sou · GLB384d1 · 1998-01-01 00:00:00 — En ökad samverkan och samordning mellan kemikalie-, avfalls- och utsläppsfrågor underlättar ett varuinriktat arbetssätt. Ett nytt arbetsätt för mynd igheterna Nya arbetssätt för kemikaliearbetet har vuxit fram genom det s.k. marknadsdrivna miljöarbetet som pågår i företagen. I detta arbete ska de centrala myndigheterna fungera som brobyggare och stimulera utbytet av farliga kemikalier. Företagens anställda och konsumenter har en viktig roll i detta arbete. Kunskap, information men också ekonomiska styrmedel blir viktiga i detta arbete. Det internationella arbetet blir allt viktigare eftersom många problem med kemikalier inte kan lösas på nationell nivå. Möjligheterna att nå målen är avhängigt kemikaliean- vändningen i andra länder. De varor som säljs i är ofta tillverkade i andra länder, ibland i länder där kemikali- ekontrollen är betydligt lägre. Men även genom vindar, strömmar och flyttande organismer transporteras kemikalier till . ska fortsätta spela en aktiv och drivande roll i det internationella arbetet för att finna gemensamma lösningar på en hög skyddsnivå. Åtgärder på nationell nivå (kapitel 5) På det nationella området ska kemikaliepolitiken genom- föras bl.a. genom att myndigheterna i ökad grad eftersträvar ett arbetssätt som integrerar kemikaliekontroll, utsläpps- och avfallsfrågor samt förstärker och stödjer det marknads- drivna miljöarbetet. De styrmedel som ska användas är aktivt och tydligt myndighetsarbete, kunskap och informa- tion till aktörerna samt ekonomiska styrmedel. Det centrala myndighetsarbetet förnyas genom nätverks- skapande arbete på regional nivå Mynd ighetsorganisationen på kemikalieområdet utreds Mynd igheternas forsknings- och utredningsstöd bör bli föremål för en särskild utredning. Utredningen bör ut- mynna i ett förslag till hur den framtida miljöhälsoforsk- ningen och det till myndigheterna riktade utrednings- stödet kan organiseras och finansieras Ett förslag inom ramen för det svenska miljöövervak- ningsprogrammet tas fram för hur beslutade begränsningar och/ eller frivilliga åtaganden kan följas upp En plan tas fram över hur Esbjergdeklarationens mål ska mätas EU:s miljöövervakningsprogram för kemikalier bör ut- vecklas bör aktivt driva på att inledda arbete med miljöövervakning utvecklas vad avser kemi- kalier Regeringen bör pröva om en breddad miljöövervakning av kemikalier kan bekostas via kemikalieavgifter Kemikalieinspektionen får i uppdrag att vidareutveckla verktyg som underlättar det marknadsdrivna kemikalie- arbetet. Exempel på sådana verktyg är -listor över ämnen och produkter -databaser om utbytesmöjligheter -kunskaps- och kompetensstöd till små företag Branschorganisationerna ger kunskapsstöd i kemikaliefrå- gor till småföretagen Kemikalieinspektionen får i uppdrag att föreslå när eko- nomiska styrmedel kan användas i det varugruppsin- rik tade arbetet. Kemikaliemodellen används av företagen i kemikalie- arbetet Kemikalieinspektionen får i uppdrag att ge allmänheten och näringslivets inköpare och produktutvecklare infor- mation om vilka ämnen som inte ska förekomma i varor Kemikalieinspektionen och utvecklar gemensamt information till Grön Databas Branschgrupper bildas framför allt på den regionala nivån mellan näringslivet och myndigheterna Samrådsgrupper bildas mellan regeringen, myndigheter och industrin Permanenta beredningstillfällen etableras mellan rege- ringen och kemiindustrin i aktuella EU-frågor Särsk ilda överläggningar bör ske mellan regeringen och grupper av företag eller branscher i syfte att genomföra åtgärder för att nå de kemikaliepolitiska målen En tolkning förordas som ger försiktighetsprincipen en bredare betydelse av allmänna försiktighetsmått i miljö - sammanhang motsvarande de allmänna hänsynsreglerna i lagråd sremissen beträffande förslaget till miljöbalk andra kapitlet Generellt angreppssätt används i större utsträckning av myndigheter och industrin Kriterier för långlivade och bioackumulerbara