sou · GLB3141d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett stort antal mindre och medelstora bokhandlar skulle, hävdade man, ut- sättas för en ödesdiger konkurrens och antalet boklådor skulle minska. Fria bokpriser skulle även leda till ökad koncentration till ett mindre antal stora och ekonomiskt starka förlag och till ökade svårigheter för de mindre förlagen. Vidare framhölls att en fri prissättning skulle gynna utgivningen av bästsäljare på bekostnad av den kulturellt mest värdefulla litteraturen. Förlagen skulle minska sin lagerhållning och istället koncentrera sig på lättsålda böcker. Bokhandelns sortiment skulle minska och servicen skulle bli sämre. En viktig roll för beslutet att ej medge fortsatt dispens för fastpris- förbudet, spelade också en av Statens pris- och kartellnämnd utförd undersökning om konsumentvärdet av svensk litteratur med upplagor under 3 000 exemplar. Då denna utgivning visade sig svara för av den totala försäljningen ansåg att kultur- argumentet fått minskad betydelse. Vidare förekom ett missnöje från kommuner över att man inte kunde köpa böcker till skolan och biblio- teken direkt från förlagen. Företrädare för branschen menade å sin sida att denna uppenbarligen hårt trängda utgivning skulle få det ännu svårare i ett friprissystem. Genom införandet av fria priser avskaffades med omedelbar verkan bokhandelns ensamrätt att sälja böcker och Svenska Bokförläggare- föreningens etableringskontroll. Kommissionssystemet ersattes med frivilliga branschavtal med abonnemangssystem mellan och (det s.k. Fackbokhandelsav- talet). Modellen var från början att varje anslutet förlag till varje anslu- ten bokhandel skulle skicka ett exemplar av varje ny titel i abonne- mang. Bokhandeln var skyldig att ta emot och lagerhålla varje abonne- mangsexemplar och fick för detta en särskilt hög rabatt. För varje där- utöver beställt exemplar gällde normal rabatt. Bruttopriserna ersattes av cirkapriser. De sattes till en början av förlagen, men bokhandlarna och andra återförsäljare hade uttrycklig rätt att avvika från dem. övergick bokbranschen under tryck från konkurrensmyndigheterna till nettoprissättning. Förlagen skulle därmed endast sätta ett förlagsnettopris (F-pris) på sina böcker. På detta pris fick bokhandlare och andra återförsäljare själva beräkna sina margina- ler utifrån sin egen kostnadsstruktur och prispolitik. Cirkapriserna levde dock kvar genom särskilda omräkningstabeller mellan förlagsnettopris och konsumentpris som upprättades av bokhan- deln genom distributionsföretaget . $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK ¥TERBLICK 59 endast användas i reklam och konsumentinformation såsom annonser och kataloger. Det skulle uttryckligen framgå att de endast var cirkapri- ser, från vilka återförsäljarna fick avvika. Cirkapriserna fick inte tryckas på böckerna. har () och andra konkurrensmyndigheter haft ett flertal mål och ärenden som handlat om friprissystemets funktion. Flera av dem har gällt underlåtenhet att ange att de angivna priserna fick underskridas. Flera fall har rört förhållan- det mellan bokhandel och bokklubbar. Vid en förhandlingsuppgörelse mellan NO och representanter för förlagen och bokhandeln noterades att den grundläggande principen om pris efter prestation borde vara vägledande för utformningen av försäljningsvillkoren till olika köparkategorier. Parterna enades därvid om att sträva efter att prisskillnaden mellan de s.k. huvudböckernas cirkapris i bokhandeln och medlemspris i bokklubb maximalt skulle uppgå till räknat på cirkapriset. infördes i en ny, strängare konkurrenslag. Den innehåller två generella förbud som är hämtade från artiklar 85 och 86, nämligen mot konkurrensbegränsande samarbete och mot missbruk av dominerande ställning. Där finns det inte längre såsom i den förra svenska konkurrenslagen någon formell möjlighet för beslutsfattarna att ta hänsyn till kulturvärden eller till ett allmän- intresse. Istället finns bl.a. ett system med s.k. gruppundantag. Ett exempel