sou · GLB391d2 · 1998-01-01 00:00:00 — äganderättsförhållandena torde därmed vara så klara att det i vart fall går att avgöra vilka områden som ägs av staten. torde det, mot bakgrund av de utredningar som inletts av lantmäterimyndigheterna, gå att avgöra beträffande vilka klippor, och skär som det råder oklara Genom att skall göra upp kartor över områden som omfattas av jakten torde dock problemen till stor del kunna undanröjas. Om det råder oklara förhållanden skall jakt självfallet inte upp- låtas i sådant område. Det finns en risk att jägare som vill nyttja de nya jaktmöjligheterna kommer att vara ovana vid skärgårdsförhållanden och de villkor som havet ställer. Man kan därför inte bortse från att risken för olyckshändelser ökar. Samma problem fanns emellertid när det fria handredskapsfisket infördes. Några oroväckande rapporter i detta avseendet har dock utredningen inte kunnat finna. Mot bakgrund härav, och då samhället i andra sammanhang inte ställer krav på t.ex. sjövana för att ge sig ut i båt, finns det inte skäl att utfärda särskilda bestämmelser i denna fråga enbart för jaktens skull. 166 Jakt p å allmänt vatten Ett specifikt problem för jakten kan vara att vissa jägare har problem med att identifiera olika fågelarter. Inom dagens jägarexamen ingår som ett särskilt ämnesområde artkännedom. De som utbildat sig torde därmed ha en grundläggande kunskap om olika fågelarter. Som framgår ovan föreslår utredningen att jägarexamen skall vara ett krav för att få jaga på allmänt vatten. Utredningen föreslår dessutom att jägarexamen skall utökas med ett nytt avsnitt om jakt på sjöfågel. Härigenom minimeras de risker och problem som kan finnas härvidlag. Det bör dock särskilt poängteras att inför jakt på allmänt vatten, liksom vid all annan jakt, åligger det den enskilde jägaren att förvissa sig om att han eller hon har sådan kunskap att jakt endast bedrivs på lovligt vilt. Den som jagar fredat vilt kan dömas till ansvar härför. Det kan få konsekvenser för jägarens framtida möjligheter att få inneha skjutvapen. Utredningens förslag kan leda till att tillsynen och jaktbevakningen måste utvidgas. Det kan medföra krav på utökade resurser. Länsstyrelserna får därför, enligt utredningens förslag, möjlighet att ta ut avgifter för att kunna täcka sådana kostnader. I detta avsnitt redovisar utredningen vilka miljökonsekvenser förslaget om utökade möjligheter till jakt på allmänt vatten kan få. Den nu föreslagna utökade möjligheten till jakt på allmänt vatten kan komma medföra vissa konsekvenser för miljön i berörda områden. Föränd- ringar kan förväntas när det gäller störningar eller annan påverkan genom; –nötning på naturen –spridning av blyhagel All jakt med skjutvapen medför visst "buller", varför ökade möjligheter till jakt inom ett område också medför en ökning av sådan störning. Jakt p å allmänt vatten 167 Den nu aktuella jakten förutsätter nästan undantagslöst användning av båt, och då normalt motorbåt, för transport till och från jakt- området samt vid vissa förflyttningar inom detsamma. En ökning av sådan trafik blir därför ofrånkomlig i de vattenområden där jakt kommer att medges. En ytterligare ökning av sådan trafik kan också uppstå beroende på i vilken grad berörd polis och kustbevakning anser sig behöva utöka tillsynen. Nötning av naturen. Möjligheten för fler jägare att utöva denna form av jakt kommer att medföra en ökad besöksfrekvens på öar och skär . Detta kan förväntas medföra vissa konsekvenser för naturvården i form av ökad tältning, nedskräpning, eldning m.m. Om förslaget genomförs kommer jakttrycket att öka inom upplåtna områden. Detta kan bli särskilt påtagligt inom attraktiva lättill- gängliga lägen som kanske till och med kan nås utan båt, även om sådan sedan behövs vid själva jakten. Det ökade jakttrycket medför också en viss ökad frekvens av skadeskjutning och ökade störningar på övrigt vilt. Spridning av blyhagel. Olägenheterna med användning av blyhagel är mera påtagliga i