sou · GLB3120 · 1998-01-01 00:00:00 — Den tredje dimensionen är pedagogik och handlar om hur man från den enskilda folkhögskolans eller studieförbundets sida idealt sett tänker sig att genomförandet av studiearbetet bör gå till. Svaren visar enligt författaren att denna bild inte överensstämmer med vad som sker i verksamheten. Denna obalans finns i det gemensamma idealet med deltagarstyrning och demokratiska arbetsformer. Inte heller vad gäller personlig utveckling och sam- hällsengagemang lever bildningsanordnarna upp till idealet enligt författaren. menar att folkbildningsarbetets tankemässiga ryggrad är ifrågasatt eftersom den inte står i balans med det samhälle och den omvärld som folkbildningen har att verka i. , HANS (1995a) Folkbildningen och deltagare med funktionshinder. Förutsättningar och möjligheter i sex kommuner samt vid 44 högskolor. Analys av måldokument (del 1). , Rapport från . , HANS (1995b) Folkbildningen och deltagare med funktionshinder. Förutsättningar och möjligheter i sex kommuner samt vid 44 högskolor. Analys av måldokument (del 2). , Rapport från . Rapporterna är finansierade av . Kategorisering: Folkbildning, folkhögskolor, studieförbund, måldoku- ment, funktionshinder 90 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Dessa rapporter avser att ge en kvalificerad och systematisk kartläggning samt sammanställning av befintlig verksamhet rörande deltagare med funktionshinder inom folkbildningsområdet. Arbetet är i detta hänseende inriktat på folkbildningsformer och utvärderingsresultat. Dessutom ges en diskussion om hur och varför verksamheten med deltagare med funktionshinder inom folkbildningen utvecklats i ena eller andra riktningen efter folkbildningsreformen 1991. Studien berör samtliga studieförbundsavdelningar i sex kommuner: , , , , och . Dessutom ingår 44 folkhögskolor. Författaren visar att det i relation till befolkningen i stort är färre deltagare med funktionshinder på folkhögskolorna än i andelen av totala befolkningen. Det har dock skett en ökning av antalet deltagare med funktionshinder . Det är i de större städerna som fritt val av med funktionshinder är störst. I glesbygden finns inte mycket att välja på. Författaren påpekar att det framför allt är ett par studieförbund som genomför verksamhet för och med deltagare med funktionshinder, men att det krävs en fortsatt diskussion runt begreppen fritt och frivilligt. Detta i anslutning till att studieförbundens verksamhet i många fall huvudsakligen vänder sig till medlemsorganisationerna. NITZLER, , (1994) Folkbildning för arbetsmarknaden. Från baskurs och rockskola till starta eget – deltagarens upplevelse av utbildningen. , Arbetsrapport från 105. Kategorisering: Deltagarerfarenheter av undervisningsprocessen Denna rapport behandlar de satsningar som gjordes 1992/93 på folkbildning för personer som var eller riskerade bli arbetslösa. Satsningen genomfördes inom folkhögskolor och studieförbund. Huvudsyftet med studien är att via ett antal fallstudier kvalitativt belysa satsningens effekter på individnivå. Deltagarna hade övervägande positiva erfarenheter av studierna, framför allt av de demokratiska arbetsformerna och relationen till lärare/ cirkelledare. Det direkta värdet av utbildningen på arbetsmarknaden upp- SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 91 levdes som litet. Däremot upplevde man ett socialt värde av studierna, vilket var viktigt för individen. Dessutom innebar det ökade själv- förtroende som studierna gav, samt det faktum att man var aktiv i stället för sysslolös, att man uppfattade att studierna ökade möjligheterna att få arbete. I vissa fall var erfarenheterna hos deltagarna mindre positiva. Vissa upplevde att det fanns en speciell folkhögskoleanda men kände att de hamnade utanför. De som hade ett mer instrumentellt förhållningssätt till sina studier hade också svårt att ta till sig folkbildningens undervisning. Folkbildningens företrädare är allmänt positiva till utbildningens värde och