sou · GLB3133 · 1998-01-01 00:00:00 — Om resistensgener är belägna på DNA-segment som också har virulensgener kan överföring mellan mikroorganismer som finns i jord eller vatten teoretiskt leda till en ökad virulens hos växt- eller viltpatogener. Detta kan påverka prevalensen och graden av sjukdomar. Ingen information om huruvida detta sker har hittats. Korrekta riskbedömningar vad avser miljöeffekter av AFT försvåras av att den mesta informationen är den som tagits fram av det företag som sökt godkännande för substansen i fråga. Dessa data behandlas konfidentiellt av tillverkaren och den tillståndsgivande myndigheten. Det skulle vara av betydande allmänintresse och skulle stärka tilltron till beslut om godkännan- de om denna information var allmänt tillgänglig under sådana former att rättmätiga kommersiella intressen skyddades. 8.5Profylaktiska effekter av antibakteriella fodertillsatser Flera rapporter har pekat på en ökning av djurhälsoproblem i form av infektionssjukdomar då AFT har dragits in från marknaden (Verbeke and Viaene, 1996; McOrist, 1997). Detta leder naturligtvis till frågor om i vilken utsträckning som AFT också har terapeutiska och/eller profylaktiska effekter. AFT-doserna är i allmänhet låga, cirka 20 ppm (1-100 ppm) vilket för de flesta AFT är lägre än den terapeutiska dosen, men vissa överlappningar förekommer. Även vid dessa låga doser har AFT antimikrobiell effekt eftersom minsta hämmande koncentration för normalt känsliga bakterier är cirka 1-5 ppm. De svenska erfarenheterna av förbudet mot tillväxtantibiotika, 1986, var bland annat en ökad förekomst av kliniska problem med stört hälsostatus för smågrisar och slaktkyckling. Detta ledde till användning av läkemedelsfoder med terapeutiska doser av antibiotika. Genom förändringar i fodersamman- sättning, hygienförbättringar och förändringar i uppfödningsrutiner och liknande har dessa problem nu till största delen korrigerats (Wierup, 1996). Viktiga djursjukdomar för vilka terapeutisk eller profylaktisk effekt av AFT beskrivits är nekrotiserande enterit hos fjäderfä, svindysenteri, bak- teriell enterit och proliferativ enterit hos svin. Flera AFT har indikationer som terapeutika för dessa djursjukdomar. Enligt tillgänglig litteratur finns det inget som styrker att AFT skulle ha andra verkningsmekanismer än antibakteriella substanser som används för terapi. Den tillväxtbefrämjande effekten av AFT kan tillskrivas en reduktion av sjukdomsframkallande bakterier med åtföljande minskning av djurets svar på påverkan från sådana bakterier. Denna allmänna profylaktiska och/eller terapeutiska effekt är applicerbar både på klinisk och subklinisk sjuklighet. Dokumentation om profylaktiska och/eller terapeutiska effekter av AFT inkluderas inte i ansökningar om godkännande och sådana effekter utvär- deras således inte i godkännandeproceduren. Den huvudsakliga positiva effekten av AFT är dess profylaktiska och terapeutiska effekter mot vissa bakteriesjukdomar. Enligt artikel 7 i direktiv /524/EEC är sådana effekter dock bara tillåtna för koccidiostatika och andra medicinskt verksamma substanser. Denna brist på samstämmighet mellan regelverk och den reella, praktiska situationen är inte ägnad att skapa förtroende hos allmänheten byggt på tydlighet och insynsmöjlighet. AFT förbättrar foderutnyttjande och tillväxt. Detta medför en ekonomisk vinst som, beroende på hur den distribueras, kommer producenter, konsu- menter eller andra tillgodo. Användning av AFT medför