sou · GLB3114 · 1998-01-01 00:00:00 — Exakt vad dessa resultatenheter kommer att gå ut på är politikerna inte helt på det klara med och det är inte heller någon uttalad politisk vilja att införa det. Intiativet tycks komma från en av chefstjänstemännen och gör man ett försök. De här företagarna är små, de inser inte att ett företag med 50 a n- ställda inte kan jämföras med en kommun. Man har helt enkelt inga ekonomiska styrmodeller utan har kontoret på fickan. Att kommunen består av olika enheter och att vi behöver ha en öve r- sikt av resultatenheter förstår man inte riktigt. Intäktsfinansierade resultatenheter tror man emellertid inte på i . Det som är helt klart är att konkurrens som drivkraft i den kommunala organisationen är ingenting man önskar sig. Både tjänstemän och politiker var överens om att en beställar–utförar- organisation ville man inte ha, den kvinnliga tjänstemannen tycktes emellertid vara mer överens med politikerna om att inte se kommunen som ett företag. BUM skulle inte vara med i direktiven. Politikerna var inte i n- tresserade av detta. Vi tjänstemän tyckte att det var ett konstlat konkurrenstänkande med mycket byråkrati. Vi är så pass små, vi kommer aldrig upp i såna volymer. Vi konstaterade och hade en väldigt bra diskussion där om att en kommun är inget företag. (kvinnlig tjänsteman) BUM tyckte vi var lite för byråkratiskt. Jag skulle nog vilja ha en blandmodell men den kulturen finns inte här, det ska helst inte vara för organiserat Det finns ett visst motstånd mot att byr å- kratisera. Den här kopplingen till näringslivet är både positiv och negativ. Bokföring kan de och vet vikten av en sund ekonomi. (manlig tjänsteman) Bland de manliga politikerna är man helt på det klara med att ett konkurrenstänkande inom den kommunala verksamheten strider emot Gnosjö-andans ideal om samarbete, att det inte hör hemma inom likväl som det är en fråga om vem och vilka principer som styr. Jag tycker att BUM är urbota dumt eftersom man kan inte sitta och handla med sig själv, för det är ju trots allt inom samma o r- ganisation som pengarna finns. De ska användas till kommuni n- vånarnas bästa och ska inte någon sitta och leka krämare. Det tycker jag inte kan gynna verksamheten utan det blir så att båda parterna blir pengafixerade, den som har något att sälja ska sälja det dyrt och den som ska köpa ska köpa billigt. Verksamheter som skola och äldreomsorg är alldeles för ömtåliga för att man ska vara fixerad vid schackrande med pengar istället för att ägna sig sig åt att få en bra verksamhet. Man kan inte driva en ko m- mun som ett privat företag. Det är jag övertygad om att eftersom de allra flesta politiker är näringslivsmänniskor så insåg de snabbt att de här profeterna som for omkring och trodde att man kunde göra kommunen till ett näringsliv, det skulle inte gå att få det att stämma överens med så olika kulturer. (manlig politiker) Det var nog så att man tyckte att man ville ha inflytande från dom som är valda till det och jobbar från folkets sida och inte att det ska sitta som ett företag och styra åt oss. Halva kommunstyrelsen är ju egna företagare och kring AU:s bord är ju hälften företagare och det är ju en styrka för oss. Gnosjöandan är ju egentligen att med en knuten näve så får du ingenting in i den men inte heller nåt ur den, istället är det så att vi ger och vi tar. (manlig politiker) Bland de kvinnliga politikerna är det främst organisationsförändrin g- arna av skolan och barnomsorgen som man har bestämda åsikter omkring. Den nya budgetprocessen upplevs som positiv, även om vi Kön, makt i svenska kommuner var lite misstänksamma i början och de intervjuade kvinnorna i kommunstyrelsen uppger själva att de tagit intiativ för att formulera tydliga mål och inriktningar till olika nämnder och förvaltningar. På den direkta frågan om hur de bedömer sin roll i budgetarbetet beskriver de sig som delaktiga. Tjänstemännen däremot tycker sig se att männen generellt sett yttrar sig mer i frågor som rör ekonomi