sou · GLB3114 · 1998-01-01 00:00:00 — I en sista grupp, organisationsbeslut, återfinns beslut som föränd- rar omsorgsformernas organisation i produktionsledet. Framförallt talar vi om beslut som syftar till att lägga ut verksamhet på entreprenad. Av de sex beslutsgrupper som identifierats är de fem första av den karaktären att de initierar eller kan initiera rörelser mellan omsorgs- former på ett sådant sätt att de får effekter för omsorgsstrukturen. Den sjätte och sista förändrar inte omsorgsstrukturen på ett sådant sätt att det kan antas få relevans för omsorgsarbetets könsarbetsdelning. Däremot kan dessa typer av förändringar om de kombineras med någon annan beslutstyp givetvis ge rörelseeffekter. 5 Är vägen mot könsjämlikhet hotad ? Omsorgens organisering har betydelse för i vilken utsträckning män och kvinnor gemensamt ansvarar för och utför omsorgs- och hushållsarbetsuppgifter, för åsikter i familjepolitiska frågor och för kvinnorepresentation i fullmäktige. En överföring av omsorgsarbete från kollektivt och betalt arbete till individuellt och obetalt arbete skulle förändra omsorgsstrukturen på ett sådant sätt att de strukturella förutsättningarna för mäns och kvinnors val att gemensamt ansvara för och utföra hem- och omsorgsarbete skulle försämras. I den genomgång av omsorgsbeslut i fyra av de undersökta kom- munerna som jag gjort framträder ett mönster som visar att flertalet av de lokala politiska beslut som fattats och/eller initierats syftar till eller i realiteten initierar rörelser från omsorgsformer i kollektivt lönearbetet till omsorgsformer i individuellt obetalt arbete. Rättig- hetsdefinitioner förändras på ett sådant sätt att kretsen av potentiella omsorgsmottagare begränsas - som exempel på sådana beslut kan nämnas att barns rätt till omsorgsplats försvagas om barnets föräldrar blir arbetslösa. Genom att införa nyttjandegrads- och avgiftsdifferen- tierade system försöker kommunerna minska efterfrågan på kommu- nalt organiserad omsorg vilket kan leda till att föräldrar söker minimera sitt barns tid i barnomsorgen. Innehållet i verksamhet skärs ner som kommuner förväntar sig att obetalda omsorgsgivare skall öka sina insatser. Varje enskilt beslut är oftast ett beslut på marginalen men sammantaget kan marginella beslut skapa starka rörelser. I vilken utsträckning omsorgens organisering faktiskt kommer att förändras och vilka exakta effekter detta får för mäns och kvinnors möjligheter att välja att gemensamt ansvara för och utföra omsorgsarbete kan jag med utgångspunkt från denna studie inte förutsäga. Men om de beslut som fattats i mina undersökningkommuner är representativa för de beslut som fattats och fattas i våra svenska kommuner kan, mot bakgrund av undersökningens huvudresultat, den process mot jämlikhet mellan könen som finns i vårt land och i våra kommuner vara hotad. Antonnen, A. (1990) "The Feminization of the Scandinavian Welfare State" i Simonen, L (red) Finnish debates on Women´s studies . (1982) Kvinnoförtryck. En marxistisk och feministisk analys. : Zenit förlag. (1994) Mäns makt och kvinnors intressen . : Acta Universitatis. & B. . (1996) "Moderna fäder mellan tradition och relation" i Sociologisk Forskning 1996:1. Brorström, B. mfl (1995) Extern- och internredovisning i kommuner och landsting. (1995) Det civila samhället i samhällsteori och samhällsdebatt. En kritisk analys i Trägård, L. (red) Civilt samhälle kontra offentlig sektor. (1984): Close to home. & D. (1992) Familiar Exploatation: A new Analysis of Marriage in . Donahue, J. (1992) Den svåra konsten att privatisera . Ganetz, H. (1986) (red) Marxism och feminism en förälskelse med förhinder. & U. Kjulin (1993) Time use in Child Care & Housework and the Total Cost of Children. Memorandum no 178. Habermas, J. (1984) Borgerlig offentlighet – kategorierna "privat" och "offentligt" i det moderna samhället. (1986) "Det olyckliga äktenskapet mellan marxism och feminism. För en mer utvecklingsbar förening ." i m.fl. (red) Feminsim och marxism en förälskelse med förhinder. (1979) Capitalism, Patriarchy, and by Sex. i Eisenstein, Z. (ed) Capitalist and the case for socialist feminism . Monthly Rewiev Press: . (1996) Det handlar om prioriteringar. Kvinnors villkor och intressen i lokal politik. : Studies 14. , V. (1994) Samhällets omsorgsstruktur under förändring. Politiska beslut som initierar rörelser mellan omsorgsformer i fyra kommuner. Arbetsrapport 5 1994, . , V. (1994) Mäns och kvinnors verklighetsuppfattning om eget deltagande i barnomsorg. , V. (1996) Recension av avhandling och kvinnors intressen i Kvinnovetenskaplig tidskrift. , V. (1996) Vem gör vad, när och var? Omsorgens organiseringsformer i kommunerna och kvinnors och mäns omsorgsarbetsdelning .Stockholm: Publi- ca. (1984) Kvinnoteori. Några perspektiv och problem inom kvinnofors k- ningens teoribildning. : Skriftserie 32. (1984) "Patriarkat, marxism och tvåsystemteori" i Häften för kritiska studier 1987:4 (1991) Interests. Towards a Theory of Patriarchy in . : Studies 7. Även publicerad, obetydligt reviderad, under titeln: Why Women are Oppressed. : , 1994. . och G. (1994) (red) Teorier om patriarkatet – Betydelser, begränsningar och utvecklingslinjer. , L..J. (1991) "Privatisering – varför och varför inte", , B (red) Politik som organisation – Förvaltningspolitikens grundproblem . Montin, S. (1993) Svenska kommuner i omvandling. , O. (1992) Kommunalpolitik. (1991) Välfärdsstatens socialservice under förändring – privata alternativ i . politik och förvaltning: . Walby, S. (1986) Patriarchy at Work. Patriarchal and Capitalist in Walby, S. (1990) Theorizing Patriarchy. Zaretsky, E (1976) Capitalism, the Family and Personal Life. : Perennial library. , H (1995) Civila samhället, demokratin och välfärdsstaten i Trägård, L. (red) Civilt samhälle kontra offentlig sektor. Handlingssystem, makt och frigörelse? – en rättssociologisk studie av normativa uppfattningar hos kvinnor och män Rådande samhällssystem präglas av att det finns hierarkier och en av dessa är könshierarkin. Indelningen av de biologiska könen i könsroller, dvs. genus: sociala kön, har skapat en överordnad och en underordnad kategori, vilket fått till konsekvens att män och kvinnor har olika stor makttillgång. Könsordningen är, enligt denna ansats, socialt konstruerad, kulturellt bestämd och tidsbunden, och därmed föränderlig. Det är därför viktigt att understryka att när jag fortsätt- ningsvis refererar till manligt respektive kvinnligt är det just de socialt konstruerade kategorierna som åsyftas. En förändring av rådande förhållande förutsätter att man undersö- ker hur informella normer, vilka i stor utsträckning styr människors handlande och praktik, tillsammans konstituerar den ekonomiska makten. Om utgångspunkten för den totala makttillgången är det konkreta ekonomiska inflytandet så kan det leda till en ganska snäv maktdefinition. Ser vi däremot den ekonomiska makten som ett resultat av rådande maktförhållanden på alla plan så kan man komma åt mekanismerna genom att undersöka hur dessa faktiskt verkar och studera både deras avsedda och oavsedda konsekvenser. Enligt har varje nätverk av relationer sitt eget mönster och en relativ autonomi. Maktanalysen måste vara stigande, från de små mekanismerna som var och en har sin egen bana, för att sedan se hur dessa mekanismer blir omvandlade av till exempel mer generella mekanismer. Makten är alltså heterogen och rörlig och kan spåras genom konkreta undersökningar till exempel i samhälleligt bestämda fält. (, 1980:99 f) 1 Jag vill passa på att tacka , professor i rättssociologi vid , för inspiration och det stöd han har utgjort under arbetets gång. Handlingssystem, makt och frigörelse? I Rätten i förvandling skriver och att rättsreglerna är en produkt av spontant genererade normer och bidrar också till att konstituera de system inom vilka normerna etableras. Rätten bidrar också till att nya normer skapas och därför