sou · GLB3115 · 1998-01-01 00:00:00 — Det gör däremot det sociala skyddsnätet och fördelningspolitiken i , efter- som de baseras på medborgarskap och inte uteslutande på löne- anställning . 2.EU-politiken som frikopplar familjen (och dess interna fördel- ning av betalt och obetalt arbete) från stat–marknad- förhållanden (policytriangeln), förhindrar aktiva strategier att avskaffa de institutionella barriärer som vidmakthåller missgyn- nande på grund av kön (, 1996). Svensk jämställdhetspoli- tik tar inte tillräcklig hänsyn till de dynamiska sambanden mel- lan familje- och marknadsbeteende. Trots detta finns där möjlig- het att utveckla progressiva policystrategier (förmånlig behand- ling) på arbetsmarknaden vilka kompenserar kvinnor för deras vårdansvar. 3.Varken eller ansvarar inför några politiska valmanskårer inom eller över policy-gränser. Dom- stolsbeslut kan gå rakt emot avsikter i EU:s sociala handlings- program och resolutioner för att främja jämställdhet (Hoskyns, 1996), vilket också skedde i fallet Kalanke. Beslut av denna sort ogiltigförklarar dessutom kvinnors politiska aktivism i de med- lemsstater där man kämpat för lagar om förmånligare behandling genom att att mobilisera väljare, bilda koalitioner, erhålla stöd från folkvalda representanter och genom att vinna diskursiva drabbningar på den offentliga arenan. Den höga andelen kvinnor i den svenska och andra policyskapande organ öppnar emellertid för möjligheten att främja strategier som kan motver- ka de uteslutningsmekanismer som vidmakthåller missgynnande på grund av kön. Den demokratiska processen undermineras dock av det supranationella policyskapandet. Domsluten i olika jämställdhetsfall stödjer rättsforskares argument att de processer som reproducerar missgynnande, såväl som motmedel mot dessa, bör kontextualiseras i specifika historiska och politiska sammanhang.41 Betraktat utifrån missgynnandets dubbelriktade spegel, kan vi se att varken EU:s eller behandling av jämställdhet har frambringat några progressiva policyåtgärder som förmått bryta missgynnandets cirkel och förändra det institutionella klimatet. Positiva åtgärder som verkligen förändrar institutionell status quo har inte införlivats i någon av modellerna, bortsett från positiv särbehandling i dess snävaste mening (integration av tidigare uteslutna grupper, dvs. När policyn ger utrymme för en tillräckligt stor andel individer som ser sig själva som tillhörande en missgynnad grupp kan dessa åtgärder påverka den institutionella och beslutsfattande ordningen.42 Inom ramen för den svenska lagstiftning- en om förbud mot könsdiskriminering är positiv särbehandling ett icke-obligatoriskt inslag (se paragraf 3–12). Arbetsgivare uppmanas att skapa handlingsplaner för att främja en jämn könsfördelning i skilda typer av arbete och för olika kategorier av arbetstagare, eller göra särskilda ansträngningar för att öka det underrepresenterade könets proportionalitet (, 1996a). Lagens vaghet möjliggör för nya former av gynnsam behandling, men den varken bestraffar eller 41Detta kommer till uttryck i (kommande) studie av den spanska lagstiftningen kring sexuella trakasserier. Valiente menar att spanska femokrater använde den allmänna önskan att efterlikna som ett diskursivt vapen för att få igenom lagstiftningen, men detta har inte kunnat övervinna motståndet mot lagens tillämpning. 