även om det finns några nytillkomna kvinnor som är rätt aktiva. Att få målstyrning, uppföljning och utvärdering att fungera har emellertid inte varit helt lätt. Det sker främst i samband med resultatgenomgång av bokslutet då man även har en inriktningsdag och diskuterar framtida mål och visioner. En av tjänstemännen betonar emellertid att det viktiga är at få igång en process som går ut på att tänka till. Målstyrning har vi försökt genomföra och gått igenom en del e- gationsordning. Men det är precis som om när det blir för svårt så orkar ingen ta tag i det. Vårt strategiska styrdokument fick i slutet på sammanträdet fastän vi sa att det är en mycket viktig punkt. Det här med uppföljning och utvärdering försöker vi få att fungera. Det är svårt, man diskuterar lite fram och tillbaka. kan man tillåta sig att vara lite subjektiv i sin bedömning hellre än att inte tycka något alls, viktigt är att tänka till vad och hur man har gjort. (kvinnlig tjänsteman) I har man inga komplex för att man inte framstår som tillräckligt modern eller innovativ vad gäller organisationsförän d- ringar. Det som har skett tycks främst ha kommit till på intiativ av tjänstemännen men i dialog med de försiktiga Gnosjö-politikerna. Något latent näringslivskomplex där en idealiserad bild av hur effektiviteten i offentlig förvaltning kan ökas via inspiration från näringslivet finns inte. Tvärtom har man avvaktat och valt att se vad som händer i omvärlden, trygg i förvissningen om att företagande och politik är olika verksamheter. Vi är nog mycket skeptiska till sådana här nymodigheter och sen vill jag påstå att vi vill nog ha referensramar ifrån lyckade försök innan vi själva kastar oss in i något. (manlig politiker) valde en annan modell, och fp drev ig e- nom det. Man anställde en VD och införde BUM i sin mest e x- trema form. Min fru jobbade i skolan där och barnen blev ju pr o- duktions-enheter, det var helt vansinnigt. Det handlade om stora kulturkrockar och VD:n fick ju avgå. Det positiva var att man tvingades se över sina kostnader och bli medveten om vad allting kostar. (manlig tjänsteman). 9 – starka kvinnor och politikerstyre kan beskrivas som den medelstora industristaden och har i likhet med varit föremål för olika studier som utförts inom ramen för (Drugge, 1990). Politiskt domineras staden av socialdemokraterna och ekonomiskt är staden starkt beroende av tre tillverkningsindustrier som ingår i multinationella koncerner, , och . Dessutom finns ytterligare ett tiotal företag med över 100 anställda. Kommunen är en mellanstor kommun med drygt 33 000 innevånare 1996. Den allmänna beskrivning av som ges i Drugges & Svallfors (1991) studie har inte förändrats nämnvärt. Socialdemokraternas starka väljarstöd är forfarande intakt, den borgerliga oppositionen beskrivs av flera intervjuade som relativt svag och splittrad med problem att finna sin profil. Kulturellt beskrivs som präglad av bruksanda, låg utbildningsnivå och en försiktighet som härör från statartiden. Ekonomiskt har betraktats som en välskött kommun med budget i balans och kontroll över finanserna. hann verkligheten ikapp oss som en tjänsteman beskriver det och man konstaterade ett underskott på 60 miljoner, budgetprocessen fick tas om i nämnderna och beslutet skjutas upp en månad. En hel del förändringar har skett i den lokala elit som intervjuades i Katrineholmsstudien , av 19 intervjuade personer finns 3 kvar på ledande positioner. Många har gått i pension, några har flyttat, det gäller särskilt näringslivets företrädare. En av de tre är den enda kvinna som ingick i den tidigare undersökningen, hon är nu kommunstyrelsens ordförande. De stora förändringarna i politiska ledning innebär att av de fyra heltidsanställda politikerna är tre kvinnor, två representerar majoriteten och en oppositionen. Totalt är fem gruppledare i fullmäktige kvinnor. I fullmäktige är andelen kvinnor och i kommunstyrelsen utgör de . Inom förvaltningen är mansdominansen fortfarande stor, en förvaltningschef är