ämnen som i ett första steg bör bytas ut Kemikalieinspektionen får i uppdrag att närmare definie- ra d e k riterier för långlivad och bioackumulerbar som bör användas i det stegvisa utbytesarbetet Kommuner och länsstyrelser kontrollerar i samband med tillsynen i företag att tillräck ligt utredningsmaterial före- ligger för de kemikalier som används Systemtillsyn får ökad prioritet i kommunernas och läns- styrelsernas tillsynsarbete Systemtillsynen tillämpas även på kosmetiska och hygie- niska produkter Företagen rapporterar om användning och ut- släpp av kemikalier Kemikalieinspektionen får i uppdrag att utfärda före- skrifter om vilka ämnen som ska rapporteras av före- tagen Tillverkare och importörer ser till att kosmetiska och hygieniska produkter kan bedömas utifrån risker för såväl hälso- som miljöskador får i uppdrag att i samråd med Kemikalieinspektionen och andra eventuellt berörda myndigheter utveckla program för undersökning av kosmetiska och hygieniska produkters miljöpåverkan Länsstyrelserna och kommunerna utövar tillsyn över kosmetiska och hygieniska produkter får i uppdrag att i samråd med Kemi- kalieinspektionen och föreslå lämpliga åtgärder för att minska läkemedlens påverkan på miljön efter användning En kartläggning av inlagringen av farliga ämnen i samhället genomförs för att bedöma problemets storlek och art Berörda myndigheter får i uppdrag att genomföra en kartläggning av farliga ämnen i samhället Ansvarig myndighet inom försvarsmakten får i uppdrag att genomföra motsvarande kartläggning Företagen innehållsdeklarerar sina varor med avseende på kemikalieinnehåll Mynd igheterna, industrin och handeln inleder ett samar- bete med målet att alla varor som säljs i ska vara innehållsdeklarerade Företag som tillverkar, importerar, använder eller omhän- dertar kemikalier ska planlägga och regelbundet redovi- sa hur långt de nått i arbetet för att nå de kemikaliepoli- tiska målen upprättas en plan för hur de kemikaliepolitiska målen ska nås. därefter gör företaget en avstäm- ning mot planen och anger hur långt det kommit i arbetet med att nå målen Kemikalieinspektionen får i uppdrag att i samarbete med andra berörda myndigheter och med industrin ta fram rik tlinjer för industrins redovisning av de kemikaliepoli- tiska målen och branschföreningarna utvecklar rekommendationer till företagen om miljöledningssystem som baserar sig på de svenska målen. Företagen ska redovisa hur de arbetar för att uppnå målen görs en översyn och utvärdering av de kemika- liepolitiska målen och styrmedlen utnyttjar de möjligheter som finns till nationell kemikalielagstiftning på icke harmoniserade och harmo- niserade områden verkar för ökad klarhet i frågan om hur stora dessa möjligheter är till nationell lagstiftning genom att praxis utveck las Kemikalieinspektionen tar fram förslag till nationella be- gränsningar av särskilt farliga ämnen som sedan notifie- ras Nationella särregler ska vara väl motiverade ur hälso- och miljösynpunkt fortsätter att spela en aktiv och drivande roll i det internationella arbetet Kemikalieinspektionen och Sida får i uppdrag att ta fram en plan för hur de globala kemikaliefrågorna integreras med bistånd spolitiken Åtgärder i EU (kapitel 6) På EU området ska arbeta för att EU:s kemikaliepo- litik utvecklas. Utgångspunkten för detta arbete ska i första hand vara Esbjergdeklarationens mål samt på mål. Våra mål är ett förslag till hur EU:s medlemsländer ska uppnå Esbjergdeklarationen. arbetar långsiktigt för att EU ska ta fram lagstift- ning som innehåller en avvecklingsplan av användningen av organiska långlivade och bioackumulerbara ämnen som är framställda av människan Ett svensk t förankringsarbete hos andra medlemsstater och EU-institutionerna inled s En kemikaliestrategi arbetas fram på samma sätt som för- surningsstrategin. Den ska innehålla följande: -En utvärdering görs av kemikaliepolitiken -En plan för Esbjergdeklarationens genomförande upprättas med följande åtgärder: *Kraven i utsläppsdirektiven om integrerad förorenings- kontroll i större och mindre anläggningar och i vatten- d irektivet skärps *Programmen för nya och existerande ämnen får nya rutiner som identifierar "Esbjergämnen" *Kriterier för långlivade, bioackumulerbara och giftiga ämnen utvecklas *Begränsningsdirektivet skärps i flera omgångar tills alla "Esbjergämnen" är omfattade * Ökad miljöhänsyn och mer generella k rite r i e r v i d begränsningar *Esbjergdeklarationens mål ska styra det globala kemi- kaliearbetet -Miljöövervakningen av kemikalier utvecklas för att följa upp *i bör utvidga statistikunderlaget för att beskriva det aktuella tillstån- det i miljön, bedöma hotbilden och följa upp vidtagna åtgärder *En särsk ild p lan för att följa upp Esbjergdeklarationens mål -EU:s bistånd sprogram kopplas till kemikaliearbetet -Utsläpps- och avfallsfrågor integreras med kemikalie- kontroll för att kunna överblicka varors hela livscykel -En kemikaliepolicy med grundläggande principer om försiktighet, utbyte och företagens ansvar utarbetas. Policyn kan utvecklas till en ramlag -Gemenskapens kemikaliepolitik resultatredovisas utnyttjar de möjligheter som finns till nationell kemikalielagstiftning på icke harmoniserade och harmo- niserade områden verkar för ökad klarhet i frågan om hur stora möjligheterna till nationell lagstiftning är genom att praxis utveck las Kemikalieinspektionen tar fram förslag till nationella be- gränsningar av särskilt farliga ämnen som sedan notifie- ras Nationella särregler ska vara väl motiverade ur hälso- och miljösynpunkt. kalla klimat och höga föroreningsgrad kan vara motiverande driver frågan om ett förbud i av de ännu inte begränsade ämnen som ingår i FN:s miljöp - rograms förhandlingar om den globala konventionen om långlivade organiska miljögifter. Ytterligare utvärdering av dessa ämnen i programmet för existerande ämnen behövs ej Även de ytterligare sex långlivade ämnen som ingår i förhandlingarna om långväga gränsöverskridande luft- föroreningar (LRTAP) bör förbjudas i EU arbetar för att regler med krav på innehålls- d e k laration för varor antas på gemenskapsnivå inom EU verkar för att EU konkretiserar och tillämpar försiktighetsprincipen, inklusive principen om den omvända bevisbördan, och ger den ett tydligt innehåll i EG-rätten I den övergripande kemikaliepolicyn bör man definiera när och hur aktörer ska tillämpa försiktighetsprincipen förklarar hur utbytesprincipen tillämpas och visar på goda exempel Den övergripande kemikaliepolicyn ska innehålla krav på att alla ak törer som hanterar kemikalier ska tillämpa utbytesprincipen Det bör vidare slås fast i den övergripande kemikaliepoli- cyn att: -Tillverkare och importörer av kemikalier ansvarar för att kemikalierna är tillräckligt utredda -Alla företag ansvarar för att deras varor är säkra för sin användning -Alla användare av kemikalier ansvarar för att hante- ringen inte orsakar skador EU bör i ökad utsträckning använda ett generellt an- greppssätt vid utvärdering och begränsning av kemiska ämnen och beredningar verkar för att programmen för nya respektive ex- isterande ämnen kompletteras med uppgifter om ämnena är långlivade och hormonstörande. Programmet för nya ämnen bör omfatta även existerande ämnen vars användning tidigare varit liten men som d rastisk t ökat Programmet för existerande ämnen bör utvärderas och effektiviseras. Det kan ske genom: -avgiftsbeläggning av registrerade ämnen, -att mer ansvar överförs till industrin och -genom att rutinerna i programmet förenklas för tid igare utvärderade ämnen Reglerna i förordningen om miljöstyrning och miljörevi- sion preciseras och harmoniseras med den internationella standarden ISO 14 001 arbetar för att förordningen om miljöstyrning och miljörevision (EMAS) innefattar k rav på redovisning av tillämpning av försiktighets- och utbytesprinciperna Förordningen bör även innefatta krav på redovisning av vilka "Esbjergämnen" företaget använder arbetar för att direktivet