på ett sådant gruppundantag är samarbetet mellan ICA- handlarna. Lagen har även medfört att bokbranschens rätt att ge ut kataloger över årets böcker med prisangivelser i högre grad än har ifrågasatts av konkurrensskäl. har ändrats och reformerats i olika om- gångar. beslöt dock största bokkoncern att begära utträde. Därmed inleddes en process som mynnade ut i att avta- let upphörde . Den svenska bokmarknaden saknar centrala samhandelsregler mellan branschens parter. I det nya läget utarbetade de olika förlagsgrupperna egna försälj- ningsvillkor för bokhandeln. Tre huvudlinjer kan urskiljas. Bonnier- förlagen, ett 10-tal förlag med av bokhandelsförsäljningen, erbjuder bokhandeln ett fritt exemplar av nya böcker och marknads- föringsbidrag vid nyhets- och kampanjorder. Osålda böcker får returne- ras om bokhandlaren från början köpt ett visst antal exemplar av titeln. Tre större förlagsgrupper, Liber, Rabénförlagen och , med av bokhandelsmarknaden, har liknande villkor. Skillnaden gäller returrätten. Bokhandlaren får bara returnera en titel i tre exemplar eller fler, men behöver inte köpa ett visst antal exemplar för att få returrätt. 60 $EN SVENSKA MODELLEN - EN HISTORISK ¥TERBLICK Ett 30-tal små och medelstora bokförlag, som representerar av marknaden, levererar sina böcker till fast nettopris utan gene- rell returrätt. Bokhandeln får rabatt på det första exemplaret av en ny titel. Nämnda villkor gäller främst relationen mellan ca 220 bokhandlar och ett 50-tal bokförlag. Därutöver har ca 120 mindre bokhandlar en fullt utbyggd inköp sservice genom grossisten . Dessa bokhandlar tar emot 400 till 1 000 nya titlar och får ett mindre statsbidrag för detta åtagande. Bland annat mot bakgrund av beslutet om att införa fria bokpriser till- satte den en offentlig utredning med upp- gift att undersöka bokens situation och vid behov föreslå statliga stöd- åtgärder. Utredningens förslag 1974 blev inledningen till en intensiv process som mynnade ut i ett riksdagsbeslut om ett statligt UTGIVNINGSST¶D allmänt även kallat litteraturstödet. dess reformerats och justerats i olika omgångar. beviljar staten stöd till utgivningen med ca . Stöd utgår till förlagen för enskilda titlar. En utförlig beskrivning av litteraturstödet ges i +REDITST¶DET till bokhandeln infördes . En statlig utredning hade konstaterat att det förelåg en stor risk för en bred utslagning av bokhandlar på grund av att det saknades riskvilligt kapital till nödvän- diga investeringar. Kreditstödet ges i första hand till bokhandlar som är ensamma på sin ort. Det kan också ges för investeringar i samband med flyttning eller för upprustning av befintliga lokaler. stöd uppgår till . infördes ett DISTRIBUTIONSST¶D TILL FACKBOKHANDELN. Det var kopplat till fackbokhandelsavtalet och innebar att staten för de littera- turstödda titlarna betalade en del av den särskilda rabatt som enligt avtalet gavs på abonnemangsexemplaret, dvs. det exemplar som auto- matiskt skickades ut till samtliga fackbokhandlar. bokutredning fick i uppdrag att förutsättningslöst belysa utvecklingen inom bokdistributionen och titta på effekterna av brutto- prisförbudet. Utredningen, som inte ansåg att ett återinförande av fasta bokpriser skulle få avsedda kulturpolitiska effekter, förespråkade ett utvidgat fackbokhandelsavtal i kombination med ett statligt bokhan- delsstöd. De stödformer som beslutades innefattar bl.a. fortsatt 1 Källa: . $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK ¥TERBLICK 61 investeringsstöd för bibehållande och nyetablering av bokhandel, samt ett nytt SORTIMENTSST¶D för mindre bokhandlar utanför fackbokhandels- Genom ett initiativ från branschen kunde anslaget för distributions- stödet läggas över på utvidgat sortimentsstöd när fackbokhandelsavtalet Sortimentsstödet kombinerades med ett KATALOGDATORST¶D till den mindre bokhandeln. datorstödet ligger på . Därmed finns i ett etablerat stöd till den mindre bokhandeln (företrädesvis på mindre orter), medan stora och medelstora bokhandlar i större