sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Denna rapport sändes ut till samtliga mödrahälsovårdsöverläkare och samordnande barnmorskor som en åtgärd för att ge ökad uppmärksamhet kring verksamheten. So- cialstyrelsen planerar uppföljning på mödravårdscentralerna för att bl.a. undersöka läget vad gäller föräldrautbildningen. En studie av kvaliteten inom barnhälsovården genomfördes av barnhälsovårdsöverläkare . 34 En uppföljningsstudie gjordes ungefär . Utredningen föreslår i det följande särskilda överenskommelser för att förtydliga ansvaret för stödet i föräldraskapet. Därför är det viktigt att successivt följa upp och utvärdera hur verksamheten med stöd i för- äldraskapet utvecklas. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att So- cialstyrelsen bör få i uppdrag att genomföra uppföljningar av utveck- lingen av stödet i föräldraskapet inom mödra- och barnhälsovården, individ- och familjeomsorgen och skolhälsovården. Sådana uppfölj- ningar bör ske kontinuerligt. Detta kan ge underlag för att senare kunna bedöma i vad mån lagstiftning skulle behövas för att stärka verksam- heten med stöd i föräldraskapet. Under efter det att den nu gällande överenskommelsen hade träffats mellan regeringen och om föräld- rautbildning i samband med barnets födelse, anordnade , i samarbete med landstingen, KONFERENSER för mödra- och barnhälso- vårdens läkare, barnmorskor och barnsjuksköterskor. Konferenserna byggdes upp tillsammans med det landsting som för tillfället var värd för konferensen. Dessa konferenser satte fokus på mödra- och barnhäl- sovårdens föräldrautbildning, bidrog till att belysa aktuell forskning och gav tillfälle till utbyte av erfarenheter. Verksamheten rönte stor uppskattning. Utredningen anser att en ny konferensverksamhet skulle ge ökad uppmärksamhet åt frågan om stöd i föräldraskapet och öka medvetenheten kring behovet av stöd till föräldrar med barn i olika åldrar. Utredningen föreslår därför att och får i uppdrag att anordna särskilda konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse, för att följa upp verksamheten och 33Hälsovård före, under och efter graviditet. SoS–rapport 1996:7. 34Skydda skyddsnätet, , 1992. 94 !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET ge vidgat utrymme för utbyte av erfarenheter. Verksamhetens status och uppmärksamhet inom landstingen och kommunerna skulle kunna stärkas på detta sätt. Behovet av FORTBILDNING var stort i början på 1980–talet när föräld- rautbildningen byggdes upp. Barnmorskor och barnsjuksköterskor var då inte så vana att arbeta med föräldrar i grupp och behovet metoder och material för att arbeta på ett nytt sätt var stort. och respektive landsting anordnade då en omfattande fortbildningsverk- samhet. Med en ny satsning på stöd i föräldraskapet med en ökad inriktning på föräldrars engagemang, deras intresse för frågor om relationer och parförhållanden, deras eget ansvar för sin situation och en medvetenhet som måste växa fram underifrån, finns nya behov av fortbildning av personal. Personalen måste ha en god kompetens i att ta vara på mötet med föräldrarna och det som sker i en föräldragrupp. borde därför inriktas på samtalsmetodik, gruppdynamik och gruppme- todik. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser därför att Socialstyrel- sen i samråd med , , kommuner och lansting bör få i uppdrag att utveckla och pröva nya modeller för fortbildning av den personal som skall arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. får i uppdrag att ·i samarbete med kommuner och landsting verka för metodut- veckling, uppföljning och utvärdering av olika modeller för stöd i föräldraskapet inom programområden som allergi, alkohol, to- bak, skador och olycksfall vad gäller barn och ungdom. ·ansvara för att i samarbete med , andra myndigheter och organisationer samla in, dokumentera och skapa en överblick över sådant material som kan användas för att utveckla stödet i föräldraskapet för föräldrar med barn i olika åldrar. ·i samarbete med ordna konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse. ·i samråd med , , kommuner och lands- ting utveckla och pröva nya modeller för fortbildning av den per- sonal som skall arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraska- pet inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, individ- och familjeomsorgen och skolhälsovården. !