om kosmetiska pro- dukter (76/ 768/ EG) ock så ska innefatta miljöriskvärde- ring - inte enbart skydd för folkhälsan arbetar för att kristalldirektivet, och andra produktstandardiserande direktiv utgår från funktion istället för ämnesinnehåll för att möjliggöra utbyten Åtgärder på internationell nivå (kapitel 7) På det internationella området ska i första hand arbeta genom forum för kemikaliesäkerhet. kan också driva frågor genom att påta sig värdskapet för möten på hög nivå. skall föra ut mål internationellt för att få uppslutning kring dem. verkar för att Esbjergdeklarationens mål, om en eliminering av utsläpp av farliga ämnen under en generation (), blir styrande för det globala kemika- liearbetet verkar i olika internationella organisationer för att den globala kemikalieanvändningen bedrivs inom ramen för en hållbar utveckling prioriterar internationellt arbete som syftar till användnings- och utsläppsbegränsningar av långlivade, bioackumulerbara ämnen verkar på för att Esbjergdeklarationen ska omfatta alla långlivade och bioackumulerbara ämnen verkar i forum för kemikaliesäkerhet och andra internationella organisationer för att utbytesprincipen accepteras som en global princip för riskbegränsning och för att försiktighetsprincipen, inklusive principen om den omvända bevisbördan, får en vidare tillämpning verkar för att kostnadseffektivitet i Riodeklaratio- nens princip 15 tolkas i bred bemärkelse driver på om företagens utredningsskyldighet, lik som även principen om att förorenaren betalar, i forum för kemikaliesäkerhet och i andra internationella organi- sationer driver på arbetet med en global konvention om långlivade organiska ämnen och stöder arbetet med egen expertis Den föreslagna konventionen bör innehålla kriterier för att identifiera ytterligare ämnen En global ramkonvention om kemikalier, byggd på kapitel 19 i , med såväl bindande som frivilliga överenskommelser utvecklas En sådan ramkonvention kan innehålla de principer som ska styra det globala arbetet, t.ex. försiktighets- och utbytesprincipen En övergripande ramkonvention om kemikalier kan innehålla regler för handeln med de oönskade kemikalier som konventionen omfattar stöder utbytet av information om sådan handel där den förekommer prioriterar arbetet inom det internationella forumet för kemikaliesäkerhet och vidmakthåller en ledande roll inom detta Tillräck liga resurser avsätts vid Kemikalieinspektionen för att fylla denna roll stöder att forumet får en stabil ekonomi baserad på en bredare krets av bidragsgivare stöder utveckling mot en sammanhållen kemika- liekontroll av svensk modell i forum för kemikaliesäker- het prioriterar internationellt accepterade korta dokument för utvärdering av kemikalier. Fullständiga k riteriadokument bör av resursskäl reserveras för kemi- kalier som kan bli föremål för internationella åtgärder stöder uppdateringen av den databas över utförda, pågående och planerade utvärderingar som FN:s miljöprogram och den europeiska kemiindustrins ut- redningsinstitut gemensamt ger ut stöder framtagandet av en internationell överens- kommelse om harmonisering av klassificering och märkning verkar för en utvidgad information om produkter och varor i internationell handel, inklusive märkning och innehållsdeklaration i berörda internationella organisa- tioner internationella kemikaliepolitik koordineras bättre med det svenska miljöbiståndet Sida får i uppdrag att tillsammans med Kemikalieinspek- tionen och lägga förslag till hur miljöbiståndet kan anpassas till en global arbetsplan för genomförande av Esbjergdeklarationen. Förslaget ska beakta hur biståndet kan stödja genomförandet av en kommande global konvention om långlivade organiska ämnen. Förslaget ska också beakta olika lösningar för att öka effektiviteten och resursutnyttjandet i användandet av den svenska resursbasen stöder medverkan av utvecklingsländer i det globala förhandlingsarbetet på kemikalieområdet bör överväga att ge finansiellt stöd för att underlätta