och medelstora orter inte uppbär någon form av statligt stöd. De statliga stödinsatserna för bokdistributionen har i huvudsak två mål, dels att öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln, dels att behålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät (se även avsnitt 8.2). För att få en uppfattning om branschens utveckling efter fastprissys- temets avveckling är det av intresse att granska bokutgivning, antal bokhandlar och förlagstrukturer. En annan indikator är utvecklingen av priset på böcker. Det saknas dock ett bokprisindex som möjliggör analys av prisutvecklingen. I statistik (Svensk Bokförteckning) registre- rades sammanlagt ca 13 500 UTGIVNA PUBLIKATIONER i varav ca 11 000 är böcker över 48 sidor. Antalet titlar inom den s.k. allmänlitteraturen som distribueras genom bokhandeln och andra all- männa distributionskanaler kan uppskattas till ca 5 000. 2 var samma siffra 8 481 publikationer varav böcker utgjorde 6 383. utgavs 9 925 publikationer och 7 359 böcker. Enligt den förlagsstatistik som tas fram av gav föreningens medlemsföretag 1974/75 ut 1 881 nya titlar. uppgick antalet nya titlar till 3 586. Antalet tryckta volymer av nya titlar ökade från 19 till 23 miljoner och antalet sålda exemplar från 12,0 till 14,2 miljoner. Den totala försäljningen var oförändrad och uppgick till 33-35 miljoner exemplar . 2I begreppet allmänlitteratur ingår både skön- och facklitteratur, för såväl vux- na som barn och ungdom. Däremot ingår inte läroböcker. 3Från har även sådant material som tidigare redovisats i Svensk Bok- katalog medtagits. Siffrorna är därför inte helt jämförbara. 62 $EN SVENSKA MODELLEN - EN HISTORISK ¥TERBLICK Den totala marknaden av allmänlitteratur har mellan 1974/75 och 1996 ökat (i fasta priser). Omsättningen av allmänlitteratur i konsumentvärde uppgår till enligt Förläggare- föreningens uppskattningar för . Omsättningen 1974/75 uppgick till . och tillkom på den svenska bokmarknaden ett stort antal små och medelstora förlag. Kän- netecknande för många av dessa förlag är kvalificerad utgivning. Enligt många bedömare var detta en indirekt effekt av det statliga utgivnings- stödet. Förutsättningar att driva en ambitiös utgivning i liten skala för- bättrades. finns det omkring 400 bokhandlar i Sverige.4 Dessa kan delas i olika grupper med hänsyn till sin köprelation till bokförlagen: 200 -220 bokhandlar som köper direkt från förlagen (motsvarar närmast f.d. fackbokhandlar), ca 110 som i huvudsak gör sina inköp från grossisten och deltar i Seeligs nyhetsservice (servicebokhandlar) samt ytterligare ett 50-tal bokhandlar som håller viss omsättning och beställ- ningsservice. Härtill kommer ett antal specialbokhandlar, bl.a. läro- medelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet samt bokhandlar som specialiserat sig på t.ex. konstböcker, religiös litteratur eller new age. fanns 500 bokhandlar. Av dem var 313 s.k. A-kom- missionärer eller fackbokhandlar. hade antalet minskat till 425, varav 254 var fackbokhandlar. En effekt av friprissystemet blev att bokhandeln förlorade större delen av försäljningen till bibliotek och skolor. Detta hade för många bokhandlar, framför allt på små orter, varit en stomme i verksamheten som dessutom bidragit till att jämna ut säsongsvariationer. har bokhandeln återvunnit en del mark, åtminstone på bibliotekssidan. Omkring en fjärdedel av bibliotekens inköp av böcker görs via bokhandeln. har bokhandelns marknadsandel minskat från till . Den senaste har inneburit en stark utveckling för bokklubbarna som slog igenom på den svenska bokmarknaden kring . har deras marknadsandel ökat kraftigt. har bokklubbarna en marknadsandel på . Större delen av denna expansion skedde dock . Därefter har utveck- lingen varit långsammare och har andelen av försäljningen som går via bokklubb t.o.m. minskat något. Bok- klubbssektorn domineras av de större förlagen, i första hand , som äger de stora allmänlitterära klubbarna med stor räckvidd. 