42Hultin & (1996) undersöker i en innovativ studie den process varigenom dominerande grupper reproducerar sig själva. Forskarna kallar detta aktiv diskrimine- ring: manliga arbetsledares benägenhet att värdera mäns prestationer och resurser högre än kvinnors. De finner i sin analys att svenska arbetsorganisationer med en manlig arbetsledare har större lönespridning än dem med en kvinnlig. Kön och missgynnande – utövar tryck mot motsträviga arbetsgivare. Det återstår att se om EG- domstolens beslut kan underminera dessa frivilliga planer. för jämställdhet, som vilar på principen om lika lön för lika arbete, har potentialen att komma tillrätta med diskriminering av kategorier. Den hålls dock tillbaka genom en klausul om mark- nadskriteriers prioritet. I det svenska ramverket sker detta genom definitionen av vad som är rimligt. Innan en jämförbar värdenorm kan appliceras, är det nödvändigt med en offentlig debatt och en allmän medvetenhet om hur genderiserade arbetsmarknader fungerar. Förekomsten av kvinnliga arbetsområden med låg lönesättning åter- speglar snarare dominerande gruppers makt och institutionell praxis, än någon marknadsrationalitet. En missgynnande-modell inbegriper strategier för att uppnå opar- tiskhet, rimlighet och rättvisa och går längre än att avhjälpa enskilda oförrätter. Den bemöter istället diskriminering av kategorier. Detta innebär att könsneutrala policyramverk överges, som möjliggör för priviligierade grupper att hävda ojämlik behandling vid införandet av handlingsplaner för positiv särbehandling (avsedda att fördelaktigt behandla eller kompensera missgynnade grupper). Denna medveten- het uttrycker , en av de främsta förespråkarna och uttolkarna av de kanadensiska jämställdhetsinitiativen: Att anta att alla individer är lika, som görs i likabehandlingsmo- dellen, är att transplantera en individuell behandlingsmodell på ett samhälle som lider av djupa gruppbaserade ojämlikheter och därigenom försöka utrota dem (Sheppard, 1993, s. 4). –––––––––––– Den här studien hade inte kunnat genomföras utan de forskningsinsatser och insikter som , juridikstuderande och rättsforskare, bistått mig med. Jag vill också tacka , professor i juridik vid , som har delat med sig av sin stora kunskap inom området komparativ rättsforskning, samt , JämO, som har försett mig med material om jämställdhetslagen. Avslutningsvis vill jag uttrycka min tacksamhet mot mina kollegor vid i jämförande genusstudier, , och , vilka har tillbringar många timmar med att läsa denna text: deras kommentarer och förslag har varit ovärderliga. –––––––––––– Arbetsdomstolens domar, 1/1996. 257–300. (1997) Kvinnor & män på arbetsmarknaden: Den flexibla arbetsmarknaden. , (1990) Same Difference: Feminism and Sexual Difference. Bieback, (1996) Indirect Discrimination Within the Meaning of Directive (CE) 79/7 in the of the EC Member States. European Commission, Directorate-General , Industrial Relations, and Social Affairs. , (1994) Mäns makt och kvinnors intressen . , om den universella svenska välfärdsstaten. nr 3 s. 223–233. Borchorst, (1994) Welfare Regimes, Womens Interests, and the EC. Gendering Welfare Regimes, (red.) Bryson, (1997). Citizenship, caring, and commodification. Crossing Borders: Gender and Citizenship in Transition. , (1996) Ensamstående mödrar i . Kvinnor och välfärden. Cockburn, (1983) Brothers, Dominance and Technological Change. Commission of Communities, Memorandum on Equal Pay for Work of Equal Value, COM (94) 6 final, , 23. , (1996) , Gender, and Equality in Union. European Commission, Employment, Industiral Relations and Social Affairs. V/D 5 Drangert, Pili & , (1996) Underlag till remissvar på betänkandet och EMU , (1991) Toward a Third : Womens Politics and Welfare Policies in . , Vol.58, No.3. 