minskade gödsel- mängder och minskat kväveutsläpp. Detta kan ses som en fördel ur miljösyn- punkt. Alla dessa positiva effekter kan dock även uppnås på andra sätt. 8.6.2Indirekta långtidsförluster och djurskydd AFT har använts i över 4 decennier och detta har otvivelaktigt bidragit till utvecklingen av nuvarande produktionssystem inom djurhållningen. Nyttjandet av AFT möjliggör djurtäta uppfödningssystem vilket är en fördel ur ekonomisk synpunkt men är tveksamt ur smittskyddssynpunkt. Svåra smittsamma djursjukdomar som t. ex. svinpest är svåra att kontrollera i djurtäta miljöer. Detsamma gäller för zoonotiska sjukdomar som salmonella och produktionssjukdomar som svindysenteri. Bara vissa sjukdomar i den senare gruppen kan förebyggas med AFT. De intensiva produktionssystemen kan ifrågasättas ur djurskyddsynpunkt och av etiska skäl. Varken djurskydd eller djurhälsa skapas genom användande av AFT. En sund djuruppfödning kännetecknas av god skötsel och god omvårdnad. En modern djurskydds- lagsstiftning är en djurhälsolagstiftning. AFT tillhör en produktionsmodell där produktiviteten är överskattad. En utveckling mot mera hälsoorienterade djurhållningssystem behövs uppen- barligen. Lantbruk måste, liksom alla andra sektorer, sträva mot en hållbar utveck- ling. Detta innebär utvecklande av produktionssystem som tillfredsställer dagens behov utan att hindra kommande generationer från att tillfredsställa sina behov. En hållbar utveckling är i huvudsak en förändringsprocess där utnyttjandet av naturresurser, satsningar och investeringar, teknologisk utveckling och institutionella förändringar är i harmoni och ökar både de nuvarande och framtida möjligheterna att tillfredsställa människors behov och önskningar. Med anledning av detta kan det ifrågasättas om fortsatt beroende av AFT är förenligt med en långsiktig utveckling av animalieproduktionen. Icke-bruk av AFT inom en region eller ett land torde bidra till ett mer innovativt och dynamiskt klimat vad gäller utvecklandet av system för uppfödning av djur utan AFT med bibehållen produktivitet. Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) berördes av Mr. , president i ett tal till det Europeiska Parlamentet , 1997: 4HE STARTING POINT FOR THE REFORM MUST BE A GREATER FOCUS IN %UROPEAN AGRICULTURE ON QUALITY PROTECTION OF THE ENVIRON A RETURN TO METHODS AND A SIMPLIFICATION OF #OMMUNITY Den huvudsakliga faran i samband med användandet av AFT är ökad resistens hos patogena bakterier och bakterier i normalfloran. Konsekven- serna av detta kan bli terapi-svikt både hos djur och människor. Överföring av resistensgener kan ske, och sker, mellan djur och människa. Risken för terapiproblem på grund av detta är inte försumbar, men stora osäkerheter föreligger i skattningen på grund av problemets komplexitet och bristen på nödvändiga data. Tillgängliga data är alltså otillräckliga för att säkert fastslå riskens storlek. För att minska osäkerhetsfaktorn behövs följande infor- mation: ·exponering av djur för AFT ·exponering av djur för terapeutiska antibiotika ·exponering av människor för terapeutiska antibiotika ·förekomst av relevanta resistensgener hos djur ·förekomst av relevanta resistensgener i djurprodukter ·förekomst av relevanta resistensgener i miljön ·förekomst av relevanta resistensgener hos människa ·dos-responsförhållanden mellan användandet av antimikrobiella medel och förekomst av resistensgener ·identifiering av relevanta resistensgener ·identifiering av