sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Intervjuer med barn och unga som bl.a. har genomförts av , 25 av Barn- ombudsmannen26 och av Ungdomsstyrelsen27 är också viktiga för att få ytterligare kunskap om barns och ungas åsikter i olika frågor. Utred- ningen anser att det är angeläget att resultaten av sådana intervjuer och undersökningar följs upp med adekvata åtgärder för att visa att barns och ungas åsikter respekteras och blir erkända. För att skall få en bredare tillämpning i samhället är det angeläget att dess anda och det förhållningssätt den präglas av kommer in i utbildningssammanhang för personal inom mödra- och barnhälsovård, barnomsorg och skola, individ- och familjeomsorg. Ut- redningen anser att det skulle vara av stort värde om detta uppmärk- sammades i fortbildningen och utbildningen av personal inom kommu- ner och landsting. Ett första steg i för att förverkliga intentioner är enligt utredningens mening att kommunerna tar upp i sina kommunala handlingsprogram. Barnombuds- mannen har i sin årsrapport till regeringen föreslagit att rege- ringen fastslår en nationell strategi för genomfö- rande på nivå. 25Ladberg, G., Torbiörnsson, A., Barndom i förändringstider. (1997). 26Blunda inte för mobbningen, Ungdomars idéer och förslag mot mobbning. BO 1996 samt BO:s årsrapport och 1997 med citat av barn och ungdomar. Barns vardag formas i hemmet och i den lokala miljön. Barnets upp- växtvillkor påverkas av familjens sociala och ekonomiska situation. Detta är i sin tur starkt beroende av hur den kommunala verksamheten är utbyggd och hur den fungerar. Kommunernas verksamhet för barn och barnfamiljer har stor påverkan på barnets uppväxt och föräldrarnas möjlighet att fungera i sin föräldraroll. Föräldrar som får stöd i sitt en- gagemang för sina barn t.ex. via barnomsorg och skola kan också få en känsla av att deras roll som föräldrar respekteras och uppmuntras av samhället. I det föregående har utredningen försökt belysa sådana förändringar som har skett i samhället som påverkar för- äldrarnas situation, barnens uppväxtvillkor och som ställer nya krav på föräldrarollen och på stödet i föräldraskapet. Det är dock svårt att ge en enhetlig bild av hur familjerna och deras barn har det . Mycket har blivit bättre och helhetsbilden är för de flesta positiv. Många föräldrar utvecklar sitt föräldraskap, växer tillsammans och samarbetar för sina barns bästa. Föräldrar har en unik kunskap om sina barn. De vill ha inflytande i den miljö där deras barn vistas . Föräldrarna är en viktig, men inte tillräckligt utnyttjad resurs i förskolan och skolan, där de kan tillföra kunskaper om sina barn. Föräldrarna har också erfarenheter från yrkeslivet, närsamhället och från barnens fritidsverksamheter som de kan tillföra förskolan och skolan. finns det föräldrar som är förlorare i samhället genom ohälsa, problem i att orka med föräldraskapet, ekonomiska bekymmer och ökade problem med våld mot barn. Många av de förändringar som har skett i samhället har i viss mån försvårat och försvagat föräldrarol- len. En förändring är den ökade segregationen i boendet. Det finns i jämförelse en större klyfta mellan dem som är riktigt fattiga och riktigt rika. Det finns en större segregation mellan åldersgrupper. Ungdomar hänvisas till ungdomar, äldre till äldre, barn- familjer till barnfamiljer, osv. Grupptillhörigheten har på så sätt blivit tydligare och svårare att bryta. För barnen innebär det färre kontakter med andra generationer och med olika grupper av människor. Invandringen har förändrat samhällsbilden och inneburit många po- sitiva tillskott. Det finns fler utomeuropeiska invandrare, fler flyktingar och asylsökande. Det är berikande för samhället att människor med olika kulturbakgrund och olika erfarenheter blandas. har seg- regationen medfört ett mer uppdelat boende mellan olika samhälls- grupper och ökat de ekonomiska skillnaderna mellan olika grupper. Segregationen har satt sina spår även här genom att invandrargrupper dominerar i vissa bostadsområden där det endast bor ett fåtal svenskar. Många föräldrar i invandrargrupper upplever också att deras barn växer in i det svenska samhället snabbare än de själva gör och att deras roll som föräldrar blir hotad. De känner otrygghet och minskad självtillit. I ett internationellt perspektiv lever barn i under goda för- hållanden. tillhör ett av de länder i som satsar mest när det gäller breda insatser för barn och unga som barnhälsovård, barnom- sorg och skola. kan beskrivas som en period av kraftig expansion där samhället