kan den normativa utvecklingen ses som ett växelspel mellan spontant framvuxna normer och formellt fastslagna rättsregler. Samhället kan delas in i handlingssystem, vilka på olika sätt är rättsligt relevanta. Dessa handlingssystem är det ekonomiska, sociala, politiska, admi- nistrativa och naturgivna. Inom de respektive systemen pågår olika intra-systemkonflikter (, 1995:217 ff), varav könskonflikten är en. , eller de könsexistentiella motsättningarna 2, bestämmer de könsspecifika normerna och påverkar därmed lösningen av intra-systemkonflikten. Intra-systemkonflikterna kan se olika ut dels beroende på inom vilket handlingssystem de förekommer men också inom vilken sfär i systemet de utspelar sig. som varje system har sina unika könsspecifika normer så finns också övergripande sådana vilka skär igenom samtliga system. Det är alltså inte bara inom det ekonomiska handlingssystemet som den ekonomiska makten skapas. Min frågeställning är därmed: Vilka könsspecifika mekanismer/ normer konstituerar kvinnors och mäns ekonomiska makt? Hur fungerar dessa normer inom och mellan de olika handlingssystemen? genomförde jag elva olika djupintervjuer med lika många personer - en man och en kvinna inom varje handlingssystem förutom när det gäller det ekonomiska systemet inom vilket jag intervjuade tre personer, två kvinnor och en man. Valen av intervju- personer kan sägas vara slumpmässiga men inom en strategisk ram. Vissa har jag fått tag på via telefonkatalogen och andra genom egna kontakter. Personerna skiljer sig från varandra avseende ålder - de är , klass- och utbildningsbakgrund, geografisk ort med mera. Det rådde olika förutsättningar vid intervjutillfällena; intervjumiljöerna varierade och likaså graden av störande inslag och därmed koncentration. Intervjutillfällena varade i genomsnitt . Jag använde mig av bandspelare och vid utskriften av intervjuerna var jag noga med att få med allt, dvs. även sådant som vid första anblicken verkade irrelevant. 2 Detta begrepp har utvecklats och använts av . , se inledningen i denna antologi. intervjuade har garanterats anonymitet och de namn som nämns här är därför fingerade. Jag använde inte någon fast frågelista utan en intervjumanual som anpassades efter varje person, dock med ett gemensamt mönster för alla. I manualen fanns ett antal huvudfrågor med tänkbara följdfrågor, vilka ibland ställdes, förkastades eller ändrades beroende på vad som sagts innan. I mina frågor har jag bland annat varit inriktad på i vilka konkreta situationer som de manliga respektive kvinnliga normerna blir tydliga. Det är ofta en skillnad mellan människors retorik och deras praktik, dvs. mellan vad de säger och vad de gör. De faktiska handlingarna kan antyda vad som uppfattas som naturligt och självklart och säger därför mer än de värden som verbalt uttrycks, det är därför meningsfullt att försöka uttyda hur människor agerar i sin praktik. I råder formellt sett jämställd- het, men det kan vara i den praktiska handlingen som bristen på reell jämställdhet ger sig till känna. I denna kvalitativa studie är det omöjligt att avgöra om respon- denterna kan anses vara representativa för sina sfärer eller system, men eftersom de beskriver sin egen verklighet och sin bild av densamma utgår jag ifrån att detta är färgat av de sfärer och system inom vilka de befinner sig. Enligt försvinner strukturer och enhetligheter ur blickfältet, de är dolda i mångfalden av de sociala fältens skilda praktiker. Varje fält har sin egen särskilda logik och gör därmed, enligt formeln habitus, kapital + fält = praktik, sina egna former. Efter ett sönderdelande måste delarna sammanfogas för att återfinna helheten/strukturen. (, 1987 s. 243 ff) I enlighet med detta låter jag i redovisningen av det empiriska materialet intervjupersonerna tala för sig själva, dvs. genom deras eget språk och deras egna utgångspunkter beskrivs den könsmässiga problematiken. Denna studie handlar om de mekanismer som reproducerar könshierarkin, men vad som är det konstitutiva elementet för denna hierarki är inte lika entydigt som när det till exempel gäller den klassmässiga hierarkin, dvs. produktionsförhål- landen och produktivkrafter. Det finns något grundläggande i könssystemets hierarki, men om det är kvinnans reproduktiva förmåga och det ekonomiska systemets kontrollbehov av densamma eller något annat må vara osagt. Genom att lyfta fram det konkreta och det vardagliga är denna undersökning tänkt att utgöra ett bidrag till diskussionen om könshierarkins konstitutiva element. 