kvinna. Katrineholmsforska r- na konstaterade i sina intervjuer att flera män uttryckte stark skepsis inför allt prat om ökad kvinnorepresentation och kvinnors förändring av politikens innehåll. Ur denna aspekt torde kommunen utgöra en närmast idealisk experimentsituation för att besvara frågan om vilken betydelse de politiska ledarnas kön har för den förda pol i- tiken och för samarbete/konflikter inom eliten (Drugge & Sval l- fors, 1991:39). Kön, makt i svenska kommuner Den bild som gavs i intervjuerna i min undersökning visar att de politiska ledarnas kön haft stor betydelse. Både kvinnor och män är överens om att politik förändrats. Andra och helt nya områden har prioriterats , 5 ålderdomshem har byggts och det skulle inte ha skett . Sociala frågor, skola och miljö har lyfts fram på ett nytt sätt. Kontakterna med näringslivet har minskat betydligt beroende på att näringslivets företrädare inte längre tar kontakt på samma sätt som . I följande avsnitt ska jag redovisa hur de intervjuade kvinnorna och männen uppfattade dessa förändrade förhållanden och i vad mån det tycks finnas en könspolitisk dimension i de organisationsförändringar som genomförts i . Den gemensamma bild som ges av de två ledande kvinnliga polit i- kerna är att de är oerhört starka och sammansvetsade. betonas deras stora kompetens och skicklighet. I flera sammanhang framtonar att de betraktas som något för starka och att det inte är helt lätt varken för andra politiker eller tjänstemän att hävda sig. Bland männen är uppfattningarna olika, i vissa fall beskrivs samarbetet som väl fungerande men i andra är det uppenbart att det är svårt att klara den nya situationen. Under den tidigare, lika starka, manligt domin e- rade politiska ledningen var samarbetet emellertid dynamiskt och oerhört stimulerande. En kvinna tycker sig se att det finns en osynlig gräns för hur långt kvinnligt maktutövande tillåts gå. Liksom i är det uppenbart att de organisationsförändringar som genomförts likväl som de ideéer man är skeptisk till är nära förknippade med den politiska kulturen som finns både bland förtroendevalda och tjänstemän. Politikerstyre i den gamla be - tydelsen d.v.s. att politikerna går in i och styr i relation till förval t- ningen är inget konstigt i . Dom som blir chefstjänstemän i är mycket medve t- na om att här är det en tydlig och klar politisk styrning. En ko m- mun där man har haft majoritet där blir det så. Där det är omväxling vid den politiska makten måste tjänstemännen ibland bortse från politiken för att kunna jobba. Den starka pol i- tiska styrningen hänger väldigt nära ihop med det långa makti n- nehavet. (manlig politiker) Vi har ju en väldigt stark politikerstyrning i . Många tycker att den är för stark men det tycker inte jag. Vi är ansvariga och vi ska gå ut till val och ställas till svars och ska vi ha inflytande och styrning av verksamheten. För styrningen handlar inte bara om att hävda målen utan också om att ta tillvara den lilla människans behov. En gammal kvinna ringde till mig och sa att hon inte kunde gå och handla längre för de hade tagit bort en parkbänk och hon behövde vila på vägen. Det är klart att jag ringer till förvaltningen och säger att sätt dit parkbänken så att gumman kan gå och handla. För henne var det en jättestor fr å- ga och för mig var det en liten som jag inte skulle lägga mig i. Men det gjorde jag, vi är ju medborgarföreträdare och inte tjän s- temannaföreträdare, de har ju sina fackliga organisationer. (kvinnlig politiker) Att position och personliga egenskaper är av stor betydelse för var makten över ekonomin ligger och därmed vilka prioriteringar som görs är uppenbart. Barnomsorg, äldreomsorg och skola har varit prioriterade områden och de besparingar man tvingats göra har gått ut över det tekniska området och administrationen. I tycks det omvända könsförhållandet råda där en ledande manlig politiker kommenterar att hans roll i budgetprocessen är att bevaka sina ansvars- och intresseområden. Det hastigt