överföringsmekanismer för relevanta resistensgener ·grad av överföring av relevanta resistensgener mellan djur- och human- bakterier i realistiska miljöer ·grad av överföring av relevanta resistensgener mellan djur- och miljöbak- terier i realistiska miljöer ·grad av överföring av relevanta resistensgener mellan human- och miljö- bakterier i realistiska miljöer ·persistens av relevanta resistensgener hos människor och djur i avsaknad och i närvaro av selektionstryck ·grad av co-transfer av resistens- och andra relevanta gener ·sannolikheten för att bli infekterad med bakterie som bär på relevant resistensgen ·sannolikheten av att infektionen ovan kräver terapi med relevant substans Det är givetvis så att denna information behövs för varje resistensgen och för varje antimikrobiell substans. Minimitiden för att genomföra denna forskning uppskattas till . Närhelst ny information eller nya tekniker blir tillgängliga måste delar av studien göras om och riskbedömningen upp- dateras. Den årliga ekonomiska vinsten av AFT i djurproduktionen inom EU har beräknats till 2 miljarder ECU. Mot denna bakgrund är det förvånande att nödvändiga data för en adekvat riskbedömning fortfarande saknas, då information om riskens storlek är oerhört viktig för konsumenterna. En sökning i vetenskapliga databaser visar att det antal publikationer som finns tillgängliga om de tillväxtbefrämjande effekterna av AFT till antalet är mer än så många som publikationerna om mikrobiologiska effekter. är det omöjligt att fullt ut kvantifiera risken. Riskbedömning av AFTs miljöeffekter hämmas av att all den information som behövs inte är allmänt tillgänglig. På grundval av tillgänglig information bedöms de flesta AFT inte vara förknippade med påtagliga miljörisker. Andra faror som kan förknippas med vissa AFT och koccidiostatika är toxiska effekter. Kinoxaliner och halofuginon har toxiska effekter på respek- tive måldjur. Många AFT och MFT är potenta allergener och utgör därför en yrkesrisk, och eventuellt också en risk för konsumenten. Den senare risken bedöms dock som mycket liten. Kinoxaliner och nitroimidazoler är potentiellt genotoxiska. Den risk som förknippas med genotoxicitet är aldrig acceptabel i samband med produkter som används på livsmedelsproducerande djur. Detta gäller oavsett hur liten risken är. Den primära riskgruppen är de personer som hanterar substanserna. Nitroimidazoler har förbjudits som veterinärläkemedel för livsmedels- producerande djur genom att de listats i annex IV till Rådsdirektiv /90/EG. Denna brist på samstämmighet mellan regleringar är också förknippad med en risk för förlust av allmänhetens förtroende. Utredningens övergripande bedömning är att fördelarna med AFT inte uppväger riskerna. I fråga om koccidiostatika så används de specifikt för att förebygga sjukdom och bör därför regleras som läkemedel. ·Antibakteriella fodertillsatser har gynnsamma ekonomiska effekter på djurproduktionen. I ett längre tidsperspektiv kan dessa effekter ifrågasättas speciellt vad avser djurskydd och djurhälsa. Antibakteriella fodertillsatser kan i tillåten dosering användas för behandling av sjukdom hos djur. Detta strider mot direktiv /524/EEG. ·Kinoxaliner och nitroimidazoler är potentiellt genotoxiska och därmed en yrkesmässig hälsorisk. ·Halofuginon och kinoxaliner är toxiska för godkända djurslag. Detta är negativt för djurs välbefinnande. ·Risken för ökad resistens på grund av generell användning av antibak- teriella fodertillsatser är långt ifrån försumbar och de möjliga konsekven- serna är allvarliga för både djurs och människors hälsa. Antibakteriella fodertillsatser som inte används som läkemedel inom human- eller veterinärmedicin är värdefulla kemiska grundskelett för framtida läkeme- del. Eftersom utvecklandet av resistens betraktas som ett allvarligt hot mot djurs och människors hälsa bör all användning av AFT begränsas till medicinska ändamål. 