4 I den undersökning av den svenska bokhandelsmarknaden som presenteras i kapitel 6 uppskattas antalet s.k. allmänbokhandlar till 331 stycken. $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK ¥TERBLICK 63 senare år har också små förlag startat bokklubbar. Det rör sig då om små klubbar med specialiserat sortiment, s.k. nischklubbar. efter det att friprissystemet hade införts var priskonkurrensen ganska måttlig. Det rörde sig om vissa varuhus som satte lockpriser på enstaka uppslagsverk, vilket kunde leda till priskrig på vissa produkter. Efterhand började fler varuhus och andra lågpris- kanaler att priskonkurrera med de mest lättsålda titlarna. Denna kon- kurrens kunde vara särskilt intensiv i samband med bokhandelns årliga bokrealisation . Men även välsorterade bokhandlar började använda priset som konkurrensmedel. gav t.ex. rabatt på cirkapriset för hela sortimentet. Efter- hand tvingades alltfler bokhandlar ge sig in i konkurrensen med lågpriskanalerna, åtminstone på den mer lättsålda delen av sortimentet. Detta medförde ett minskat överskott för bokhandeln jämfört med det överskott som erhölls från den efterfrågade litteraturen under syste- met med fasta priser. Enligt den bedömning gör 5 har de speciella mark- nadsförutsättningar som råder på den svenska bokmarknaden i form av fria priser till synes inte haft någon påvisbar effekt på bokutgivningens omfattning, inriktning och försäljning, medan däremot situationen för olika distributionskanaler tydligt har påverkats. Farhågorna för en uttunnad och utslätad bokutgivning har enligt inte besan- nats. Därvid kan det statliga utgivningsstödet ha spelat en viss roll. Detta stöd har, enligt olika parters bedömningar, betytt mycket för utgivningen av god litteratur. Det har underlättat för små kvalitetsförlag att verka och överleva på marknaden. Det har inte varit möjligt för utredningen att undersöka eller mäta effekten av att fackbokhandelsavtalet upphörde . I en kommentar till pekade på att markanta tendenser var en tilltagande kedjebildning inom bokhandeln och en för- lagskoncentration där fem stora förlagsgrupper dominerade marknaden och svarade för av utgivningen. Dessa förlag hade tillgång till egna distributionsföretag och egna bokklubbar, vilket enligt Kultur- rådet innebar en långtgående kontroll över distributionskedjan samt över en viktig del av den slutliga försäljningen. pekade på att genom det avtalslösa tillståndet hade dessa förlag fått ett starkare 5 Källa: PM av , Övergången från fasta till fria bokpriser i , . 64 $EN SVENSKA MODELLEN - EN HISTORISK ¥TERBLICK inflytande över bokhandelns inköp. Denna tendens förstärktes av förekomsten av stora bokhandelskedjor med centrala inköp. I detta läge hade ett antal små och medelstora förlag fått ökande ekonomiska problem, menade . framhåller att det är svårare att värdera branschens för- säljning och prisnivå från friprissynpunkt. De förväntade dynamiska effekterna borde åtminstone i teorin ha lett till en starkare försäljnings- expansion i antalet exemplar. Försäljningsstatistikens siffror tyder på väsentligt ökade priser för de sålda exemplaren. Hänsyn måste dock också tas till försäljningens sammansättning, påpekar . Det är svårt att hålla priserna nere i en situation där antalet titlar ökar och upplagornas storlek minskar. Till detta kan fogas att förlag enligt branschkännare blivit alltmer beroende i sin ekonomi av ett litet antal storsäljande titlar. Det föreligger heller ingen aktuell utredning av bokens produktionskostnader. Som ovan redovisats skedde en tydlig minskning av antalet bok- handlar under friprissystemets första period, medan antalet därefter har hållits relativt . Det är svårt att bedöma vilket utbud och sortiment dagens bokhandel har. Utredningen har inte haft möjligheter att undersöka sortimentsbredden. Det är också svårt att säga hur situa- tionen skulle ha varit utan de olika stödåtgärder som har satts in . Enligt bedömning har kreditstödet med all san- nolikhet bidragit till att bokhandlar på små orter kunnat överleva och till och med utvecklas. Sortimentsstöd