uppkomna underskottet gjorde att budgetprocessen fördröjdes men i stort beskrivs budgetarbetet som väl fungerande utan någon stor dramatik eller häftiga motsättningar. En latent kritik framförs emellertid av flera intervjuade män som går ut på att näringslivspolitiken fått stå tillbaka för de sociala frågorna och man uttrycker sin uppskattning över att näringslivssatsningar äntligen prioriterats i årets budgetarb e- te. Ä ven i återkommer det nya språkbruket men här är det delvis retorik. Det är särskilt de kvinnliga politikerna som inte nöjer sig med att formulera mål och visioner. Målstyrning finns på pappret men de flesta intervjuade anser att det fungerar lite si och så i praktiken. Det strider emot den gamla traditionen av att lägga sig i som politiker. En av de intervjuade betonar att hon inte ser någon motsättning mellan att formulera mål och ha verksamhetskontakt. Röde sa en gång att en politiker måste vara både örn och mullvad. Det tycker jag att det ligger mycket i, vi måste ha visi o- nerna och målen och ha fötterna på jorden och veta vad som pågår ute i verksamheten. (kvinnlig politiker) Det tycks däremot finnas en större tilltro till en renodlad målsty r- ning på den manliga politikersidan: Rent allmänt upplever jag det som om vi inte har kommit till skott i nästa steg av målstyrningen, men det är inte på alla håll och kanter som man förstått innebörden utan man har varit fra m- me och hackat i detaljer i alla fall. Därför är det så bra med den här kunniga chefen som har gjort att vi har börjat fullfölja våra intentioner som vi inte orkat med tidigare. (manlig politiker) Precis som i många andra kommuner brottas politiker och tjänstemän med hur måluppfyllelsen ska utvärderas. Kön, makt i svenska kommuner erkänner att här har man inte kommit särskilt långt i att utveckla metoder och en av chefstjänstemännen medger öppet: Ja här är vi urdåliga i , där finns det mycket kvar att göra. Vi har inte alls hunnit med att jobba med det här som vi borde göra. Liksom i har man varit överens om att inte göra några stora experiment vad gäller organisationsförändringar. Den politiska kulturen beskrivs som präglad av samförstånd och pragmatism där man försöker finna konstruktiva lösningar istället för partipolitis e- ring. Man var överens över partiblocken att inte införa beställar- utförar modellen och trots att har det på sitt program är det inget man driver. är aktiva i att driva en kampanj mot de kommunala bolagen där motivet är att man vill ha ökad insyn i verksamheten. Frågan om de fyra kommunala bolagen är emellertid en mycket laddad kommunalpolitisk fråga som majoriteten undviker att ta upp. En viss försiktighet och att skynda långsamt beskrivs som en del av kultur, Katrineholmsborna vill inte ha alltför snabba förändringar. Diskussionerna om vilka organisationsförändringar man ska välja pågår vad gäller avknoppning i form av entrepenörer. Att den tidigare restriktiva hållningen nu börjat luckras upp förklaras med den sämre ekonomin i kommunen och att det kan vara värt att pröva om det blir billigare. Skolmåltider och lokalvård är områden där majoriteten nu lutar åt att inta en pragmatisk hållning och göra ett försök. De stora förändringar som gjorts i berör barn - omsorg och skola. En barn- och ungdomsnämnd inrättades i samband med nämndsammanslagningar och 17 geografiska skol- och barno m- sorgsområden finns nu med eget budget- och resultatansvar. Att det finns olika synsätt på vilka intressen som bör främjas i samband med de tidigare och planerade förändringarna är uppenbart. Det kvinnliga perspektivet innebär att det är viktigt att nya former kommer de kvinnliga anställda till godo. Det uttrycks som att ett städområde på entreprenad kan prövas om kvinnorna själva vill göra ett kooperativ. Decentraliseringen inom barnomsorg och skola handlar om att lyfta kvinnorna ute i verksamheten där beslut, befogenheter och intiativrätt ligger i arbetslagen till skillnad mot den här hierarkiska organisationen som jag tycker är