8.6.5Överväganden för beslut om riskhantering Om än något utanför det aktuella uppdragets ram, så har några preliminära idéer kring möjliga åtgärder för att minimera förekommande risker noterats för övervägande. Eftersom de aktuella riskerna ej går att fullständigt kvantifiera, är beslut om riskhantering särskilt svåra. Risken kan uppenbarligen inte med säkerhet uteslutas, inte heller kan den bedömas som acceptabel. Vetenskapsmän kan deklarera att tillgängliga data är otillräckliga för beslut, men för besluts- fattare är att avstå från handling inte en neutral position utan ett aktivt beslut att inte göra något. I en sådan osäker situation är försiktighet att föredra. Bedömningen av vilken risknivå som är acceptabel görs av allmänheten, inte av vetenskapsmän. Kommunikation om risker i form av en dialog är väsentligt för att fastställa den nivå som är acceptabel. I allmänhet tenderar den acceptabla risknivån att vara högre om det finns en möjlighet till kontroll (dvs. ett val) jämfört med en situation när man inte aktivt kan undvika risken. En annan viktig aspekt på riskhantering är beslutet om vem som ska bära kostnaden - den som skapar risken eller den som tar den. I händelse av ett överdrivet försiktigt beslut kan den som skapar risken lida en förlust genom minskad vinst. Å andra sidan, kan otillräcklig riskhantering leda till en kostnad för den som tar risken. I termer av riskhantering finns i fråga om AFT en rad åtgärder tillgängliga. Eftersom AFT, i likhet med koccidiostatika, är medicinska produkter, bör de godkännas och användas enbart som läkemedel och inte som fodertillsatser. Att ha två parallella regleringssystem är inte acceptabelt. Ett enda reglerings- system skulle lätta de administrativa bördorna. Dessutom skulle detta öka möjligheterna till insyn. Hänsyn måste tas till att djurproduktionen skulle behöva tid för att anpassa sig till situationen så att kunskap om nödvändiga förändringar i djurhållning och utfodring kan erhållas och ändamålsenliga förändringar genomföras. Länder som har restriktioner i sin användning av AFT bör få behålla dessa tills regleringssystemet fullt ut kan harmonise- ras. !DDISON * " , 1984. Antibiotics in sediments and run-off waters from feedlots. 2ESIDUE 2EVIEWS 1-28. 3 !CREE * ! 'IPSON 0 3 -C$OWELL 2 - -ILLER , AND -C%LVAINE - $ , 1993. Standardization of nomenclature for animal health risk analysis. 2EVUE 3CIENTIFIQUE ET 4ECHNIQUE /FFICE )NTERNATIONAL DES %PIZOOTIES 1045-1053. Risk analysis and food safety. *OURNAL OF !MERICAN 6ETERINARY -EDICAL !SSOCIATION 245-249. 3VENSK ,¤KEMEDELSSTATISTIK , . "AQUERO & , 1996. )N DISCUSSION FOLLOWING , W., Impact of antibiotic use in animal feeding on resistance of bacterial pathogens in humans. )N PROCEEDINGS OF !NTIBIO TIC RESISTANCE ORIGINS EVOLUTION SELECTION AND SPREAD Whiley, Chichester ( Foundation Symposium 207), 16-18, . "ARROW 0 ! Further observations on the effect of feeding diets containing avoparcin on the excretion of salmonellas by experimentally infected chickens. %PI DEMIOLOGY AND )NFECTION 239-252. "EWICK - 7 - , 1978. Effect of tylosin and tylosin fermentation waste on microbial activity of soil. 3OIL "IOLOGY AND "IOCHEMISTRY 403-407. "J¶RNEROT , &RANKLIN ! AND 4YSEN % , 1996. Usage of antibacterial and antiparasitic drugs in animals in between 1988 and 1993. ", AND $OYLE - 0 , 1995. Health risks and consequences of 3ALMONELLA and #AMPYLOBACTER JEJUNI in raw poultry. *OURNAL OF &OOD 0ROTECTION 326-344. $!.