övergången till hälso- och miljömässigt bättre alternativ i några av Sida:s programländer identifierar i biståndsarbetet länder som kan fungera som drivkrafter och initiativtagare i ett ökat regionalt samarbete på kemikalieområdet prioriterar i sitt kemikaliebistånd förvaltningsstöd till uppbyggnad av en sammanhållen kemikaliekontroll. Vi ska verka för att våra samarbetsländer tar fram en nationell profil, dvs. en beskrivning av sitt kemikalie- arbete i termer av lagstiftning, myndighetsorganisation m .m. verkar i FN för att finansiering av industriin- vesteringar m.m. i utvecklingsländer kopplas till be- greppet hållbar utveckling och tar hänsyn till globala överenskommelser på kemikalieområdet. I detta arbete är det vik tigt att beakta rättvisefrågorna mellan rika och fattiga länder lik som inom länderna bör stödja frivilligorganisationer på miljöns område i deras u-landsinriktade arbete verkar för att forum för kemikaliesäkerhet samordnar det internationella kemikaliearbetet Produktrelaterade och utsläppsrelaterade åtgärder ska ses i ett sammanhang i såväl det nationella, regionala som internationella arbetet Det nord iska samarbetet används för att bereda frågor i FN, och EU verkar för att de mål som forum för kemikaliesä- kerhet sätter upp för det globala kemikaliearbetet är tyd liga, kommunicerbara och mätbara Internationella aktiviteter på kemikalieområdet utvär- deras av forum för kemikaliesäkerhet med jämna mellan- rum Alla aktörer inom kemikalieområdet bör delta i utvär- deringsarbetet verkar för en ökad samordning och arbetsfördel- ning mellan olika internationella och regionala organisa- tioner bör ta inititativ till en harmonisering av den regionala strukturen inom FN:s organisationer på hälso- och miljöområdet verkar för att det regionala kemikaliearbetet utvecklas i linje med vad som sker inom forum för kemikaliesäkerhet stöder det regionala arbetet inom forum för kemikaliesäkerhet och i den västeuropeiska regionen, ink lusive inom den Europeiska unionen, och verkar för en bättre samordning, bland annat vad avser biståndsin- satser i utvecklingsländer och Öst- och verkar för ett ökat nationellt och internationellt samarbete mellan regeringar, industri, forskning och frivilligorganisationer verkar inom olika regionala organisationer för en förbättrad samordning och ökat samarbete mellan konventioner och organisationer med likartad inriktning prioriterar i utveck ling av metoder för testning och bedömning av kemikalier inklusive harmoni- serade kriterier för klassificering och märkning verkar för att utvecklar metoder för testning och bedömning av komplexa blandningar prioriterar riskbegränsningsfrågorna i arbete med bekämpningsmedel Särskilda frågor (kapitel 8) Kommittén har enligt direktivet att behandla frågan om PVC och om hormonstörande ämnen. 8.1 plastmaterial och ren plastproduktion Användningen av de tillsatser i plastmaterial som är stoppäm nen eller ämnen framställda av människan med allvarliga eller k roniska effekter på hälsa eller miljö ska ha avvecklats senast Ett plastmaterial ska ersättas med annat material om det innehåller stoppämnen eller ämnen som ger upphov till stoppämnen eller ämnen framställda av människan med allvarliga eller kroniska effekter för hälsa eller miljö För de ämnen som används ska företagen visa vilka egenskaper de har samt att de är säkra för sin använd- ning både Kemikalieinspektionen ska initiera och driva på att nya hälso- och miljöanpassade plaster utvecklas PVC-plast hör, mot bakgrund av försiktighetsprincipen och dagens bristande kunskap om dess långsiktiga miljö - och hälsoeffekter, inte hemma i ett kretsloppssam- hälle Dagens PVC-plast ska och senast ha ersatts med långsiktigt miljöanpassade material Regeringen inleder överläggningar med berörda parter och vidtar i övrigt åtgärder för en utfasning av all nyan vändning av PVC-plast Kemikalieinspektionen upprättar en lista över misstänkt hormonstörande ämnen Kemikalieinspektionen tar omgående