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET 95 -OTIV F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG har till uppgift att föreb ygga sjukdomar och annan ohälsa samt att främja en god hälsa för alla. Myndigheten skall fästa särskild vikt vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grup- per som är utsatta för de största hälsoriskerna. har särskilda program för folkhälsoarbetet med inriktning på barn och unga och den vuxna befolkningen. Till myndig- hetens olika programområden hör barns och ungas hälsa, kvinnors hälsa, olycksfall, allergier, tobak, alkohol och droger. Myndigheten tar fram aktuella forskningserfarenheter, utvecklar modeller för att nå ut med information inom de olika programområdena, tar fram informa- tionsmaterial i olika folkhälsofrågor och genomför informationskam- panjer. inriktar sitt arbete på att nå forskningsansva- riga, utbildningsansvariga, statliga myndigheter, kommuner och lands- ting. Viss uppföljande och utvärderande verksamhet genomförs. Det finns emellertid informationssatsningar och kampanjer, som bl.a. av resursskäl, inte har utvärderats. ger stöd till lokala projekt som gäller generella insatser för att påverka hälsovillkoren för grupper av kvinnor, de mest utsatta, och för ungdomar som går på gymnasieskolans individuella program, skadeförebyggande insatser, rökavvänjande insatser och ut- veckling av metoder inom familjecentraler. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att har en viktig roll vad gäller utvecklingen av stödet till föräldrar i frågor om hur allergier kan förebyggas och om hur missbruk av tobak, alkohol och droger kan motverkas. bör därför få ett tydligare ansvar för metodutveckling, uppföljning och utvärdering av olika mo- deller för stöd i föräldraskapet inom de områden som myndigheten sva- rar för. "EHOV AV ¶VERBLICK ¶VER BEFINTLIGT F¶R¤LDRAMATERIAL Informations- och utbildningsmaterial som gäller stöd i föräldraskapet produceras på olika ställen inom statliga myndigheter, landsting, kom- muner, frivilliga organisationer och studieförbund. Det saknas dock en samlad överblick över befintligt material och var det finns att tillgå. En systematisk genomgång av befintligt och användbart material skulle kunna bidra till en bättre tillgänglighet och till utvecklingen inom om- rådet. Överblick och samordning av informationsmaterial som anknyter till verksamheten med stöd i föräldraskapet skulle kunna utvecklas av . Tillgängligheten skulle avsevärt kunna förbättras 96 !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET om uppgifterna kunde läggas in i en databas som t.ex. SPRI–line och finnas på Internet. Utredningen föreslår (vilket utvecklas i kapitel 5.8) att i samarbete med bör få i uppdrag att samla in och skapa en översikt över vad som kan användas för att utveckla stödet i föräldraskapet för föräldrar med barn i olika åldrar. ·Det är angeläget att följer utvecklingen av föräldrasamarbetet och föräldrainflytande inom förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen och sprider exempel på hur föräldrar får stöd i sitt föräldraskap genom att samverka med varandra och med personalen inom respektive verksamhet. -OTIV F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG är central myndighet för det svenska skolväsendet. Verket svarar för den nationella uppföljningen och utvärderingen av skolan, samt utövar tillsyn över kommunernas skolverksamhet. Verket skall bidra till utvecklingen av skolan genom läroplans- och kursplanearbete för och gymnasiet, forskning och stöd till kompetensut- veckling. har bl.a. genomfört projekt med olika modeller för utvecklingssamtal som utvecklats i vissa skolor . Från kommer att ha ansvar för utveckling, utvärdering och tillsyn även för barnomsorgen. har särskilda medel för