-!0, 1997. Consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from food animals, food and humans in . %DMOND - " /BER * & 7EINBAUM * , 0FALLER - ! (4 AND 3ANFORD - $ , 1995. Vancomycin-resistant %NTEROCOCCUS FAECIUM bacteriemia: risk factors for infection. #LINICAL )NFECTIOUS $ISEASES 1126-1133. AND #, 1994. The economics of the Swedish Salmonella control. A cost/benefit analysis. )N PROCEEDINGS OF .6) 7(/ )NTERNA TIONAL COURSE ON 3ALMONELLA CONTROL IN ANIMAL PRODUCTION AND PRODUCTS 21-27 au- gust 1993, . &!/ 7(/, 1995. Forty-second report of the joint FAO/on Evaluation of certain veterinary drug residues in food. 7(/ 4ECH NICAL 2EPORT 3ERIES .O pp. &ELLSTR¶M # , 1996. Phenotypic classification, detection and phylogeny of 3ERPULINA species in swine. (Thesis). - , 1989. A discrete-time model of the acquisition of antibiotic-resistant infections in hospitalized patients. "IOMETRICS 797-816. 'USTAFSON 2 ( , 1983. Salmonella shedding and feed additives. )N PROCEEDINGS OF TH )NTERNATIONAL 3YMPOSIUM ON !NTIBIOTICS IN !GRICULTURE "ENEFITS AND -ALEFITS But- terworths, Nottingham. (AMPSON $ * , 1991. New developments in research on swine dysentery and spirochaetal colitis. 0IG .EWS AND )NFORMATION 233-235. (OLMBERG 3 $ 3OLOMON 3 , AND "0 ! Health and economic impacts of antimicrobial resistance. 2EVIEWS OF )NFECTIOUS $ISEASES 1065-1078. *ACOB 2EITSMA 7 & +AAN # ! AND "OLDER . - , 1994. The induction of quinolone resistance in campylobacter in broilers by quinolone treatment. ,ETTERS IN !PPLIED -ICROBIOLOGY 228-231. +RUSE ( , 1995. The use of avoparcin as a feed additive and the occurrence of van- comycin resistant %NTEROCOCCUS spp. in poultry production. Rapport nr 16. -!&, 1997. Tylosin and spiramycin as feed additives. Influence on the efficacy of therapeutical macrolides. 5. pp. , Hel- sinki. -C/RIST 3 , 1997. Use of oral antibiotics in farm livestock: facts and ethics. *OURNAL OF 6ETERINARY 0HARMACOLOGY AND 4HERAPEUTICS 3UPPL 175. -ILLER , -C%LVAINE - $ -C$OWELL 2 - AND !HL ! 3 , 1993. Developing a quantitative risk assessment process. 2EVUE 3CIENTIFIQUE ET 4ECHNIQUE /FFICE )NTER NATIONAL DES %PIZOOTIES 1153-1164. -ONTECALVO - ! DE ,ENCASTRE ( #ARRAHER - '# #- 6AN(ORN + AND 7ORMSER ' 0 , 1995. Natural history of colonization with vancomycin- resistant %NTEROCOCCUS FAECIUM. )NFECTION #ONTROL AND (OSPITAL %PIDEMIOLOGY .IGHTINGALE # ( AND 1UINTILIANI 2 , 1997. Cost of oral antibiotic therapy. 0HARMACOT HERAPY 302-307. 0HELPS # % , 1989. Bug/drug resistance - sometimes less is more. -EDICAL #ARE 194- 203. 2ONNE ( AND *ENSEN * # % , 1992. Virginiamycin susceptibility of 3ERPULINA HYODY SENTERIAE, IN . 6ETERINARY 2ECORD 239-240. !NTIBIOTIC RESISTANCE TRANSFER IN THE MAMMALIAN INTESTINAL TRACT IMPLICATIONS FOR HUMAN HEALTH FOOD SAFETY AND BIOTECHNOLOGY .-OLECULAR "IOLOGY )NTELLIGENCE 5NIT R. G. , . 3MITH 7 ( AND 4UCKER * & , 1980. Further observations on the effect of feeding diets containing avoparcin, bacitracin and sodium arsenilate on the colonization of the alimentary tract of poultry by salmonella organisms. *OURNAL OF (YGIENE 137- 4ODD % # $ AND (ARWIG * , 1996. Microbiological risk analysis of food in . *OURNAL OF &OOD 0ROTECTION SUPPL 10-18. 