677–705. (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism. Ehmann, (1996) Positive Action for Equal Opportunities in Union Before and After the Kalanke-Judgment, , , . , (1996) The Swedish Case – the promise land of sex equality? Sex Equality in Union. : and Sons. , (1996). E.U. Enlargement and the Community Social Policy: Industrial, Atypical Work and Health/Safety Regulations. Swedish Report on Training in Health & Safety Matters and Atypical Work. Kön och missgynnande – (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism. , (1987) From Poor Relief to Institutional Welfare States. The Scandinavian Model: Welfare States and Welfare Res e- arch, Red. R. , E.J. Ringen, and H. Uusilato. Armonk, NY: M.E. European Parliament session documents A4-0338/95, . (1995) Sex Equality in the Single Market: New Directions for Court of . Fraser, (1996) Multiculturalism and . Constellations: Theory. 3: No.1. Fraser, (1995) After the Family Wage: Welfare, Political Theory, Vol. 22 (). Fraser, and . Dependency Demystified: Inscriptions of in a Keyword of the . Social Politics: International i- es in Gender, State, and Society. 1. s. 4–32. , (1992) European Community Discrimination : A Critique, Gelb, (1989) Feminism and Politics: A Comparative Perspective. Handbook on equal treatment for men and women in Community (1995). : European Commission. , (1987) and Woman : Essays in State Feminism. & Jo (1996) Women, Work, and Care: Womens Dual Role and Double Burden in EC Sex Equality and . Engendering Citizens- hip, Work, and Care, Seminar 1 of the EC Programme, Gender and Citizens- hip: social integration and social exclusion in European Welfare States. & OKeefe (1996) , Red. Sex Equality in Union. : and Sons. , (1989) Att lägga livet till rätta. Studier i svensk folkhemspolitik. , (1990) Genussystemet i Demokrati och makt i . , m.fl. (1994a) Gender and the Swedish . Comparati- ve Studies of Welfare States. , (1994b). Solo Mothers, Policy Regimes, and the Logics of Gender. Gendering Welfare Regimes, edited by . , (1996a) Frauenbewegung für Staatsburgerrechte – Das Beispiel . Feministische Studien: Sozialpolitik in . vol 14 nr 2, s: 17– 34. , (1990) "No Exit, No Voice: Women's Economic Dependency and the Welfare State", Acta Sociologica, Vol. 33, s: 235–249 , , (1996b).Gemusperspektiv på det sociala medborgarskapet. En studie av ensamstående mödrar. i Generell välfärd. Hot och möjligheter? (red.) Honneth, Axel (1996) The Struggle for Recogntion. The Moral Grammar of Social Hoskyns, (1996) Integrating Gender: Women, , and Politics in the (1996) and Female Inequalities – A Case of Discrimination. Paper presented at LNU Seminar, , Novem- ber 13. , (1997) Womens Paradise Lost? Social services and care in the quasi-markets in . Crossing Borders: Gender and Citizenship in Tran- sition. Knijn, (1994) Fish without Bikes: Revision of the Dutch Welfare States and Its Consequences for the (In)dependence of Single Mothers, Social Politics: International Studies in Gender, State, and Society , Vol. 1. s. Korpi, , Gender, and Citizenship Rights. in Contested Citizenship: A Century of Social Policy Development in the Western World. (red.) Korpi & (under utgivning) Korpi, (1989) Politics and State Autonomy in the Development of Social Citizenship. 54:309–28. Leibfried, och , (1995). European Social Policy: Between Fragmentation and Integration. Lenaerts, Koen (1992) Some Thoughts About the Interaction Between Judges and Politicians in Community. Yearbook of European . , Arnlaug (1992) Welfare States and Working Mothers. , (1993) Women and Social Policies in Europe: Work, Family and State. Aldershoot, : . , , (1995). Gender and the Evolution of European Social Policies, European Social Policy, (red.) , , (1994) Gender and the Evolution of Social Policies. 4/94. Lister, (1995). Dilemmas in Engendering Citizenship. Economy and Society. 1: s.1–40. (1987) Feminism Unmodified: Discourses on and Life. Majury, (1991) Strategizing In Equality. At the Boundaries of . Mazey, (1995) The Development of EU Equality Policies: Bureaucratic Expansion on Behalf of Women? 