utvecklingsarbete inom skolsektorn. Verket har även sär- skilda medel som får användas för bidrag till elev- och föräldraorgani- sationer och där åtgärder för att öka elev- och föräldrainflytandet skall prioriteras. (under anslaget A 2, Skolutveckling). Skolan har en viktig roll för stödet i föräldraskapet genom att den kan nå alla föräldrar med information och underlätta och uppmuntra till möten mellan föräldrarna. En öppen skola där föräldrar har inflytande och där skola och föräldrar samverkar med varandra, får som indirekt effekt att föräldrar stärks i sitt föräldraskap. och studieförbund kan ha en aktiv roll i detta föräldrastödjande arbete. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser det angeläget att Skolver- ket följer utvecklingen av föräldrasamarbetet i barnomsorgen, skolan och skolbarnsomsorgen och skaffar sig överblick över goda exempel på detta. Friskolornas arbete med stöd i föräldraskapet bör även ingå i en sådan uppföljning. Utredningen anser det angeläget att följa utvecklingen av föräldrasamarbetet och föräldrainflytande i !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET 97 barnomsorgen, skolan och skolbarnsomsorgen och sprider exempel på hur föräldrar inom dessa verksamheter får stöd i sitt föräldraskap genom att samverka med varandra och med personalen. · och frivilliga organisationer bör stimuleras att ut- veckla metoder för stödet i föräldraskapet/föräldrautbildningen. ·Regeringen föreslås lyfta fram stöd i föräldraskapet/ föräldrautbildningen som ett prioriterat område för Allmänna arvsfonden. -OTIV F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING OCH F¶RSLAG I slutet av1970–talet i samband med Barnomsorgsgruppens arbete och 1979 om en allmän föräldrautbildning för tiden kring barnets födelse ökade studieförbunden i viss mån sina föräldraut- bildande verksamheter. Genom de frivilliga organisationerna och studieförbunden bedrivs en mängd olika verksamheter för föräldrar och barn centralt, regionalt och lokalt som på olika sätt bidrar till att ge stöd till föräldrarna i för- äldraskapet. Många verksamheter som anordnas genom frivilliga orga- nisationer och studieförbund bidrar till att komplettera mödra- och barnhälsovårdens föräldrastöd/utbildning. I barnomsorgens och skolans värld är det ofta frivilliga organisationer och studieförbund som med- verkar till att föräldrar träffas. Det gäller , Röda Korset, och Skola, kyrkliga organisationer, invandrarorga- nisationer, handikapporganisationer, patientföreningar, idrottsorganisa- 3J¤LVHJ¤LPSGRUPPER som föräldrar startar kan med små medel med- verka till att sociala nätverk bildas i bostadsområden. Självhjälpsgrup- per kan dock behöva stöd för att bildas och för att inte lösas upp för . Grupper som bildas kan dock ha svårt att få låna lokaler för mö- ten och cirklar, som det ofta finns lokaler i skolor som inte 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING har betonat vikten av att föräld- rarna engageras för att stärka de sociala nätverken och samlas i grupper 35 Stöd i föräldraskapet. 98 !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET där de kan ta upp frågor som de ser som meningsfulla att diskutera. Utredningen har föreslagit att kommunerna skall ha det övergripande ansvaret för stödet i föräldraskapet. I detta ansvar ingår också att skaffa sig en överblick över vilka organisationer som kan tänkas medverka i verksamheter som bidrar till att ge stöd i föräldraskapet. Därvid är det angeläget med ett nära samarbete mellan kommunerna, studieförbun- den och de frivilliga organisationerna för att utveckla det lokala arbetet med stödet i föräldraskapet/föräldrautbildningen. Studieförbundens, olika föreningars och organisationers verksamhet skulle kunna utvecklas och uppmuntras genom försöksverksamheter, särskilda projekt och möjligheter till stöd. Stöd ur Allmänna arvsfonden kan ges till verksamhet av ideell karaktär till förmån för bl.a. barn. Det är i första hand nyskapande verksamhet som kan stödjas. Stöd lämnas till föreningar och andra organisationer som bedriver ideell verksamhet. Utredningen om föräldrautbildning anser att det är angeläget att föreningar och andra organisationer stimuleras att utveckla metoder för stödet i föräldraskapet/föräldrautbildningen. För att stimulera till detta föreslår utredningen att regeringen lyfter fram verksamheten med stöd i föräldraskapet/föräldrautbildningen som ett prioriterat område för Allmänna arvsfonden. 