med att gränserna mellan de flesta arbetare och tjänstemän (som har en trygg position på arbetsmarknaden och därmed i trygghetssystemen) är på väg att suddas ut (bl.a. beroende på att dagens arbetsmarknad sätter mycket högre krav och att allt fler arbetare hanterar arbetsuppgifter som tidigare skulle betecknats som tjänstemanna uppgifter) blir gränsdragningen mycket mer tydlig och relevant mellan de som är etablerade på arbetsmarknaden respektive de som inte är det. markerade i sin sociala rapport tydligt denna gräns- dragningen genom att visa att den majoritet av befolkningen som har en fast förankring på arbetsmarknaden har gått helskinnad genom den värsta perioden i ekonomiska historia efter . (UR SER SEGREGATIONEN I 3VERIGE UT I J¤MF¶RELSE MED ANDRA L¤NDER Den bild som kommit fram när det gäller segregationen i är ganska lika utvecklingen i andra industriländer. Proble- men och segregationens konsekvenser är mer eller mindre desamma. Den stora skillnaden är att andra länder har upplevt segregationen mycket tidigare än . En förklaring till detta är det höga arbetskraftsdeltagandet med mer eller mindre full sysselsättning som hade . Men också välfärdssta- tens utbyggnad har betytt mycket för att motverka segregationen. Generellt gäller att segregationen i inte är så stark rotad som i de flesta andra länder men utvecklingen börjar allt mer likna dessa. Redan i kapitel två har vi jämfört vissa aspekter av den etniska segregationen i med motsvarande i . Slutsatsen var entydigt att det amerikanska etniska segregationsmönstret inte fanns i . Men det är just när det gäller den höga andelen invandrare som bor i de fattiga bostadsområdena som utmärker sig i 34 Vi är medvetna om att detta är en stark förenkling av klasstrukturen (de som är etablerade på arbetsmarknaden är ingalunda klasslösa). Men denna förenkling bedöms som nödvändig för att åskådliggöra den nya verklighet som vi lever i. SOU 1997:118 $ELADE ST¤DER 71 I en studie 35 gjord av visade det sig att både andelen invandrare som bodde i de fattiga områdena och kvoten mellan andelen invandrare som bodde i de fattiga respektive andra bostadsområden var högst i av alla jämförda länder. 36 När det gäller kvoten var på andra plats, medan när det gäller andelen var det som hade näst högsta andelen invandrare som bodde i de fattiga områdena. I fortsättningen kommer vi att se att den franska utvecklingen också är i hög grad relevant för , oavsett att man kan förmoda att de franska invandrarna har mindre språksvårigheter (eftersom de i stor utsträckning härstammar från tidigare franska kolonier och som sådana talar franska mer eller mindre som de infödda fransmännen) än de svenska invandrarna. Loic Waquant37 har gjort jämförande analyser där man analyserat utvecklingen i och som utgör exempel på olika typer av utveckling. Jämförelsen visar på väsentliga skillnader mellan den europeiska och den nordamerikanska utvecklingen, trots uppfatt- ningar om att den europeiska nyfattigdomen och de europeiska formerna för segregering i storstäderna skulle visa tendenser till en amerikanisering. Som vi har sett i kapitel två finns det inga gene- rella tendenser i den svenska utvecklingen som motsvarar den amerikanska segregationsutvecklingen. beskriver Waquants studie och dess relevans för den svenska utvecklingen så här: %NLIGT 7AQUANT BEST¥R SKILLNADERNA I ATT DET AMERIKANSKA S K SVARTA B¤LTET I F¶RSTA HAND ¤R LOKALISERAT TILL OMR¥DEN I STORST¤DERNAS K¤RNA MEDAN DET FRANSKA R¶DA B¤LTET I STORT ¤R IDENTISK MED ARBETARF¶RORTER I STORST¤DERNAS PERIFERI 3¥TILLVIDA ¤R DET FRANSKA SEGREGATIONSM¶NSTRET I H¶GSTA GRAD GILTIG F¶R DE SVENSKA STORST¤DERNA 7AQUANTS SLUTSATS ¤R ATT I 53! 35 Distressed , 1997. 36Sverige, , , , , . 37Studien refereras i Social rapport , . STAMMAR PROBLEMET I HUVUDSAK FR¥N RASOJ¤MLIKHETEN I SAMSPEL MED SVAGHETER I DEN AMERIKANSKA SOCIALPOLITIKEN ELLER RENTAV MED STATENS FR¥NVARO I DESSA OMR¥DEN $ET NORDAMERIKANSKA GETTOT MED SINA SVARTA INV¥NARE HAR EN N¤STINTILL SJ¤LVKLAR UPPDELNING AV STADSRUM $ET ¤R ENLIGT 7AQUANT EN RACIAL FORMATION TILL SKILLNAD FR¥N SINA EUROPEISKA MOTSVARIGHETER 6ARDAGEN I DE NORDAMERIKANSKA GETTOOMR¥DENA F¶R INTE S¤LLAN MED SIG EN P¥TAGLIG FYSISK RISK VILKET INTE KAN P¥ST¥S OM DE EUROPEISKA MOTSVARIGHETER NA ) &RANKRIKE ¤R SITUATIONEN ENLIGT 7AQUANT HELT ANNORLUNDA P¥ ¥TMINSTONE TV¥ VIKTIGA PUNKTER &¶R DET F¶RSTA SER HAN DE NORDAFRI KANSKA IMMIGRANTERNAS SITUATION I F¶RORTERNA SOM EN KLASSFR¥GA SNARARE ¤N SOM DISKRIMINERING P¥ ETNISKA RAS GRUNDER &¶R DET ANDRA ANSER HAN ATT I &RANKRIKE ¤R STATEN OCH OFFENTLIGHETEN BETYD LIGT MER N¤RVARANDE I DE UTSATTA BOSTADSOMR¥DENA OCH F¶RS¶KER R¤TTA TILL MISSF¶RH¥LLANDENA OM ¤N MED HITTILLS SVAGA EFFEKTER