typiskt manlig. Vissa rationaliseringar och utebliven löneförhöjning för lärare är ett problem som måste mötas. Beslutet att inte spara något på skolpers o- nalens kompetensutveckling och fortbildning, vi har en ganska hög nivå på detta, vi lägger rätt mycket pengar på det, beskrivs som en nödvändig satsning. Och det är en fråga om långsiktighet så att man inte tror att det inte är farligt att spara på skolans verksamhet för det tror jag att det är. (kvinnlig politiker) Det kvinnliga perspektivet på målstyrning innebär även ett ifrågasä t- tande av att det är möjligt att mäta måluppfyllelsen kvantitativt. Nya utvärderingsmetoder behöver utvecklas och det är en utveckling som bara tagit sin början. Det manliga perspektivet ser annorlunda ut. Ekonomin gör att man nu börjat föra ett ideologiskt resonemang där majoritet och opposition möts i idéerna om att lägga ut städning och skolmåltider på entrepenad. Den restriktiva hållning mot privatisering eller entreprenad inom äldrevård och omsorg som finns i det kvinnliga perspektivet finns inte här. Istället betonas att det är bara skola- och barnomsorg som bör behållas i regi, allt annat skulle vi kunna knoppa av. Decentraliseringen och omorganisationen av barnomsorg och skola beskrivs som att den är mycket funktionell eftersom det är lättare att komma överens med de nya kvinnliga omsorgscheferna än med de gamla, manliga rektorerna. Det såg vi ju redan när vi rekryterade dem att de jobbar precis som vi ville att en chef eller en ledare ska jobba, de är väldigt flexibla och kan hitta lösningar på de mest komplicerade pr o- blem. (manlig politiker) Det manliga perspektivet på målstyrning innebär att fördelarna överväger. Politikernas förändrade roll upplevs inte som något problem. En stark tilltro finns till att det går att lösa utvärdering s- problemet via den rätta tekniken och expertisen hos förvaltningsle d- ningen. har en ny förvaltningschef tillträtt som har en mycket stor auktoritet och en ny, ingående plan för utvärdering av målup p- fyllelsen har tagits som jag tror är unik för landet. På frågan om politikernas styrning kan bli svagare vid målstyrning blir svaret: Jag tror tvärtom att med tydliga och mätbara mål och med en pi s- ka så att säga i andra ändan med utvärdering så kommer de ver k- samma inom organisationen att inom citationstecken bli så rädda för att inte nå upp till målen att det kommer att bli en mycket klar styrning. Den nye förvaltningschefen omnämns av flera intervjuade som något nytt i vad gäller förhållandet mellan politik och förvaltning. I det manliga perspektivet är det med beundran och tillit som hans kvalifikationer beskrivs, han är nydanande och har många idéer som framförs med kraft och auktoritet. I det kvinnliga perspektivet är det med skepsis och kritisk distans som den nya ledarstilen kommenteras. Kön, makt i svenska kommuner På väg att växa upp och få den största makten i kommunen är Han kommer utifrån och är oerhört kompetent, det gör att han håller på att växa in och blir lyssnad till av alla. Ja, han får myc k- et stor auktoritet. (manlig politiker) Den nya chefen har snabbt fått ett oerhört starkt inflytande och framträder med stor pondus. Jag sa till att om ni inte ser upp så kommer han snart att ta över ledningen här i . Han far ju fram med otroligt tempo och kallas för turbo av pers o- nalen på förvaltningen och det tycker han själv är smickrande. (kvinnlig tjänsteman) I liksom i de flesta andra kommuner har resultatenheter införts och den relativt goda ekonomin har gjort att man inte behövt ta ställning till den svåra frågan om överskott ska gå tillbaka till enheterna eller ej. Både underskott och överskott har förts över till kommande verksamhetsår och det är alla intervjuade överens om att det är en bra modell. 