4. s. 591–609. Kön och missgynnande – Meehan, (1991) European Social Citizenship and Social Policies. Frontiers of Social Citizenship. (red.) Meehan, (1997) Womens European Citizenship: Theoretical and Political Problems. I The Causes of Womens Exclusion: Actors, Processes and Institu- tions. Seminar 2 of the EC Programme Gender and Ciitzenship: Social Integra- tion and Social Exclusion in Welfare States. Minow, (1990) Making All the Difference: Inclusion, Exclusion, and American . Montanari, (1993) Harmonisering av social politik inom EG. (Bilaga 1) EG, Kvinnorna och välfärdem: Social välfärd och jämställdhet mellan kvinnor och man I ett europeiski perspektiv. Betänkande av EG- konsekvensutredningarna. SOU 1993: 117. Montanari, (1995). Harmonisation of Social Policies and Social Regulations in . 21–45. , (1993) Equal Treatment of the Sexes in European Community : What Does Equal Mean? 45–74. , (1996) Family Connections: An Introduction to Family Studies. OConnor, (1996) Labour Market Participation, Gender, and Citizenship. From Women in the to Gendering Welfare State Regimes. Cur- rent Sociology. 78–100. Opinion of Advocate General . (1997) Case C-409/95. Helmmut v Land . Delivered on 15. Orloff, (1993) Gender and the Social Rights of Citizenship: The Comparative Analysis of State Policies and Gender Relations. American Soci- ological Review. 303–328. Ostner, (1993) Slow Motion: Women, Work, and Family in . (red.) Women and Social Policies in Europe Aldershot: gar Pateman, (1989) The Disorder of Women: Democracy, Feminism and Political Theory. , CA: . Pateman, (1996) Democratization and Citizenship in the 1990s . , W. (1994). Subsidiarity: A Definition to any Vision? 116–132. Pierson, (1994) Dismantling the Welfare State? , , and the Politics of Retrenchment: : Pierson, (1996). The to European Integration: An Historical Institutional Analysis. Comparative Political Studies. 29: 150- s. (1996) 35th leg., 35. Reskin, (1986) Womens Work, Mens Work: Sex Segregation on the . , ( 1990) Theoretical Perspectives on Sexual Difference. , (1996) The Politics of Social : Court of and the Social Dimension. Paper presented at the . , 29–1. (1996). Ett fördjupningsmaterial om den nya pensionen (1997). Reformerat pensionssystem – utfall för individer . RFV Redovisar 1997: 3. Ruggie, (1984) and The Working Woman: A Comparative Study of and . , (1994) Gendering Welfare Regimes. Saraceno, (1994) The Ambivalent Familism of the Italian . Social Politics: International Studies in Gender, State, and Society . Scheiwe, (1994) EC Laws Unequal Treatment of the Family: The Case of Court of on Rules Prohibiting Discrimination on Gr o- unds of Sex and Nationality. Social and Legal Studies. 3. s. Sheppard, (1993) Study Paper prepared on Litigating the Relationship Sheppard, (1991) The I and the It : Reflections on a Feminist to Constitutional Theory. Sheppard, (1990) Recognition of the Disadvantaging of Women: The Promise of v. of . 35. s. 207–234. Siaroff, (1994) Work, Welfare, and Gender Inequality: A New Typology. Gendering Welfare States. Spicker, (1994). The Principle of Subsidiarity and the Social Policy of . 1. s. 3– 14. Stark, (1993). Stark, (1994) , April 1. Stark, , (1996), . , (1996) The Principle of Equal Treatment for Men and Women in . Sex Equality in Union. Red.Tamara and , : and Sons. (1993) Pension Reforms in . , (1987). A Study in the Growth of Part-time Work in . (SOU 1996: 158). Szyszczak, (1996) Community on Pregnancy and Maternity. Sex Equality in Union. and , : and Sons. United Nations Development Programme (UNDP). s 73–86. Kön och missgynnande – Valiente, (1997) The Regulation of Sexual Harassment in the Workplace in : the Role of State Feminists in the Elaboration of Gender