att satsningarna görs. Inom folkhögskolorna ledde satsningen till vissa administrativa problem och påfrestningar när det gäller lokaler, lärare etc. kunde satsningen innebära en utveckling av verksamheten genom att man fick nya studerandegrupper och nya lärare, vilket innebar nya idéer och intryck. , PER (1993) Skola för ande och hand. En studie av folk- högskolans praktisk-estetiska verksamhet. , Studies in Education and Psychology No 38. Kategorisering: Folkhögskola, kulturdebatt, praktisk-estetisk bildning, manlig och kvinnlig slöjd Det övergripande syftet för avhandlingen är att skildra de praktisk- estetiska ämnenas ställning inom folkhögskolan, ämnesgruppens relation till övrig folkhögskoleverksamhet, hur ämnena tagit gestalt och utvecklats och vad som påverkat detta skeende. Arbetet har avgränsats till att gälla verksamheten inom konsthistoria, teckning och manlig och kvinnlig slöjd. Problemområdet belystes utifrån följande frågeställningar: *Hur har folkhögskolans frihet att själv prioritera och utforma sin undervisning avsatt spår i de praktisk-estetiska ämnena? *Avsätter kulturdebattens konst- och miljöfrågor och pedagogik- debatten inom det allmänna skolväsendet spår i folkhögskolans arbete inom de praktisk-estetiska ämnena? På vilket sätt sker detta när så är fallet? Undersökningen visar att de praktisk-estetiska ämnenas utformning varierar mycket mellan olika folkhögskolor. Ett genomgående drag är 92 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter att man separerat den praktisk-estetiska verksamheten från den allmänna utbildningen och koncentrerat den till specialinriktade kurser. Ämnes- gruppens relation till övrig folkhögskoleverksamhet har tillsammans med organisatoriska omständigheter lett till att ämnesgruppen präglats av vaga konturer och svag utveckling. , (1986) Folkhögskolepedagogik mellan myndighet och medborgare. En studie av ett forsknings- och utvecklings- arbete på fem folkhögskolor 1975–1978. , , Forskningsgruppen för utvecklings- och miljöfrågor, Rapport 22. Kategorisering: Folkhögskola, folkbildning, informell utbildning Arbetet har sin upprinnelse i det första större statsunderstödda forsk- nings- och utvecklingsarbetet inom svensk folkhögskola, Pedagogiska modeller för folkhögskolan, mer känt som Stor-PUFF. Det utgjorde en del av 70-talsprogressivismen och hade ambitionen att stärka folk- högskolans folkbildningskaraktär. Praktiskt bestod arbetet av att finna former för problemorienterade och projektorganiserade studier. Sex delrapporter publicerades under arbetet, som var av aktionsforsknings- karaktär. Avhandlingen utgör en metateoretisk reflektion över projektet och ansluter till konfliktteori och en kritiskt-hermeneutisk forsknings- tradition. Författaren söker efter teoretiska modeller för att förstå forsknings- och utvecklingsprojektets relativa framgång men bristande förmåga att uppnå de uppställda målen. Han finner att varken marxistisk teori, reproduktionsteori, ramfaktorteori eller socialisationsteori kan ge en tillräcklig förståelse av den pedagogiska process som etablerats och inte heller till de förändringsmotstånd som mobiliserades både på de deltagande skolorna och av den ansvariga myndigheten, SÖ. Utifrån en kritik av ramfaktorteorins begränsningar och med hjälp av en omtolkning av teori om utbildningskoder konstruerar författaren en egen teoretisk tolkningsmodell, där statens strävan efter kontroll och likriktning antas utgöra objektifierande krafter och där den enskilde individens strävan att konstruera en egen identitet och livsmening antas utgöra subjektkrafter. Dynamiken i den pedagogiska processen ses som ett resultat av dessa båda krafters spel och lärarens roll som ett resultat av en balansakt mellan dessa krafter. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 93 skolepedagogik och folkbildning är subjektkrafterna relativt sett starkare än i traditionell skola och utbildning hävdas det. I det fall som här studeras demonstrerade objektkrafterna sin styrka framförallt genom den centrala myndighetens direktiv ifråga om det främsta pedagogiska kontrollinstrumentets,folkhögskoleomdömets,utformning.Svårigheterna att på ett mer konsistent sätt stärka subjektkrafterna inom ramen för den institutionaliserade folkbildningen på folkhögskola förstärktes också av att en del elever var oroliga för att förlora sina möjligheter till formell meritering om de fullföljde sina egna djupare intentioner. Den övergripande slutsatsen är att den pedagogiska traditionen kan förändras, men att det kräver betydande uppoffringar av medverkande lärare och elever och att ansvariga myndigheter måste understödja förändringsprocessen genom att förändra ram- och regelverk. -HÅRD, (1992) Informellt lärande. En studie av lärprocesser i folkhögskolemiljö. , Studies in Education and Psychology No 33. Kategorisering: Folkhögskola, lärprocesser, informellt lärande Syftet med studien är att beskriva och förstå det informella lärande som sker i folkhögskolemiljö. Det är processer som sker utanför klass- rummen som står i fokus, på vilket sätt dessa utformas och på vilket sätt rektor, lärare och elever agerar. Utgångspunkterna har varit dels aktörernas syn på informellt lärande, dels deras användning av tid för aktiviteter utanför lektionerna. Undersökningen är utförd utifrån en kvalitativ metod. För att kunna beskriva det informella lärandet utifrån olika perspektiv har flera insamlingsmetoder begagnats för att få in information. Detta ger dels olika perspektiv på problemet, dels en möjlighet till ökad kontroll av informationen. Intervjuer och dagbok valdes som metoder. Urvalet av folkhögskolor gjordes efter skoltyp (internat/externat), huvudman och geografisk placering. Studien visar att det finns ett nära samband mellan formellt och informellt lärande. Bland annat visas att elevernas syn på relationen mellan formellt och informellt lärande såväl som deras val av aktiviteter utanför lektionerna tycks påverkas av vad som sker under lektionstid. Resultaten indikerar följaktligen att formellt lärande påverkar det 94 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter Författaren föreslår därför att man skall lägga tyngdpunkten på det formella lärandet för att på så sätt även utveckla det informella. Resultaten visar att skillnaderna i undervisningssätt är grunden för olika utveckling av ett autonomt självlärande. , BO (1993) Folkhögskolor och demokratifostran. Utropstecken & Frågetecken. En undersökning med kommentarer. Kategorisering: Folkhögskola, demokrati, påverkan på studiesituationen Undersökningen avser att studera demokratiundervisningen vid landets folkhögskolor. Demokratiundervisningen betonas i propositionen 1990/91:82, som bland annat anger förutsättningarna för statligt stöd för folkhögskolorna. Författaren valde att så långt möjligt använda frågefor- muleringar från tidigare undersökningar. Formulären sändes till landets samtliga folkhögskolor. Författaren sammanfattar rapporten med orden: I summeringen slås fast att skolformen som ram för demokratisk träning svarar mot förväntan och förtroende: Mediet folkhögskola i betydelse totalmiljön konkretiserar det syfte som anges i riksdagsbeslut och förordning när det gäller demokratifostran. Det är dock angeläget att observera vissa tendenser som något försvagar den bilden – och att överväga åtgärder med utgångspunkt i dessa förändringar och stöd för förstärkning av demokratiarbetet vid de enskilda skolorna. Författaren noterar också att möjligheten till medinflytande är betydligt mer omfattande inom folkhögskolan än inom någon av de övriga utbildningsformerna. Intresset för att påverka de skolgemensamma frågorna är däremot litet. Antalet lärare och studerande som deltar i skolgemensamma aktiviteter utanför schemat har sänkts kraftigt under de senaste 5–10 åren. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 95 , , , , , , (1996) Cirkelsamhället. Studiecirklarnas betydelse för individ och lokalsamhälle. Utbildnings- departementet, SOU 1996:47. Detta är en av delrapporterna från SUFO 96. Kategorisering: Studiecirkeln, individen, samhället Undersökningens huvudfrågor var: 1. Vilken betydelse tilldelas studie- verksamheten av individer som deltar 2. Vilken roll har studieverksam- heten i lokalt samhällsliv? Studiecirklarnas betydelse studerades i tre lokalsamhällen: , och . De empiriska källorna var av många slag, som exempel nämns intervjuer med cirkeldeltagare (totalt 63 stycken), intervjuer med personer med särskild god kännedom om de tre orterna och deras cirkelvärld, statistik etc. Genom att relatera studieverksam- heten till den lokala situationen, t.ex. ortens demografi, utbildning, näringsliv, politiska och kulturella liv, ville man få en fördjupad förståelse både för cirkeldeltagaren och för cirkelsamhället. Medlet att nå detta blev en kvalitativ analys vars uppgift är att beskriva egenska- perna, beskaffenheten i cirklarnas betydelser. Studien visar att en studiecirkel kan betyda en rad olika saker för en och samma person och dessa betydelser är intimt förknippade med den enskilda individens livssituation. Variationen är också stor mellan individer. Vidare konstateras att studiecirklarna fyller en mängd funktioner i lokalsamhällena. Den stora flexibiliteten gör att cirklarna kan ha en rad olika betydelser, denna flexibilitet innebär också en anpassningsförmåga till nya omständigheter i den lokala miljön. Cirkeln bidrar till deltagarens åsiktsbildning och individuella handlingsförmåga men det finns frågetecken kring studiecirkelns funktion som en instans för kollektiv och samordnad handling i samhällsförändrande syfte. Dessutom ställer man frågan om dagens samhälle tillåter sådana möjligheter till ett aktivt deltagande i samhällslivet. 96 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter , (1994) Handen och Anden. De textila studiecirk- larnas hemligheter. Denna bok bygger på projektet och Anden: En studie av ABF och verksamhet. Projektet initierades av dessa studieförbund och finansierades av . Studiecirklar, studieförbund, textila cirklar, kulturer visar hur de textila studiecirklarna befinner sig i spänningen mellan tre olika kulturer. Boklighetens kultur, med boken i centrum, är dominerande inom studieförbundens officiella förhållningssätt till bildning. I de textila cirklarna är det snarare händighetens kultur, med tinget i centrum, och hemlighetens kultur, med välbefinnandet i centrum, som är dominerande. Med hemlighetens kultur avser författaren den kvinnliga traditionen att sköta hemmet och svara för familjens välbe- finnande – denna kultur framträder såväl i det textila hantverket som i syjuntetraditionens samtal. Folkbildningens demokrati- och kulturmål uppfylls enligt i de textila cirklarna, men hon framhåller att måluppfyllelsens vara eller icke vara beror på tolkningen av begreppen demokrati och kultur. Utöver dessa två mål lyfter författaren fram det inofficiella välbe- finnandemål som är viktigt för många deltagare i dessa cirklar. , , och samhällsnytta i hantverkscirklar och hantverksutövande. Utbildnings- departementet, SOU 1996:122. Detta är en av delrapporterna från SUFO 96. Kategorisering: Studiecirklar, studieförbund, kunskapssyn, hantverk Författarna har i denna studie intresserat sig för det välbefinnandemål som fanns vara en stark drivkraft bakom deltagandet i de textilcirklar som beskrivs i . Detta välbe- finnande genererades dels av samvaron i studiecirkeln, dels av hantver- ket i sig. Frågor som väckts är: Vilken kunskapssyn finns hos dem som i gemenskap utövar hantverk? Vilken kunskapssyn finns hos dem som SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 97 professionellt ägnar sig åt hantverk? Finns det en samhällsnytta i att gemensamt syssla med hantverk? Finns det en samhällsnytta i själva hantverkskunnandet? Rapporten är uppdelad i två avdelningar. I Vem slöjdar i cirkeln och varför? är det cirkelkulturen som står i centrum, dvs en social gemenskap där man ägnar sig åt hantverk. Det