våtområden. Ökat jakttryck medför ökad spridning av blyhagel. De negativa effekternas betydelse. De negativa konsekvenserna för naturen blir givetvis i första hand beroende på den omfattning jakten kommer att få. Men kunskap om de speciella förhållanden som råder i framför allt skärgårdsmiljön och beredvilligheten att ta hänsyn får också stor betydelse för undvikande av olägenheter. I avsnitt 4.5 lämnas bland annat en redogörelse över omfattningen av denna form av jakt. Det framgår mycket tydligt att, även om tillståndsgivningen är mycket generös i vissa län, efterfrågan är synnerligen måttlig. Länssty- relsernas erfarenhet av en närmast fri sjöfågeljakt där detta prövats är klart positiv. Att efterfrågan varit så liten torde främst bero på att denna jakt- form är speciell och kräver annan kunskap och annan utrustning än vad "fastmarksjägaren" är van vid. Därtill kommer ett mycket påtagligt väder- beroende, som starkt begränsar antalet möjliga jaktdagar. Om detta förslag genomförs kan intresset förväntas komma att öka, men utövningen torde 168 Jakt p å allmänt vatten med all sannolikhet fortfarande komma att vara mycket måttlig. Störningar genom skottlossning och motorbåtstrafik kan inte undvikas. Men det skall observeras att denna jakt bedrivs då knappast något övrigt rörligt friluftsliv bedrivs i dessa områden, och då faunan är som minst känslig för störningar. Områden kring fast bebyggelse kan dock behöva undantas från denna upp- låtelseform för undvikande av störningar för dem som bor där. Nötningen på naturen kan förväntas bli begränsad också av det skälet att vädret är mycket oförutsägbart. Övernattningar i ytterskärgården torde därför bli rena undantag. Det är dock av vikt att i den utbildning som föreslås bli knuten till tillståndsgivningen även ingår sådana moment som anläggning av öppen eld och inrättning av skårar och att jägarna får den kunskap som är grunden för ett lämpligt uppträdande i denna speciella natur. Det ökade jakttrycket kan inte förväntas medföra några överuttag av jakt- bart vilt. är denna jaktliga resurs klart underutnyttjad och de nu ökade möjligheterna till jakt kan inte medföra annat än ett bättre utnyttjan- de av denna naturresurs. Det skall också noteras att det i detta fall handlar om jakt på vilt som rör sig över stora områden. Därigenom minskar risken även för lokala överuttag. Verksamheten bör dock följas upp så att lämpliga åtgärder kan vidtas om sådana olägenheter mot för- modan skulle uppkomma. Så länge blyhagel tillåts vid denna sjöfågeljakt medför detta en ökad spridning av bly. Olägenheten av spridning av blyhagel är större i våt- marker än på fastmark, och särskilt stor i långgrunda våtmarker där betande fåglar kan få hagel i krävan. Sjöfågeljakten bedrivs till den helt över- vägande delen inom områden med stort vattendjup, varför risken för för- giftning vid näringssök är försumbar. För att helt undvika problemet med bly, kan krav på användning av alternativt hagel ställas. Det skall emellertid observeras att man då ökar Jakt p å allmänt vatten 169 risken för skadeskjutning eftersom dessa fortare förlorar sin rörelseenergi och att längsta skjutavstånd därigenom måste minskas. Den vanligaste orsaken till skadeskjutning är att skott lossas på för långt håll. Utbildning och träning minskar denna risk. Sammanfattningsvis kan sägas att de negativa konsekvenserna för miljön kan förväntas bli mycket ringa. Vid en jämförelse med den form av rörligt friluftsliv som benämns båtliv och som bedrivs av hundratusentals människor i tiotusentals båtar i samma områden och under en för naturen mycket känsligare tid, är miljökonsekvenserna på grund av den nu föreslagna utökade möjligheten till rörligt friluftsliv att betrakta som helt försumbara. 