7ADE * * , 1995. The emergence of %NTEROCOCCUS FAECIUM resistant to glycopeptides and other standard agents -- a preliminary report. *OURNAL OF (OSPITAL )NFECTION 7ALLGREN 0 , 1994. The importance of diseases for daily growth of pigs. )N PROCEEDINGS OF 86)) .ORDIC VETERINARY #ONGRESSReykjavik, . 6AN DER !UWERA 0 0ENSART . +ORTEN 6 -URRAY " AND ,ECLERCQ 2 , 1996. Influence of oral glycopeptides on the faecal flora of human volunteers: selection of highly glycopeptide-resistant enterococci. *OURNAL OF INFECTIOUS DISEASES 1129- 6ERBEKE 7 AND 6IAENE * , 1996. Environmental impact of using feed additives. 7HITMAN - # 0ITSAKIS 0 ' $E*ESUS % /SBORNE ! * ,EVINSON - % AND *OHNSON # # , 1996. Gastrointestinal tract colonisation with vancomycin-resistant %NTEROCOCCUS FAECIUM in an animal model. !NTIMICROBIAL !GENTS AND #HEMOTHERA PY 1526-1530. 7(/, 1996. Emerging foodborne diseases, fact sheet No 124. 7(/ HOME PA GE . 7IERUP - , 1996. förbjöd antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte 1986 - vad hände med djurhälsan och hur löstes problemen? +UNGLIGA 3KOGS OCH ,ANTBRUKSA KADEMIENS 4IDSKRIFT 69-78. 7IERUP - # , 7OLD 4ROELL - AND !GEN¤S ) , 1987. antibiotic and chemotherapeutic drugs in during 1980, 1982 and 1984. 6E TERINARY 2ESEARCH #OMMUNICATIONS 397-405. 0 -ORRISON $ AND 3PELLER $ # % , 1995. perspectives on glycopeptide resistance. #LINICAL -ICROBIOLOGY 2EVIEWS 585-615. Undantag från om vissa fodertillsatser En särskild utredare tillkallas med uppgift att sammanställa och redovisa de vetenskapliga fakta och bedömningar som är av betydelse för ett ställnings- tagande i frågan om ett fortsatt förbud mot användningen som tillsatser i foder av antibiotika, kemoterapeutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjan- de medel. Enligt anslutningsavtal om medlemskap i unionen gäller övergångsbestämmelser bl.a. i fråga om vissa fodertillsatser. Enligt över- gångsbestämmelserna får fram t.o.m. behålla den lagstiftning som gällde vid anslutningen enligt följande. gäller begränsningar i eller förbud mot använd- ningen av tillsatser i foder som tillhör grupperna antibiotika, kemotera- peutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel. Senast vid övergång- speriodens slut skall beslut enligt förfarandet i artikel 7 i direktiv /524/EEG fattas om kan behålla sitt förbud även fortsättningsvis. Till grund för prövningen skall lämna utförliga vetenskapliga redogörelser. Den särskilde utredaren skall sammanställa och redovisa de vetenskapliga fakta och bedömningar som är av betydelse för ett ställningstagande till frågan om ett fortsatt förbud mot användningen som tillsatser i foder av antibiotika, kemoterapeutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel. Utredaren skall även inom ramen för uppdraget initiera de kompletterande undersökningar och studier som bedöms nödvändiga. Samråd skall ske med , , Statens livs- medelsverk, , och samt med företrädare för berörda näringsgrenar och konsumenterna. Syftet med uppdraget är att den dokumentation som utredaren presenterar skall visa om sådana vetenskapligt baserade skäl föreligger att innehållet i den svenska regleringen på området kan gälla även efter den nuvarande övergångsperioden. Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om prövning av offentliga åtaganden (dir. 1994:23) Utredaren skall redovisa sitt uppdrag .