empiriska materialet utgörs dels av intervjuer med ledare och deltagare i sju mansdominerade hantverkscirklar (trä och metall), dels av skriftliga uttalanden från fem samhällsrepresentanter. I den andra delen benämnd Hantverkets väsen och värde står hantverkskulturen i centrum. Denna beskrivs med hjälp av människor med professionell anknytning till hantverk. Det empiriska materialet består av intervjuer med sex personer som representerar olika perspektiv på hantverkskulturen. I den avslutande diskussionen utgår man sedan från den sammanlagda erfarenheten hos författarna och den ackumulerade kunskapen. Författarna presenterar sina resultat i en övergripande diskussion. Några exempel på slutsatser: Man menar att det finns flera gemen- samma nämnare mellan de professionella hantverksutövarna och hantverkscirklarna som de uppträder i Handen och Anden. Grunden är densamma: den människobaserade kunskapen och dess föremålsbaserade uttryck. De fyra dimensionerna i hantverket – den tekniska, den skapande, den estetiska och den meditativa – går att återfinna i de professionellas berättelser. Dimensionerna svarar mot existentiella mänskliga behov, vilket kan vara en förklaring till det välbefinnande många känner i utövandet av hantverk. De professionella är kritiska mot ambitionsnivån i cirkeln, såväl vad gäller kulturarvet som kunnigheten, men det finns ingen absolut ambitionsnivå för kunskapen i cirkeln. Ambitionsnivån avgörs av deltagarna och ledaren. Gemensamt för de kvinnodominerade textilcirklarna och de mansdominerade trä/metall- cirklarna är en positiva upplevelsen av cirkelkulturen. Det finns också skillnader. Textilcirklarna är mångdubbelt fler än trä/metallcirklarna. Denna kvantitativa skillnad tolkas som ett uttryck för skillnaden mellan det textilas plats i en kvinnlig kultur och trä/metallslöjdens plats i en manlig kultur. Uppfattningen om vad som är viktigast i cirkeln skiljer sig åt mellan ledare och övriga deltagare. Ledarna understryker folkbildaraspekter, deltagarna lägger störst vikt vid gemenskap. Vidare berörs bland annat det sociala målet och samhällsnyttan och cirkelns mål i samhället. 98 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter TRE RAPPORTER OM STUDIECIRKLAR: Rubenson, roll i vuxenutbildningen. Gougoulakis, lär sig mer än man tror genom att träffas. , som folk- bildning. , SOU 1996:154. Samtliga studier i denna rapport har utförts inom ramen för SUFO Kategorisering: , studiecirklar, vuxenutbildning behandlar studieförbundens roll i vuxenutbildningen utifrån specialbearbetningar av ULF-statistiken. I sina slutsatser noterar författaren att i ett övergripande perspektiv är skillnaderna med avseende på tidigare utbildning något mindre 1993 jämfört med . Detta beror främst på den utjämning som skett i anslutning till expansionen av kurser anordnade av arbetsgivaren. För studieförbunden gäller att situationen i stort sett är oförändrad. Skillnaderna är mindre än inom andra former av vuxenutbildning. Andelen av befolkningen som nås av studieförbundens cirkelverksamhet har enligt ULF-data minskat . Detta innebär att den relativa andelen korttidsutbildade som nås av cirklar är oförändrad, men det är i absoluta tal betydligt färre som kommer i åtnjutande av studiecirklar. är det ett allt större antal korttidsutbildade som berörs av kurser anordnade av arbetsgivaren. Vuxenutbildningen knyts allt starkare till arbetslivet. Problemet med detta är tendensen att ju högre position desto större möjlighet att vidga vyerna. Dessutom är yrkesutbildning av denna typ ofta upplagd så att den istället för att stimulera till självständigt tänkande förstärker invanda mönster och hierarkier. studie har som syfte att ur ett deltagarperspektiv söka belysa och förstå studieförbundens samhällsinriktade cirkelverk- samhet med fokus bl.a. på motiv för deltagande, lärandeprocesser och effekter. Den empiriska studien rör sig kring två teman: ett beskrivande och ett tolkande, vilka båda är relaterade till de