3 Överhuvudtaget kan jag säga att jag kände mig väl bemött, intervjupersonerna gav uttryck för många åsikter, många fler än vad som här finns utrymme till att redovisa. Jag är oerhört tacksam över att de så generöst ställde sig själva och sin tid till förfogande. Handlingssystem, makt och frigörelse? Intervjuerna redovisas i begränsad omfattning som varje hand- lingssystem för sig och den första preliminärtolkningen av materialet återfinns i delanalyserna av respektive system. I tolkningen har jag utgått ifrån ett antal motsatspar, så kallade könsdikotomier, för att kunna urskilja manliga respektive kvinnliga normer. Detta gör jag dock inte i syfte att beskriva skillnader mellan könen för att stanna vid det, då jag menar att dessa inte är komplementära utan snarare hierarkiska. De kan därför inte fungera i balans utan utgör istället en grogrund för konflikter (intra-systemkonflikter), bristande förståelse och distans. Dikotomierna befinner sig inom två huvudkategorier; kultur–natur och ordning–kaos. och skriver att kaoset och naturen är något som ska motarbetas, betvingas, transformeras (men även i kaoset och i naturen finns en ordning, men det är en ordning som är annorlunda än den traditionella ordningen och accepteras därför inte, den är onormal och avvikande). Ordningen och kulturen däremot, visar vad som är önskvärt i en kultur och vad som dominerar, dominansen är dock aldrig total utan den utmanas av kaoset och naturen. (, 1982:kap 1) Som ett tredje steg underkastas tolkningarna av det konkreta materialet en övergripande analys i ett försök att finna möjliga underliggande strukturer. Detta sker i en strävan efter att finna handlingslinjer och därför ges exempel på hur systemens struktur utgör hinder för kvinnors makttillgång. Den vetenskapliga relevansen för den ram jag därmed har skapat, visar sig i fruktbarheten, dvs. möjligheten att komma bort från könsexistentiella motsättningar och orättvisa maktförhållanden. Att synliggöra de könsspecifika normerna kan också bidra till att könskategorins gränser, vilka hindrar människor från att utöva sin fulla potential som individer, kan uppluckras. I samband med detta är det viktigt att understryka att genom sina respektive praktiker bidrar båda könen till att könsordningen upprätthålls och reproduceras. Ett steg bort från könskategorierna kan alltså innebära ett frigörande av både män och kvinnor från deras respektive könsroller. och är två av ca 300 anställda på kollektivsidan vid ett industriföretag. Hon är , han är 55. De har olika positioner på arbetsplatsen; han är ordförande för de kollektivanställdas lokala fackförening medan hon befinner sig i själva arbetarkollektivet. Båda har varit anställda på företaget länge, hon , han . Hon har fram till arbetat på två olika kvinnodominerade avdelningar med arbetsuppgifter som anses vara de minst avancerade på företaget och som därför betalas minst. befinner hon sig dock som ensam kvinna på en avdelning med traditionellt manliga arbetsuppgifter. Han har arbetat på två olika mansdominerade avdelningar, men är , som nämnts, fackföreningsordförande. Arbetsfördelningen, arbetsvärderingen och lönesystemet som beskrivs utgör tillsammans könsordningen på arbetsplatsen. Därefter berörs makten över den egna lönen och lönefördelningen i stort samt de båda könens arbetssituation. Könsordningen på arbetsplatsen innebär att kvinnornas arbetsuppgif- ter värderas