och katalogdatorstöd har hjälpt dessa att hålla ett sortiment och en servicenivå som annars inte varit Enligt 3VERIGES &¶RFATTARF¶RBUND har den gångna inneburit en oligopolartad utveckling på förlagssidan. Marknaden mätt i antalet sålda volymer har varit oförändrad och förlagen har gjort sig allt mer beroende av ett fåtal storsäljande titlar som titelbredden i utgivningen ökat. En urvalskanal - de stora förlagsägda bokklubbarna - har blivit den affärsmässigt starka distributionsformen. Breddförsäljningskanalen - bokhandeln - har blivit mindre såväl beträffande marknadsandel, som antalet försäljningsställen och bredden i det saluförda utbudet. Allt fler böcker och författarskap får enligt förbundet allt svårare att nå fram till den bokköpande allmänheten. 3VENSKA &¶RL¤GGAREF¶RENINGEN anser att avregleringen på bokmark- naden bidragit till förekomsten av livskraftiga bokhandlar. har en samverkan inom bokhandelsledet medfört en förbättrad konkur- renskraft i förhållande till andra försäljningskanaler. 6Källa: PM . $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK ¥TERBLICK 65 har skapat förutsättningar för att olika distributionsvägar kunnat uppstå som effektivt verkar vid sidan av varandra. 3VENSKA "OKHANDLAREF¶RENINGEN anser inte att en återgång till fasta bokpriser skulle stärka bokhandeln. En fri och avreglerad bokmarknad förutsätter emellertid att konkurrensen sker på lika villkor. Enligt finns inslag i handeln som tenderar att snedvrida konkurrensen. Ett uppmärksammat exempel är enligt föreningen den prisdiskriminering som drabbar bokhandeln genom att författarroyaltyn är lägre för böcker som säljs genom bokklubbarna än vid försäljning av böcker i bokhandeln. 5 Förlag och utgivning Antalet bokförlag i är mycket stort. Uppskattningsvis finns det omkring 200-250 professionella förlag med regelbunden utgivning. Förutom den traditionella utgivningen av skön-, fack-, barn- och ung- domsböcker förekommer bokutgivning för att väcka opinion och i utbildningssyfte, t.ex. för internutbildning. Enligt Statistiska central- byrån (SCB) uppgick antalet utgivare till något över 1 1996. 1 uppskattades antalet bokförlag till omkring 700 men det var bara ett drygt 100-tal som stod för merparten av bokutgiv- ningen till allmänheten. Den svenska förlagsbranschen domineras av några mycket stora förlagskoncerner, nämligen Bonnierförlagen, Liberkoncernen, , och . Sammantaget står dessa för av den totala försäljningen bland med- lemmar. Även Bra Böcker och hör till de stora utgi- varna. Dessa förlag är inte medlemmar i ningen. Förlagskrisen var utgångspunkten för skapandet av ett antal stora förlagskoncerner. Branschen dominerades redan då av ett par stora förlag men där fanns ett antal medelstora och små förlag som delade marknaden mellan sig. Per framhåller i sin bok i verkligheten att krisen första hälft hade sin förklaring i att de stora förlagen blev fartblinda, vilket resulterade i en överutgivning och bristande ekonomisk kontroll. Ytter- ligare ett problem var, enligt Per , att priset på böcker ökade mer än konsumentprisindex. Skönlitteraturen minskade sin andel av den totala bokförsäljningen medan antalet utgivna titlar steg markant. utkom totalt 4 492 böcker och 1970 inte mindre än 7 709, en ökning med som i sin tur resulterade i en lägre lönsamhet 1 Enligt SCB är 1 058 företag registrerade för bokutgivning som sin huvud- sakliga verksamhet. 