5Avgifter för upplåtelse av nyttjande- rätt till jakt m.m. 5.1Utredningens överväganden och förslag i sammanfattning Utredningen har gjort en omfattande undersökning för att utröna vilka priser som gäller vid upplåtelse av jakt . Resultatet från undersök- ningen redovisas i detta avsnitt. Materialet har jämförts med de under- sökningar Jakt- och viltvårdsberedningen gjorde . Utred- ningen kommer fram till att nuvarande avgifter för upplåtelse av nyttjande- rätt till jakt är på en acceptabel nivå samt att utvecklingen på avgiftsom- rådet /1980 följt konsumentprisindex. Utredningen anser att ut- vecklingen är godtagbar. Företrädare för markägare och jägare har gemensamt utformat bl.a. stan- dardavtal för jaktupplåtelser och värderingsmallar som grund för avgiftsbe- räkningen. Utredningen redovisar deras arbete i detta avsnitt. Utredningen har genom enkäter till olika markägargrupper samt till jägarna undersökt hur vanlig metoden med anbudsförfarande vid jakträttsupplåtelser är. Undersökningarna visar att metoden med anbudsförfarande är ytterst ovanlig . Utredningen finner därför inte skäl att föreslå några särskilda åtgärder för att arbeta bort anbudsförfarandet som metod för prissättning på jaktupplåtelser. Utredningen anser att redovisningen av gällande prisnivåer och de värde- ringsmallar som utarbetats gemensamt av markägare och jägare kan utgöra en god grund för att åstadkomma en fortsatt sund prisutveckling för jakträttsupplåtelser i landet. Detta material gör det möjligt för markägare och jägare att tillsammans komma fram till en rimlig avgiftsnivå vid Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. tecknandet av jakträttsavtal. Detta leder även till att metoden med an- budsförfarande blir mindre intressant. En ökad efterfrågan på nyttjanderätter till jakt leder, enligt utredningens direktiv, naturligt till att fastighetsägarna kan ta ut ett högre pris. I samband med behandlingen av den nya jaktlagen (1987:259) avvisade kraven på priskontroll när det gäller sådana nyttjande- rätter. Debatten om höga priser på nyttjanderätter till jakt har dock fortsatt. Enligt direktiven för utredningen bör så många som möjligt ges tillfälle att utnyttja de goda förutsättningar till jakt som vårt land erbjuder. Den som vill jaga och har kunskapsmässiga förutsättningar för detta skall inte behöva bli utestängd från jakt enbart av ekonomiska spärrar. För att få ett folkligt deltagande i jakten måste priserna på nyttjanderätt till jakt hållas på en acceptabel nivå. Utredningen skall därför analysera utvecklingen på prisområdet. Enligt direktiven bör åtgärder sökas för att avskaffa metoden med anbudsförfarande vid jaktupplåtelser. Vidare bör fastighetsägare och jägare gemensamt kunna utforma användbara standardavtal för jaktupplå- telser och värderingsmallar för avgiftsberäkningen. I avsnitt 5.4 redovisas resultatet från de undersökningar utredningen gjort på avgiftsområdet. I avsnitt 5.5 redovisar utredningen sina överväganden. 5.3Standardavtal för jaktupplåtelser och värde- ringsmallar som grund för avgiftsberäkningen Svenska jägareförbundets förbundsstyrelse beslutade att inrätta en samrådsgrupp benämnd . Den består av företrädare för jägare och markägare från , , , , , , , och . Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. tillsatte en arbetsgrupp med representanter från , , Lantbrukarnas riks- förbund, , och , med uppgift att upprätta förslag till kriterier m.m. för upplåtelse av jakt. Tanken var att materialet skulle användas som underlag för både upplåtare och nyttjanderättshavare vid diskussioner om upplåtelse av jakt. Arbets- gruppen lämnade sitt förslag . I direktiven för anges att markägare och jägare gemensamt bör kunna utforma användbara standardavtal för jaktupplåtelser och värder- ingsmallar som grund för avgiftsberäkningen. På utredningens initiativ har markägarnas och jägarnas organisationer startat översyn och komplettering av arbetsgruppens förslag. Översynen pågår, men hittillsvarande föreliggande arbetsmaterial redovisas i bilaga 5 till detta be- tänkande. Utredningen har inte deltagit i arbetet med att framställa detta material. Utredningen har utfört flera enkätundersök- ningar. Enkäterna har riktat sig till de sex