Equality i- cies , (1995) Social Capitalism: A Study of in the . , (1996) Beyond Sex Equality. Sex Equality in Union. : and Sons. 383–398. Weir, (1995) Poverty, Social Rights, and the Poverty of Place in the . European Social Policy: Between Fragmentation and Integr a- tion. : Brookings Inst i- tution. , (1996) Barnmorskan och läkaren: kompetens och konflikt i svensk förlossningsvård, 1870–1920. är professor i nationalekonomi vid . Hon forskar bl.a. om ekonomiska effekter av familjepolitiken. Konsekven- serna av skattepolitik och subventionerad barnomsorg för kvinnors arbetsmarknadsbeteende i olika länder är några av de politikområden hon analyserat. har publicerat artiklar i antologier och vetenskapliga tidskrifter, och är en av författarna i boken . Feminist perspectives on economics (1995). är docent i sociologi, verksam vid vid , och föreståndare för Forskarskolan i jämförande genusstudier. Hon är redaktör för tidskriften : International Studies of Gender, State, and Society. Hon har publicerat artiklar om kön och välfärdsstater, kring teman som kön och medborgarskap, kvinnors maktresurser och välfärdsstaten, samt kvinnors ekonomiska beroende och sociala medborgarskap. Några av hennes senaste publikationer inom dessa områden är: Womens Collectivities, and the Making of Welfare States (tillsammans med ), Theory and Society (utkommer ); Frauenbewegung fŸr Staatsburgerrechte – Das Beispiel , i Feministische Studien (); No Exit, No Voice: Married Womens Economic Dependency and the , i Acta Sociologica (). leder hon ett internationellt forskningsprojekt, finansierat av . är FD och forskarassistent vid , . Hon har tidigare forskat om invandrar- och skolpolitik, men arbetar nu med en jämförande studie av familjepoli- tik i och i och . Hon studerar framför allt hur föräldrar fördelar ansvaret för barnen efter en skilsmässa. avhandling hette Från lag till bruk. formens genomförande och publicerades . Den retoriska staten i Häften för kritiska studier är doktorand i statsvetenskap vid . Hennes forskningsområde är förändringar i välfärdsstaten med inriktning på kontextuella variationer och historiska processer i transformationen av den medicinska professionen ur ett köns- och maktperspektiv. arbetar med avhandlingen feminisering – En köns- och maktaspekt . är FK och arbetar som ämnessakkunnig på Arbetsmarknadsdeparte- mentet med ansvar för arbetsmarknads- och jämställdhetsfrågor. Hon har tidigare bl.a. varit ensamutredare i Utredningen om kvinnors arbetsmarknad. (Slutbetänkandet heter Hälften vore nog , SOU 1996:56.) Arbetsuppgifterna på innebär framtagning och analys av statistik som beskriver utvecklingen på arbetsmarknaden ur ett könsperpektiv. Även uppföljning av de arbets- marknadspolitiska målen ur jämställdhetssynpunkt ingår i ansvars- området. är docent i statsvetenskap vid . Hennes forskningsområde är välfärdsstaten och socialpolitiken ur ett genus- perspektiv. Hon har skrivit Gender, Equality and Welfare States (1996) och Från familj till individ i socialpolitiken i Kvinnors historia (1993). arbetar med en jämförelse av de nordiska välfärdsstaterna, Gender Inequality and the Social Democratic Welfare States. professor i företagsekonomi vid (halvtid) och docent i företagsekonomi vid . Hennes forskningsområden är redovisning och genusperspektiv på ekonomis- ka problem. Hon intresserar sig för ekonomisk teori, redovisningsteo- ri, effektivitetsmätning och för jämställdhetsfrågor. har tidigare skrivit bl.a. Social redovisning (1978), Avskrivningar: om anläggningstillgångar med långt liv (1994), samt Rent ekonomiskt? (1991) och Halva makten – hela lönen! (1994). Hon arbetar med ett jämförande genusprojekt om hur olika samhällen organiserar mönstret av betalt och obetalt arbete.