som minst avancerade och belönas därför lägst lönemäs- sigt, männen har de arbetsuppgifter som anses vara mest avancerade och de tjänar följaktligen mest. Fördelningen av arbetsstyrkan är kvinnor och män, tidigare var den nästan helt jämn. : undantag från turordningen har gjorts därför annars hade man fått stoppa produktionen och då skulle alla ha blivit arbetslösa dom i strategiska positioner har varit undantagna, man har försökt fylla luckorna med dom som redan finns men tjejerna har inte hoppat på det kvinnor är mot sig själva och just att det är unga kvinnor som skulle kunna söka och det tycker inte dom äldre kvinnorna om vissa kvinnor har varit aktiva och dom får bättre jobb, men dom som är passiva vissa kvinnor vill inte ta så mycket ansvar dom platsar inte Det ska inte spela nån roll om det är en kvinna eller en kille som får jobbet, kunskapen ska avgöra och personligheten : Det är övervägande killar på jobbet och sen är det ganska kvalificerade arbeten och jag vet inte men jag tror väl att tjejerna skulle klara det också. Handlingssystem, makt och frigörelse? Ett antal överskridningar av könsgränserna har dock skett, : I och med att dom har sagt upp massor med folk, så får även killarna stå med tjejjobben. Gränsöverskridningar från motsatt håll har dock varit ovanligt, säger: Jag vet inte om det är så att tjejerna har svårt att få in en fot dom tror nog inte på tjejerna. Hon säger att kvinnorna aktar sig för att söka sig till de mansdominerade avdel- ningarna eftersom det inte finns några andra tjejer där. Första gången försökte ta sig in på en mansdominerad avdelning gick det inte så bra: jag provade en gång, men man ska lyfta dom där tunga det finns dåligt med hjälpmedel. Men om det fanns hjälpmedel då skulle man klara det, om man slapp lyfta så mycket. blev illa behandlad av männen där; dom stötte undan mig lite så där liksom det här är det bråttom med, det är lika bra jag tar det så man fick ju aldrig nån chans att Men lyckades till slut att ta sig in på en mansdominerad avdelning, men först hade hon tagit upp saken med en man på denna avdelning: jag pratade med M först: vad tror du om att jag ska söka det här jobbet? Tror du att jag klarar det? Jaa, sa han, så jag sökte ju. M har utgjort ett stöd även efter att hon fick jobbet: har det varit nåt så har jag alltid kunnat gå till honom och det kan jag göra . Om någon som M hade funnits på den första mansdominerade avdelningen så hade jag nog haft det jobbet . beskriver arbetsledningens skepticism mot henne: det tog ju tid innan jag fick jobbet, jag vet inte vilka som var lite tveksamma så hade det varit en kille till så hade killen alla gånger fått jobbet, men i och med att jag var den enda sökande basarna sa jaaa neej så gick dom ut och frågade grabbarna va ja, vadå sa dom, ge henne en chans. Det är sånt jag har hört efteråt Makten över den egna lönen Det tillämpas ett individuellt lönesättningssystem på företaget, grundlönen är densamma för alla men ju fler arbetsuppgifter man behärskar desto högre lön. Med hjälp av detta system finns alltså möjlighet att påverka sin egen lön. : Man får mer för varje steg man klarar, grundlönen är ju biträdesjobben, och sen om du kanske vill lära dig som jag nu med truckförarutbildningen, då ligger jag på ett steg högre upp Generellt sett har männen betydligt högre genomsnittslön än kvinnorna och det förklaras med att männen behärskar fler arbetsuppgifter men tycker att alla har möjlighet att påverka sin egen lön, arbetsledningen kan dock säga ifrån, det kanske inte finns tillfälle, det kanske inte finns personal så det räcker, dom kanske inte behöver nån just där jag vill utbilda mig eller så alla har ju inte möjlighet att vidareutbilda sig även fast det står i papprena att dom ska ha det. Att vissa arbetsuppgifter ger högre lön än andra kommenterar : ute på andra ställen är det kanske en orättvis arbetsvärde- ring men här har vi inte gjort nån skillnad det finns mycket praxis som vi har