grundläggande frågorna vad, hur och varför. Genom vad- och hur-frågan syftar undersökningen till att presentera verkligheten utifrån olika aktörers perspektiv. Genom varför-frågan strävar man efter att nå en ökad förståelse kring det pedagogiska fenomenet studiecirkel. Empirin visar att vuxnas val att studera i studiecirkel är en medveten handling som företas mot bakgrund av individens totala sociala situation och livserfarenheter. Detta anger inte bara individens behov, det bestämmer också handlingsutrymmet och de möjligheter som individen har till sitt förfogande för att agera. Cirkelns arbetssätt förväntas motsvara den egna lärstilen. SOU 1997:120 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter 99 berättelser utmålar studiecirkeln som en pedagogisk form med i vissa avseenden unika drag jämfört med andra institutionella former. Författaren liknar den samhällsinriktade studiecirkeln vid ett offentligt torg där samtalet fokuserar på frågor som det offentliga livet betingar. Studiecirkeln utgör en yttre offentlighet inom vilken samtalet förs i en skärningspunkt mellan det personliga och det offentliga. rapport är en redovisning av en kvalitativ undersök- ning av studieförbundens öppna verksamhet för populärmusik. Studien syftar till att fördjupa kunskapen om vilka läroprocesser som ingår i rockspelandet beroende av hur studieförbunden har organiserat musik- verksamheten och hur deltagarna, rockbanden, upplever musicerandet i en studiecirkel i studieförbundens regi. Författaren pekar på de musikaliska kunskaper men också praktiska färdigheter som uppnås, såsom att kunna spela ett instrument och sköta en studiecirkel för att inte tala om administrativa färdigheter. Språket utvecklas, att samarbeta i grupp ger en relationskompetens och att hantera normer och konflikter i den sociala samvaron. Det ges en lång provkarta på olika former av psykologiska och sociala kompetenser som utvecklas genom studiecirkelarbetet. Materialet antyder att musikverk- samheten fungerar olika på landsorten och i storstäderna samt bland större och mindre avdelningar respektive distrikt. Ungdomarna väljer studieförbund efter de möjligheter de ges att utöva sitt spelande. , (1984) Konst och konsthantverkscirklar . De fyra största studieförbundens syn på denna verksamhet med anledning av den nya kulturpolitiken. Acta Universitatis Umensis, Studies in the Humanities 65. Kategorisering: , estetiska cirklar, förutsättningar/hinder De centrala frågorna för detta arbete är följande: Hur har studieförbun- den sett på sin estetiska verksamhet i allmänhet och på cirkelverksamhet i konst- och konsthantverksämnen i synnerhet ? Hur har den nya statliga kulturpolitikens positiva inställning till amatörverk- samhet påverkat studieförbunden? Undersökningen utgår de fyra största studieförbundens verksamhet på området (ABF, TBV, och Vuxenskolan). Som grund för arbetet ligger studieförbundens stadgar och program, 100 Sammanfattningar av avhandlingar och andra centrala texter information till cirkelledare, enkät till studieförbundens studierektorer etc., samt en numerisk analys av studieförbundens tidskrifter. Författaren noterar att ABF och Vuxenskolan mottar den nya kulturpolitiken positivt. uppvisar snarare en negativ hållning och TBV synes vara ointresserat av den nya kulturpolitiken. Informationen om kulturbetänkandets och kulturpropositionens innehåll och betydelse för studieförbunden är knapphändig i studieförbundens tidskrifter. Tidskriftsanalysen leder vidare fram till slutsatsen att studie- förbundens intresse för kulturfrågor varierar kraftigt, från totalt ointresse till ett aktivt engagemang i frågan. Samtliga fyra studieförbund har dock ett svalt intresse för den egna KOSKO-cirkelverksamheten (Konst och Konsthantverkscirklar). , PER (1996) Studier i förening. Några medlemmars tankar om demokrati och cirkelstudier i folkrörelser. , Skapande vetande. Undersökningen har gjorts med stöd från . Kategorisering: Studiecirkel, folkrörelser, demokrati