initiativ till arbete med kriterier inom EU och påbörjar arbetet med att ta fram förslag till kriterier Nya ämnen inom EU ska vara undersökta med avseende på hormonstörande egenskaper Ämnen som uppfyller kriterierna för att vara hormon- störande avvecklas Ett nationellt forskningsprogram utarbetas Den svenska kemiindustrin avrapporterar löpande till Kemikalieinspektionen om sina nationella och internatio- nella åtgärder mot hormonstörande ämnen Läkemedelsindustrin tar fram miljökonsekvensanalyser för användningen av läkemedel som påverkar hormon- systemen 1 Utgångspunkter för arbetet Alla levande varelser och allt vi har omkring oss består ytterst av kemiska ämnen. När de första vårlökarna spirar ur marken, när människor tänker och när ägget befruktas är det naturliga processer, men också resultatet av kemiska processer och förändringar. Människan har inte bara lärt sig utnyttja de naturliga kemiska processerna, utan har också utvecklat helt nya kemiska substanser. Användningen av kemiska ämnen har spelat en viktig roll för utvecklingen av det mänskliga samhället t.ex. inom jordbruk, hälsa, industri och infrastruk- tur. Kemiska ämnen har medverkat till att den materiella levnadsstandarden och bekvämligheten för människor har ökat betydligt. Tandkräm, tyg, mediciner, färg, verktyg etc. är varor som många vill ha och betraktar som självklara. Kemikalier byggs in i de flesta varor utan att vi reflekterar över det. Vi kommer även att vilja utnyttja kemikaliernas positiva egenskaper. I en resolution från i slås fast att: "En omfattande kemikalieanvändning är nödvändig för att uppfylla världssamfundets sociala och ekonomiska mål och erfarenheten visar att kemikalier kan användas i stor utsträckning på ett kostnadseffektivt sätt och med en hög grad av säkerhet". Vi, , delar uppfattningen att en fortsatt an- vändning av kemikalier är en förutsättning inte bara för liv, 46 Utgångspunkter för arbetet utan också för ett gott liv. Men det finns också oönskade sidoeffekter. Med våra förslag vill vi styra bort från sådan användning av kemikalier som hotar en långsiktigt hållbar utveckling. 1.2Varför fick vi uppdraget? Halterna av miljögifter i naturen i är generellt sett höga trots att lokala utsläpp och föroreningshalter sjunkit . och övriga världen står inför att lösa många mycket allvarliga kemikalierelaterade miljöpro- blem. Sannolikt är kunskapen om problemen större . har haft ambitionen att föra en aktiv och ambitiös kemikaliepolitik med syfte att minska de kemiska hälso- och miljöriskerna. Bland tidiga åtgärder märks införandet av miljöskyddslagen (1969:387) och lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor. Även industrins eget intresse av att ligga före lagstiftningen har i vissa fall lett till minskade utsläpp. har åtgärderna främst varit riktade mot användning och utsläpp av enskil- da ämnen. tillsatte regeringen vars förslag bland annat ledde till att lagen (1985:426) om kemiska produkter infördes samt att Kemikalieinspektionen inrättades. Kemikalieinspektionens och andra myndigheters arbete har inneburit att fått bättre kunskap om kemikalier. Forskarna har skaffat sig väsentligt ökad kunskap än tidigare om hur kemikalier påverkar miljön, vilka risker de är förknippade med och hur man skyddar sig. präglas av EU-inträdet och globaliseringen. Det upptäcks nya hot, nya ämnen och nya spridningsvägar. Årtiondet karaktäriseras också av ökad miljömedvetenhet hos konsumenter och användare vilket påverkat producen- Utgångspunkter för arbetet 47 terna mot större ansvarstagande. Mot bakgrund av detta har regeringen givit i uppdrag att ge förslag till hur den svenska kemikaliepolitiken skall utformas na- tionellt, inom EU och internationellt. Arbetsplanen (bild 1.1) beskriver hur vi strukturerat arbetet i huvudmål och delmål. Bilden finns endast i den tryckta versionen Bild 1.1: arbetsplan visar en uppdelning i huvudmål och delmål med Esbjergdeklarationens mål som utgångspunkt. 48 Utgångspunkter för arbetet