10 Ö rebro – den moderna experimentkommunen , med sina drygt 120 000 innevånare, kan beskrivas som den mellanstora servicekommunen. Liksom i många andra kommuner har näringsliv genomgått stora förändringar under efterkrigst i- den. var Ö rebro känd som skostaden och 1945 arbetade av industriarbetarna i någon av de 84 skofabrikerna. Den snabba avvecklingen av skoindustrin kompenserades delvis av en utveckling mot skolstad och administrativt centrum i länet. Regio n- sjukhuset kom till 1964, flera högskoleutbildningar inrättades och delar av utlokaliserades till Denna strukturomvandling bidrog till att arbetstillfällena för kvinnor ökade kraftigt. Ö rebro är den av de tre kommunerna som har den största andelen offentliganställda. Mönsterstaden har i många sammanhang betecknats som en föregångskommun på det sociala och bostadspolitiska området och blivit föremål för en rad studier. Ö rebro har betecknats som en relativt kvinnovänlig kommun vad avser strukturella förhållanden såsom tillgång till arbete, utbildning, offentlig service och en hög kvinnorepresentation i politiken (, 1996). Specifikt för Ö rebro var den tidiga satsningen på kommundelsnämnder , något som man hållit fast vid oberoende av majoritetsskiften och stagnerande intresse för liknande reformer på andra håll i landet (se Montin, 1996). Kulturellt beskrivs Ö rebro som en relativt modern kommun. Bilden av Ö rebro som en kvinnovänlig kommun är inte lika hållbar i mitten av 1990- talet som . Arbetslösheten är betydligt högre Kraftiga sparbeting för kommundelarna har tvingat fram en hel del försämringar i den omsorg och service som särskilt berör kvinnor. Den stora politiska frågan i Ö rebro rörde försäljningen av en tredjedel av det kommunägda energibolaget. Förespråkarna för en försäljning ansåg att pengarna skulle användas till att reducera kommunens låneskuld. 7 I de prognoser som gjordes framkom ett minus på 174 miljoner vilket resulterade i krismöte i kommunstyrelsen och ett nödstopp för kommunala utgifter. Ö rebros politiska kultur skiljer sig från och på så sätt att partipolitiska konflikter och konfrontationer stått i centrum på ett annat sätt. Detta kan delvis förklaras med att styrk e- förhållandena mellan majoritet och opposition varit mer jämbördiga p.g.a. majoritetsskiften. När denna undersökning gjordes präglades det politiska livet i Ö rebro av en svår budgetprocess med en hetsig debatt om budgetunderskott, försäljning av det kommunalägda elbolaget och nödstoppet som bland annat medförde att vikarier inte kunde sättas in. En nyhet i det politiska livet är att tre partier ur oppositionen ingått valteknisk samverkan och uteslutit ett parti som utmärkt sig för en uttalad konfrontationspolitik. Istället har ett nytt samarbetsklimat etablerats mellan majoriteten och flera opposition s- partier medan konfrontationspartiet ställts utanför. Av de tre partier som gått samman har två kvinnliga ledare och ett en manlig samarbetsingenjör som fungerat som en viktig länk i skapandet av det nya klimatet. Till skillnad har andelen kvinnor med tunga politiska positioner ökat i Ö rebro, av de elva kommunal- och oppositionsråden är fem kvinnor. Det är särskilt de borgerliga kvinnorna som kommit ikapp de socialdemokratiska kvinnornas försprång, tre av de fem kvinnliga kommunalråden representerar , och . Dessutom har andelen kvinnliga presidieledamöter ökat även om ordförandeskapet fort - farande främst innehas av män, i tre av tjugo nämnder är en kvinna ordförande medan tolv kvinnor är vice ordförande. Den omskrivna kvinnomajoriteten 1991 i fullmäktige har gått tillbaka något, kvinnoandelen utgjorde val . Ytter - ligare en förändring är att andelen kvinnliga chefer ökat på mellan - nivå, delvis som en följd av omorganiseringarna, bland kommunde l- 7 Ö rebro-Kuriren . Kön, makt i svenska kommuner snämndscheferna har emellertid flera kvinnor lämnat sina jobba och ersatts av män. Det förklaras med att jobbet blivit så tufft p.g.a. alla nedskärningar och svåra beslut som måste fattas. På ledande chefsbefattningar finns fortfarande en mansdominans även om detta mönster också börjat brytas med den nya kommundirektören som är kvinna. Den relativt samstämminga bild som framkommer i intervjuer med