största skogsbolagen, kyrkan, kommunerna samt ett urval av enskilda fastighetsägare, jaktkortslösande jägare och allmänheten. Nedan redovisas resultatet från dessa undersök- ningar. Redovisade uppgifter avser förhållandena . , , , , SCA och har redovisat vilka avgifter som gäller för utomstående som vill ha rätt att jaga på deras marker. Redovisningen har delats upp på långtidsupplåtelser () och korttidsupplåtelser (dag eller vecka). Svaren redovisas länsvis. Om inte annat anges är avgifterna exklusive mervärdeskatt. Sist i detta avsnitt redovisas vilka till- vägagångssätt bolagen har för att upplåta jaktmark som blivit ledig. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Samtliga bolag har redovisat att de har indexklausul i jakträttsavtalen. Fem av bolagen tillämpar därvid konsumentprisindex. Ett bolag har en årlig uppräkning som inte är kopplat till något index men jämförelser görs med konsumentprisindex. Nedan redovisas vad bolagen har svarat på följande fråga "Vilka årliga priser (exklusive mervärdeskatt) gäller i genomsnitt för utomstående i Era upplåtelser av rätt till jakt eller mera? Fallavgifter (i kr) för Arealavgifter i kr/ha 0,30-1,60 1,52-1,76 3,36-4,80 4,56-6,24 1,50-2,50 0,30-1,60 0,80-2,10 1,50-2,50 0,80-2,10 2,50-4,00 0,80-2,10 Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Fallavgifter (i kr) för Arealavgifter i kr/ha 2,00- 2,00-8,00 3,00-26,00 Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. 1Förekommer endast fallavgifter vid upplåtelse av älgjakt. Vid upplåtelse gäller således enbart fallavgifterna. Uppgiften är en fallavgift som bolaget räknat om till en arealavgift. 2Priset är en fallavgift beräknad som arealavgift. Avgifterna är omräknade till rena arealavgifter och fallavgifter ingår arealavgiften. 3Vid enbart fallavgift tillkommer en grundavgift. 4Fallavgift för björn. 5Fallavgift för kronhjort (vuxet djur). 6Fallavgift för kronhjort, varierande priser. 7Inom länet förekommer även upplåtelse av all jakt med arealavgift utan fallavgift, /ha. Nedan anges länsvis ett arealvägt medelpris vid upplåtelse till utomstående. Utredningen har vid beräkningen utgått från respektive bolags jaktbara mark i länet. Bolagen har i annat sammanhang besvarat hur stor areal av den jaktbara marken som upplåts till utomstående. Utredningen har vid be- räkningen nedan utgått från att förhållandet är detsamma för marken inom ett län. Om ett bolag har uppgivit att den tillämpar olika avgiftssystem inom ett län har utredningen vid beräkningen utgått från att avgiftssystem- en fördelar sig jämt på bolagets mark inom länet. Om ett intervall har angivits som arealavgift har antagits att arealavgiften per ha är jämt för- delad inom intervallet. Uppgifterna avser arealavgift utan fallavgift såvida annat inte anges. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Medelarealavgifter i kr/ha exklusive mervärdeskatt *1,80 utan fallavg.) *1,40 resp. utan fallavg.) *5,40 utan fallavg.) utan fallavg.) *4,50 *19,50 *29,50 (med resp. utan resp. utan fallavg.) utan fallavg.) *9,00 *6,50 *15,00 utan fallavg.) *31,50 *31,50 Hela landet (med resp. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. , och har inte korttidsjaktupplåtelser på sina marker. Nedan följer en länsvis sammanställning av övriga bolags prisuppgifter. Priserna är exklusive mervärdeskatt. I länen , , , , , , och , , , samt förekommer ingen korttids- jaktupplåtelse. Pris (i kr) för kort som berättigar till jakt på Fallavgifter (i kr) 1 000/dag Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Pris (i kr) för kort som berättigar till jakt på Fallavgifter (i kr) I länet finns kortjakt på vildsvin. I länet finns kortjakt på dovhjort. Nedan redovisas vad bolagen svarat på frågan "Vilka metoder tillämpas vid upplåtelse av ledigblivna jaktmarker? metoder tillämpas vid upplåtelse av ledigblivna jaktmarker? Alla övriga förekommer också. Stiften har redovisat vilka avgifter som gäller för utomstående som vill ha rätt att jaga på deras marker. Redovisningen avser såväl långtidsupplåtelser () som korttidsupplåtelser (dag eller vecka). Redovisningen görs länsvis. Om inte annat anges är avgifterna exklusive mervärdeskatt. Sist i detta avsnitt redovisas vilka tillvägagångssätt stiften har för att upplåta jaktmarker som blivit lediga. Av tretton stift har åtta indexklausul och använder då konsumentprisindex. Stiften har svarat följande på frågan "Vilka årliga priser (exklusive mer- värdeskatt) gäller i genomsnitt för utomstående i Era upplåtelser av rätt till jakt eller mera? Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Fallavgifter (i kr) för (Uppdelat även på Arealavgifter i kr/ha stift i vissa län) 0,60-1,10 12,10- 12,70-7,10 0,60-1,10 12,10- 12,70-7,10 (Avtal med resp. utan fallavg.) (Avtal med resp. utan fallavg.) (V äxjö) 2,50-3,50 Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Fallavgifter (i kr) för (Uppdelat även på Arealavgifter i kr/ha stift i vissa län) (V äxjö) Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Det förekommer korttidsupplåtelse av jakt endast på marker inom och stift. Sammanlagt uppgår arealen till cirka 2 300 ha. Nedan redovisas avgifter vid korttidsupplåtelser. kr) för kort som berättigar till jakt på Fallavgifter (i kr) Vilka metoder tillämpas vid upplåtelse av ledigblivna jaktmarker? 3(X) Annons i dagstidning. Succession sker naturligt inom jaktlagen – få nyupplåtelser på stora jaktområden. I några fall har anbudsförfarande utnyttjats. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Även kommunerna har redovisat vilka avgifter som gäller för utomstående som vill ha rätt att jaga på deras marker. Redovisningen avser såväl lång- tidsupplåtelser () som korttidsupplåtelser (dag eller vecka). Redovisningen görs länsvis. Om inte annat anges är avgifterna exklusive mervärdeskatt. Sist i detta avsnitt redovisas vilka tillvägagångssätt kom- munerna har för att upplåta jaktmarker som blivit lediga. I förhållande till skogsbolag och stift äger varje enskild kommun mycket små arealer mark. Nedan redovisas det prisintervall som finns inom varje län. Vidare redovisas ett arealvägt medelpris inom länet. Vid denna beräk- ning har utredningen utgått från kommunens arealuppgift om jaktbar mark inom kommunen. Av de 175 kommuner som besvarat frågan om de an- vänder indexklausul i sina jakträttsavtal har 112 svarat ja och 63 nej. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Arealavgifter* i kr/ha utan fallavg.) 1,70-6,30 1,25-1,50 .utan fallavg.) 1,25-4,37 utan fallavg.) utan fallavg.) utan fallavg.) (med resp. utan *Avser arealavgift utan fallavgift om inget annat anges. 1Om kommunen angivet ett intervall som arealavgift har antagits att arealavgiften/ha är jämt fördelad inom intervallet. Medelpriset är avrundat till närmaste femöre tal. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Korttidsupplåtelser förekommer i , , , , , , , , och Nedan redovisas de kommuner som har sådan jakt samt vilka priser som tillämpas. Utöver de kommuner som redovisas nedan har , och kommun uppgivit att de har korttidsupplåtelser. Prisuppgifter saknas dock från dessa kommuner. (i kr) för kort som berättigar till jakt på Nedan redovisas de svar landets kommuner lämnat på frågan "Vilka metoder tillämpas vid upplåtelse av ledigblivna jaktmarker?". Siffrorna i tabellen anger antalet svar detta alternativ erhållit inom respektive län. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. metoder tillämpas vid upplåtelse av ledigblivna jaktmarker? Utredningen har, med hjälp av och , tillfrågat privata fastighetsägare bl.a. vilka priser som gäller vid upplåtelse av jakt. Det partiella bortfallet vad gäller prisundersökningen har varit stort. Det har fått till följd att undersökningsunderlaget endast kan användas för att göra slutsatser om prisnivåer vid upplåtelse av all jakt. När det gäller prisnivåer vid upplåtelse av jakt efter enbart älg eller småvilt är underlaget alltså för svagt för att några slutsatser skall kunna dras. Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Samma förhållande gäller fallavgifter vid långtidsupplåtelser och priser vid korttidsupplåtelser. Att underlaget blivit för svagt i dessa delar beror troligen på att dessa upplåtelser är ovanliga. Undersökningen har under sådana förhållanden inte varit så dimensionerad att det går att få fram ett tillförlitligt underlag. Det har således inte varit möjligt att ta fram statistiska medelpriser i dessa delar. Undersökningsresultatet tyder dock på att det är ovanligt att den enskilde fastighetsägaren upplåter småviltjakt till en person och älgjakt till en annan. När den enskilde fastighetsägaren väl upplåter rätten att jaga på fastigheten avser upplåtelsen i regel all jakt. För sådan upplåtelse tar fastighetsägaren i normalfallet ut endast en grundavgift. Fallavgift tillämpas sällan. Enligt undersökningen har knappt 80 000 av totalt 241 000 brukningsen- heter upplåtit jakt till utomstående . Av dessa brukningsenheter har drygt 30 000 tagit ut grundavgifter vid upp- låtelsen. Medelpriset för hela riket är /ha. Uppdelat på regioner är enligt undersökningen medelpriset för (, , och ) /ha, Göteborgsom- rådet (, och samt utom ) /ha, (, och ) - /ha, övriga (, , , , och samt ) /ha, övriga (, , och ) /ha och (, , och ) /ha. över storleksklasserna finns det en ganska klar trend mot högre avgifter med ökad storlek på brukningsenheten. De enskilda fastighetsägarna har vidare fått svara på följande fråga "Om det vore aktuellt att upplåta jakt till utomstående, hur skulle Ni välja ut den/dem som skulle få nyttjanderätt?". Av totalt 241 000 brukningsenheter saknas uppgift för drygt 50 000. En överväldigande majoritet av de som besvarat frågan, , har svarat att man skulle söka nyttjande- rättshavaren bland närstående och vänner. har svarat "genom annonsering i tidningar" och har svarat "annat sätt". Den slutsatsen torde kunna dras att metoden med anbudsförfarande är mycket Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. ovanlig bland enskilda fastighetsägare när fastighetsägaren skall upplåta jakten på sin fastighet. I en särskild undersökning riktad till ett urval av cirka 300 000 jägare som löst jaktkort har utredningen ställt frågor om bl.a. kostnader för mark i samband med jakt och hur de fått tillgång till sin nuvarande jaktmark. Utfallet av undersökningen i denna del redovisas nedan. Kostnader för mark samt fallavgifter och jaktkort i samband med jakt. (I grupp 1 ingår samtliga jägare, i grupp 2 jägare som huvudsakligen jagar på mark deinte äger, grupp 3 jägare som huvudsakligen jagar på mark de äger,grupp 4 jägare som huvudsakligen jagar inom jaktvårds- område utan att de äger mark, grupp 5 jägare som huvudsakligen jagar genom upplåtelse) Älgjakt (i %) Småviltjakt (i %) (% av jägare) Hur fick du tillgång till dina nuvarande jaktmarker på älg och småvilt. Genom erbjudande från granne Genom svar på annons Avgifter f ör uppl åtelse av nyttjander ätt till jakt m.m. Uppföljning av äldre undersökningar och analys De statliga undersökningar som finns på prisområdet är från slutet av 1970- talet och . Undersökningarna är utförda på uppdrag av Jakt- och viltvårdsberedningen. Dessa har redovisats i betänkandena Vilt och jakt (SOU 1983:21) och Vilt och jakt, sociala och ekonomiska värden (Ds Jo 1981:5). Jakt- och viltvårdsberedningens undersökningar kan endast i vissa delar ligga till grund för en analys av utvecklingen på prisområdet. Beredningens enkät till privata brukningsenheter är redovisad på sådant sätt att det inte är möjligt att göra några prisjämförelser. Inte heller enkätundersökningen riktad till kommunerna innehåller användbart jämförelsematerial. Jakt- och viltvårdsberedningens undersökningar som riktade sig till då- varande samt skogsbolagen och kyrkan kan i vissa delar ligga till grund för en jämförelse med utredningens material. Utredningen har jämfört avgiftsutvecklingen med konsumentprisindex. Årsmedeltalen 1995 är 245,8 räknat och 289,9 från