68 &¶RLAG OCH UTGIVNING Sannolikt bemötte förlagen situationen genom att öka sin utgivning och höja bokpriserna för att kompensera den annars ound- vikliga omsättningsminskningen och de hotande förlusterna. Av en undersökning som utfördes av litteraturutredning framgick att svårigheterna i branschen var koncentrerade till de litterärt ambitiösa förlagen som sålde huvuddelen av sin utgivning genom bok- handeln. Hälften av de 13 undersökta förlagens utgivning trycktes i upplagor på 3 000 exemplar eller färre. Av 1 000 titlar i undersök- ningen hade endast 25 tryckts i mer än 25 000 exemplar. Ett litet antal böcker finansierade alltså den övervägande delen av utgivningen. som de traditionella förlagens utveckling var dyster hade de s.k. massmarknadsförlagen en framgångsrik tid. Försäljnings- ökningen för böckerna var totalt mellan medan medlemmar bara stod för . Övriga förlag, vars försäljning till övervägande del bestod av kiosklitteratur eller av avbetalningsverk, ökade . De åtta största förlagen minskade sin marknadsandel från år . Våldsam överutgivning och bristande ekonomisk kontroll bidrog, enligt Per , till förlagskrisen -71. Förlagen var patriarkalt styrda familjeföretag och paradoxalt nog skulle krisen bli början till de moderna storförlag som agerar på marknaden med lönsamhets- principer som ledstjärna. Enligt den statistik som tar fram över sina medlemsförlag utkom 439 skönlitterära titlar och 587 titlar 1973/74. Siffrorna för är 1 117 titlar respek- tive 1 669 titlar. Inom "ONNIERKONCERNEN blev förlagskrisen början till det moderna stor- företaget och inledde satsningen på bokklubbar. startades och Månadens Bok. hade bok- klubbarnas andel av bokförsäljningen ökat från till . är utgivningen uppdelad på fyra ungefär lika stora förlag - , , Forum, Wahlström&Widstrand. Förla- gen konkurrerar inbördes med liknade allmänlitterär utgivning och faktaböcker. /97 gick Trevi upp i Forum. 2Källa: Per . Litteraturen i verkligheten. 3Källa: Per . Litteraturen i verkligheten. 4Källa: Per . Litteraturen i verkligheten. &¶RLAG OCH UTGIVNING 69 laget kommer att slås samman med /98. kommer att uppgå i . är en av de dominerande aktörerna på bokklubbssidan och kan genom dessa sats- ningar åtnjuta fördelarna av en vertikal integration, dvs. man kont- rollerar alla leden i kedjan. har omsättningen ökat från till 1996.5 lanserade sin nya organisation, Bon- nier Media. Tanken är att integrera de olika verksamhetsdelarna: bok- förlag, tidskrifter, film-, radio- och TV-satsningar. En konsekvens av nya satsning är att konkurrensen inte längre endast kommer att ske mellan enskilda bokförlag, utan i allt högre grad mellan olika mediaprodukter. 5 Källa: Svensk Bokhandel 13, 1997. 70 &¶RLAG OCH UTGIVNING Bilden finns endast i den tryckta versionen &¶RLAG OCH UTGIVNING 71 etablerades som ger ut läromedel såväl för den obligatoriska skolan som för högre utbildning. ter denna verksamhet ca 65 miljoner kronor.6 .ORSTEDTS &¶RLAG genomgick en rationaliserings- process som bl.a. innebar att man lade ner sina tekniska avdelningar, dvs. tryckeri, binderi, klichéanstalt osv. hade man en bokklubb. köpte Almqvist&Wiksell/Gebers. ökade sin försäljning från Fram ingick i ,IBERKONCERNEN tillsammans med Almqvist&Wik- sell, Liber , Liber Kartor, Liber Kompetens och Liber Utbild- ning. Liber ägs av den holländska koncernen . 7 är delägare i Månadens Bok, Böckernas Klubb och Multi- mediaklubben. sålde sin barnboks- utgivning till Rabénförlagen. sålde Liberkoncernen till KF Media. Avtalet omfattar litterära utgivning, faktaböcker och multimedia. Rabénförlagen ingår i KF Media. gemensamma förlagskoncernen kommer att heta . Också "OKF¶RLAGET .ATUR OCH +ULTUR genomgick stora förändringar expanderade förlaget genom förvärv av och . förvärvades LT:s förlag och Fripress och startades bokklubben Direkt. Förlagskrisen drabbade inte lika hårt som övriga stora förlag eftersom en stor del av utgivningen utgjordes av läromedel. är en av ledande förlagskoncerner. Omsättningen har stigit från till , varav läromedel utgör . är delägare i Böckernas Klubb, och . Till de stora hör också 2AB©NF¶RLAGEN med ca i omsättning. Förlaget ägs av och är en del av dess affärsområde, KF Media, där också tidningen och ingår. har försvunnit och i stället antagit nya skepnader i form av barn- boksförlaget och ungdomsböcker, /arleskär och Tiden . Steget till att ingå bland de stora togs när förlaget blev delägare i Barnens , som snart blev den domine- rande barnboksklubben med som mest 140 000 medlemmar. Rabén- förlagen omfattar förlagen Rabén&Sjögren, Bokförlaget , Tiden Barn- och ungdomsförlag samt .