utarbetat så det är ganska ofta som vi arbetar efter den vi har ett system som säger att alla ska ha samma grundlön, men sen kan det skilja kanske många tycker att skillnaderna är för små , utbildning och erfarenhet måste värderas högt Enligt är anledningen till att männen har högre lön än kvin- norna att dom kanske säger ifrån mer än vad vi gör, dom är måna om sin rätt. Vi säger ju inte ifrån lika mycket, vi kanske tror att vi gör nåt fel Det finns karlar som inte klarar nästan nånting, som många kvinnor skulle klara bättre men dom kan höja rösten på ett annat sätt Jag tror nog att tjejer är mer rädda för att göra bort sig vi kanske är lite mera förutseende tänk om han frågar mig det och det, neej, jag skiter i att fråga men killarna kanske inte tänker utan bara går på och frågar och vi tänker för mycket alltså menar att det finns säkert kvinnor som är diskriminerade men det kan vara det att dom inte har någon egen vilja, dom är inte tillräckligt aktiva att påverka själva man väljer själv Arbetssituationen för kvinnorna och männen På de kvinnodominerade avdelningarna är inte bara lönerna lägre utan arbetssituationen är också betydligt sämre, : ofta tänker jag på vad trist det skulle vara att vara kvar på den gamla avdelningen, gud vilken tur att jag inte sitter kvar där, tänker jag, och den avdelning jag aldrig nånsin tänker komma tillbaka till är den allra första det är den värsta avdelning jag har varit på, man står där och väger från det ena benet till det andra, där är man ju verkligen fånge man får ju inte stå och tänka på hur tråkigt det är för då står man ju inte ut, man måste liksom sväva iväg Rationaliseringarna och de ökade produktivitetskraven på företaget har inneburit förändringar för kvinnorna, dom kör ju så fort och tjejerna som sitter där vid maskinerna dom kommer ju ingenstans, dom sitter och plockar ifrån, och sen är det rast och då stänger dom av maskinen och sen är rasten slut och då har dom bråttom till maskinen för gubbarna har satt igång så det finns ju ingen tid över till nånting Sitt nuvarande arbete på den mansdominerade avdelningen beskri- ver så här: Det är världens skillnad på det jobb jag har , nu kan jag planera min dag själv så fort jag har fått ut mina listor på hur mycket och vad jag ska köra ut på kajen sen kan jag själv Handlingssystem, makt och frigörelse? lägga upp en plan och jag kan ta rast när jag vill och jag kan sitta hur länge jag tycker jag kan sitta jag styr ju själv Makt att påverka lönefördelningen i stort genom fackföreningen Av de ordinarie i den lokala fackföreningsstyrelsen är åtta män och en kvinna, : det är väldigt svårt att få med kvinnorna att få dom intresserade av facket det måste man acceptera det är svårt att jobba om man inte är intresserad efter två, försvinner dom, dom säger att det krävs för mycket kunskap och så har dom inte tid dom flesta kan skaffa sig kunskapen men det går ju åt mycket tid, inte bara arbetstid och familjen är ju viktig Det spelar ingen roll vem som är ordförande eller i styrelsen, det spelar ingen roll om det är en kvinna eller en kille, det viktigaste är ju att dom gör sitt bästa. Efter att hade gått över till den mansdominerade avdelningen så blev hon vald till suppleant i den lokala fackföreningen, dom kom och frågade om jag var intresserad neej, det vet jag inte sa jag men jag kan väl prova så får jag se Jag var med och sen kände jag att det var inget för mig j ag hade inte tillräckligt med intresse frågorna var intressanta men en del av frågorna var så knöliga och svåra det går ju inte att sitta och rösta på nånting som man inte vet vad man pratar om man ska ju inte tro, man måste ju veta jag kände det att det klarar jag inte så jag hoppade av. Hon tycker att hon blev bemött på ett bra sätt av styrelsen, hennes förslag och idéer blev bemötta positivt, men sen om det blev nånting med det eller inte, det är en helt annan sak men det var ju ingen som sa nånting eller gjorde fula miner eller nåt sånt :