5TREDNINGEN anser vidare som en praktisk förutsättning för föräld- rastödet att barnomsorgens, skolans, fritidsgårdarnas eller andra lämp- liga lokaler bör kunna vara tillgängliga för föräldragrupper, själv- hjälpsgrupper, studieförbund och frivilliga organisationer. 5 Arenor för stöd i föräldraskapet Utredningen har gått igenom ett urval av sådana arenor eller kanaler som föräldrar naturligt använder sig av, ofta , och där föräldrar kan nås på olika sätt och bli få stöd i sin föräldraroll. Redovisningen omfattar mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolbarnsomsor- gen och skolan. Vidare behandlas i detta kapitel frivilliga organisatio- ner, studieförbund, bostadsföretag samt media. ·Föräldrar bör uppmuntras att starta föräldragrupper och att ta an- svar som gruppledare. ·Föräldragruppernas diskussion bör bl.a. b ygga på föräldrarnas egna frågor och intressen. ·Frågor om parrelationer är särskilt angelägna att ta upp i för- äldragrupper. ·Pappor bör, genom aktiva åtgärder, uppmuntras att delta i för- äldragrupper. ·Det finns ett behov av extra stimulansbidrag för utbildning och fortbildning i landsting och kommun av ledare för föräldragrup- per. ·Mödra- och barnhälsovården har ett ansvar för att följa upp var- för föräldrar avstår från att delta i föräldrautbildningen möjligt öka deltagandet från föräldrarnas sida. lättillgängligt på bibliotek för hemlåning och på internet. ·Att den överenskommelse som träffades mellan rege- ringen och om föräldrautbildning för tiden kring barnets födelse och under barnets första levnadsår ses över på nytt i syfte att alla föräldrarna skall erbjudas eller få möjlighet till stöd i föräldraskapet. 100 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Utredningen om föräldrautbildning har i uppdrag att pröva om det är möjligt att erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning, framförallt inom mödra- och barnhälsovården. Inom mödra- och barnhälsovården fram- hålls att det är angeläget att förstagångsföräldrarna kan ges plats i gruppverksamhet med inriktning på att föräldrarna skall få kunskaper, kontakt och gemenskap. I uppdraget ingår att pröva förutsättningarna för försöksverksamhet med föräldrautbildning under hela förskolepe- rioden. Mödra- och barnhälsovården har byggts upp i –talet. Verksamheten är allmänt etablerad och riktar sig till alla föräldrar och barn. Utredningen om föräldrautbildning ger i detta kapi- tel exempel på åtgärder som behövs för att föräldrastödet/utbildningen inom mödra- och barnhälsovården ska stimuleras. Det gäller utbildning och fortbildning av personal, stöd från ledningspersonal, prioritering av föräldrastöd/utbildning som en viktig kvalitetsindikator i landstingens verksamhet liksom i vad som ingår i de anställdas arbetsuppgifter. Det gäller också att stimulera till föräldragrupper för invandrarföräldrar med olika språklig eller kulturell bakgrund, att stimulera till grupper på kvällstid och att utveckla ett innehåll som bygger på föräldrarnas frå- gor. Föräldrastödet/utbildningen inom mödrahälsovården riktar sig till för- äldrar som väntar barn och erbjuds oftast i mitten eller slutet av gravi- diteten. Föräldrautbildning i grupp anordnas vanligen för föräldrar som träffas på mödravårdscentralen under ledning av en barnmorska. För- äldragrupperna träffas mellan 5 och 10 gånger före förloss- ningen. Varje träff kan ta 1–. Målet för föräldrastödet/utbildningen inom mödrahälsovården är att erbjuda kunskap, möjligheter till kontakt, gemenskap och diskussion föräldrar emellan samt att föräldrar ska kunna påverka sin egen situa- 36 Riktlinjer för föräldrautbildningen anges i Barnomsorgsgruppens betänkande, SOU 1978:5, Föräldrautbildning, 1. Kring barnets födelse, prop. 1978/79:168 om föräldrautbildning m.m., socialutskottets betänkande 1978/79:45 med anledning av denna proposition samt i skriften Föräldrautbildning, redovisar 1984:12. Vidare anges intentionerna för föräldrautbildningen i Mödra– och barnhälsovård, förslag till principprogram, redovisar 1979:4, Hälsovård för mödrar och barn inom primävården, Allmänna råd 1981:4; samt i Hälsovård före, under och efter graviditet, SoS–rapport 1996:7. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 101 Som teman ingår ofta frågor kring graviditet och förlossning, smärtlindring, kost- och näringsfrågor, amning, risker med tobak och alkohol, som förälder hemma med barnet samt att se och få en nära relation till barnet. Ofta ges också information om föräldraför- säkringen och andra rättigheter. har det blivit alltmer vanligt att föräldrastö- det/utbildningen tar upp frågor om hur det väntade barnet kan komma att påverka familjens liv, parrelationen, ansvarstagandet för hem och familj, möjligheter för båda parter att förena ansvaret för hem och barn med förvärvsarbete och studier m.m. Vid mödravårdscentralen arbetar vanligen sjuksköterska, läkare och psykolog tillsammans med barnmorskan i ett vårdteam. Den psykolog som kan ingå i mödrahälsovårdens vårdteam kan också delta vid någon av träffarna med föräldrarna för att presentera sig och få kontakt med föräldrarna. På många håll i landet saknas dock numera psykolog som stöd till personalen vid mödravårdscentralerna. I frågor, som intresserar föräldrarna, kan barnmorskan även bjuda in till träffar med personer med särskild sakkunskap. De kan gälla representanter från försäkrings- kassan, individ- och familjeomsorgen, barnomsorgen, familjerådgiv- ningen och . Föräldragruppen på MVC kan göra studiebesök på en förlossnings- klinik för att förbereda förlossningen. I slutet av graviditeten ordnas vanligtvis en sammankomst med en sjuksköterska från barnhälsovården och då om möjligt den sjuksköterska som sedan skall fortsätta att träffa gruppen på barnavårdscentralen. Föräldrastödet/utbildningen inom barnhälsovården riktar sig till föräld- rar som har fått barn och erbjuds vanligtvis föräldrarna fram till barnet uppnått . Syftet är att ge kunskap och information, bidra till att förstärka föräldrarna i deras föräldraroll och ge dem möj- lighet till kontakt och gemenskap med andra föräldrar, bryta isolering och öka gemenskapen i bostadsområdet. Syftet är också att bidra till att föräldrarna blir mer bekanta med barnhälsovårdens personal, att föräld- rarna vågar fråga mer och att dämpa myten om den perfekta föräldern. En föräldragrupp inom barnhälsovården leds i allmänhet av en barn- sjuksköterska eller distriktssköterska. Gruppen består av 4–5 föräldra- par som träffas mellan 4 och 10 gånger . Föräld- rarna erbjuds i regel både muntligen och skriftligen att delta i för- äldragrupp. Föräldrarna informeras om att de kan delta i en för- äldragrupp på BVC vid någon av de sista träffarna för föräldragruppen inom mödrahälsovården, vid första besöket på BVC eller när BVC- 102 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET sjuksköterskan gör hembesök hos en familj som kommit hem från BB med ett nyfött barn. Vanliga teman i en föräldragrupp på BVC är frågor kring det ny- födda barnet och dess utveckling, amning, kost, risker med tobak, bar- nets skötsel, olycksrisker i hemmet, sjukdomar hos barnet. Föräldrarnas roll, relationer i den nya familjen, att bli förälder och att klara den nya situationen kan också diskuteras. Många BVC-sjuksköterskor har fått fortbildning i frågor om att leda grupper, ta vara på gruppdeltagarnas kompetens och att b ygga upp tryggheten i gruppen. Detta kan bidra till att även de svårare frågorna kommer upp till diskussion. Vid barnavårdscentralerna bedrivs barnavård som b ygger på ett lagar- bete mellan sjuksköterska, läkare, undersköterska eller sjukvårdsbi- träde. När sjuksköterskan eller läkaren står inför problem eller har be- hov av förstärkt kompetens i vissa frågor kan andra yrkesgrupper kon- taktas. Det kan gälla arbetsterapeut, audiometris/hörselassistent, barn- morska, dietist, kurator, logoped, mödra- och barnhälsovårdspsykolog, ortoptist (skelningsexpert), sjukgymnast och tandläkare/ta ndhygie- nist/tandsköterska. Dessa gruppers arbetsinsats kan gälla att handleda sjuksköterskan eller läkaren i arbetet med en familj, att vara remissin- stans eller att utföra en specifik behandling. Dessa yrkesgrupper kan också medverka i den regelbundna efterutbildningen. Ansvaret för problemens lösning ligger dock främst på BVC:s arbetslag. Barnhälsovårdens roll är att befrämja hälsa och utveckling hos alla barn, att tidigt identifiera problem som rör barns tillväxt och ut- veckling samt att förebygga ohälsa hos barn. Barnhälsovårdsarbetet omfattar hälsoundersökningar och hälsoupplysning. Hälsoundersök- ningarna görs för att tidigt upptäcka avvikelser och problem. Häl- soupplysningen är information som syftar till att föreb ygga eller åt- gärda problem. Genom stöd och råd vill man b ygga upp familjens egna kunskaper och förmåga att ge sina barn bästa möjliga förutsättningar för en bra uppväxt. Barnhälsovården har en PRIM¤RPREVENTIV funktion, med hälsoupp- lysning och vaccinationer som viktiga inslag, och en SEKUND¤RPREVENTIV funktion, med regelbundna hälsoundersökningar för att tidigt upptäcka sjukdomar, avvikelser, utvecklingsförseningar och funktionella rubb- ningar. Den sekundärpreventiva insatsen b ygger på synsättet att tidig upptäckt och tidig diagnos, och därmed behandling, ger bättre möjlig- 37 , , , Barnhälsovård. Almqwist & , 1992. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 103 heter för drabbade barn att återvinna hälsan. I detta ingår numera också föräldrautbildning och hälsovård i förskolan. Kvalitetssäkring innebär att man fortlöpande studerar i vilken utsträck- ning hälso- och sjukvården uppfyller de mål som finns för dess verk- samhet och vidtar åtgärder för att förbättra vården. 38 Sjukvårdshuvud- männen har frihet att själva organisera hälso- och sjukvården inom ra- men för hälso- och sjukvårdslagen. har tillsynsansvar vad gäller hälso- och sjukvårdens innehåll och kvalitet samt personal- ens kompetens. Krav på kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården har fastställts i hälso- och sjukvårdslagen (1982:783). trädde nya bestämmelserna i kraft som innebär att kvaliteten i verksamheten inom hälso- och sjukvården skall utvecklas och säkras systematiskt och fortlöpande. har utarbetat s.k. verkställighetsföreskrifter för att förtydliga och stödja lagens till- ämpning i praktiken. 39 Föreskrifterna anger att all hälso- och sjukvård skall omfattas av system för planering, utförande, uppföljning och ut- veckling av kvaliteten i verksamheten. All personal skall medverka i den systematiska och fortlöpande kvalitetsutvecklingen av verksamhe- ten. Kvalitetsutveckling syftar till att så långt möjligt föreb ygga skador, avvikelser och felbehandlingar samt identifiera och verka för åtgärder om detta inträffar. Verksamhetens kvalitet och resultat skall tydliggöras för personal, patienter och omvärld. Arbetet med ett kvalitetssäkringsprogram för mödrahälsovården har påbörjats inom . En utgångspunkt för detta program är ett underlag som har utarbetats av en grupp mödrahälsovårdsöverläkare och barnmorskor på uppdrag av . har tagit fram en modell för hur kvalitetssäkringsar- bete inom barnhälsovården kan ske i praktiken. Denna modell redovi- sas i skriften +VALITETSS¤KRING AV BARNH¤LSOV¥RDEN !TT SKYDDA SKYDDS N¤TET SoS–rapport 1994:19. I denna rapport anges inledningsvis: I all kvalitetssäkring är det resultaten som är viktigast att mäta, att formulera mål för och ständigt förbättra vårdkvaliteten. Inom barn- hälsovården kan dock resultaten avläsas först mycket 38Hälso- och sjukvård före, under och efter graviditet. SoS- rapport 1996:7. 39Kvalitetssystem inom hälso- och sjukvården. 40Medicinska kvalitetsrådet är bildat av och för att få till stånd kvalitetssäkringsprogram för olika verksamheter inom hälso- och sjukvården. 104 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET långt fram i tiden.