har satsat betydande resurser på ut- veckling av de olika barn- och ungdomsverksamheternas kvalitet. Un- der har emellertid barnomsorgen och skolan blivit fö- remål för större besparingar än annan verksamhet. Utred- ningen om föräldrautbildning anser att detta försämrar dessa verksam- heters möjlighet att hålla en god och över hela landet likvärdig kvalitet i samarbetet med och stödet till föräldrarna. –talet har dessutom de ekonomiska svårigheterna i blivit tydligare och arbetslösheten har ökat. Vi har fått en sam- hällsklass som är fattig och inte har utrymme för några extra kostnader i sin hushållsbudget. Framtidstron har försvagats hos barn till lågutbil- dade på industriorter samt hos många invandrarungdomar och flykting- familjer. Påfrestningarna i familjerna blir stora vid arbetslöshet, ökad konkurrens och ekonomiska svårigheter. Detta får konsekvenser på familjebildning och på barns uppväxtvillkor. Vissa föräldrar kapitulerar inför dessa påfrestningar. Arbetslösheten kan föra med sig hälsomässiga och sociala problem, speciellt om den blir långvarig och om den medför ekonomiska be- . I samband med föräldrars arbetslöshet eller vid risk för ar- betslöshet påverkas hela familjens situation. Det finns därför anledning att överväga vilket särskilt stöd i föräldraskapet som föräldrar kan be- höva, i samband med arbetslöshet, för att klara sin roll som föräldrar, sina relationer inom familjen för att inte barnen skall fara illa. Att bar- nen får ha kvar sin plats i barnomsorgen eller att det finns tillgång till en öppen förskola kan t.ex. ha en särskild betydelse som stöd i föräld- raskapet för arbetslösa föräldrar och deras barn. Till bilden hör att bi- dragssystemen har försämrats för vissa grupper. Många ensamma möd- rar har svårigheter att klara sin försörjning. De ekonomiska klyftorna mellan olika grupper ökar. I samhället ställs krav på ökad effektivitet och en snabbare föränd- ringsbenägenhet. Det finns ett ökat konkurrens- och effektivitetstän- kande även inom den offentliga verksamheten. Människor som befin- ner sig i en utsatt situation kan därigenom få svårare att klara sig. Detta kan skapa nya motsättningar mellan olika grupper av människor. När det gäller familjelivet finns mer blandade familjer och i viss mån mer komplicerade familjemönster . De flesta barn växer dock upp i sin kärnfamilj. För barn som har föräldrar som är skilda är det inte ovanligt att de bor växelvis hos båda föräldrarna. är ofta mer aktiva med att ha kontakt med sina barn efter en skilsmässa eller efter ett upplöst samboförhållande, än tidigare genera- tioners föräldrar. Det är inte ovanligt att barn får styvsyskon när deras förälder flyttar ihop med en ny partner och att barnkullarna därmed blir mer åldersblandade. Dessa ändrade familjemönster ger många nya möjligheter och innebär en ny föräldraroll, men ställer nya krav på par- relationen, på barnen och på behovet av stöd i föräldraskapet. Det faktum att många föräldrar, gifta eller sammanboende, separerar under barnets uppväxt innebär ofta behov av någon form av stöd till barnfamiljerna i frågor som rör deras parrelation och att detta stöd be- höver erbjudas . Det blir därför alltmer tydligt att det är viktigt att mödra- och barnhälsovården aktualiserar frågor om hur parrelationen påverkas av att paret skall få barn och av hur relationen kan utsättas för olika påfrestningar under barnets uppväxttid. Familjerådgivningens begränsade möjligheter att nå flera grupper av föräldrar i föreb yggande syfte måste därför också diskuteras. Barnagan synes ha blivit mindre vanlig, men används fortfarande i uppfostringssyfte hos vissa grupper av föräldrar. har barn- misshandel och annat våld inom familjen ökat. Det finns därför anled- ning att fundera på i vilka situationer aga eller annat våld inom familjen förekommer, vilken form av information, kunskap och stöd som föräldrar behöver eller vilka andra åtgärder som behövs för att motverka dessa oacceptabla företeelser. Det handlar om ett långsiktigt arbete för att medverka till att föräldrar inte tillgriper aga eller annat våld när de ställs inför situationer som de har svårt att hantera. För barn som far illa har problemen ofta börjat tidigt, ibland på grund av missbruksproblem i familjen eller därför att deras föräldrar av olika skäl inte har kraft och ork att se sitt barns behov och ge den kär- lek, ömhet och trygghet som barnet så väl behöver. Ett tidigt stöd i för- äldraskapet, i vissa fall med riktade insatser, kan bidra till att motverka problem i ett senare skede för dessa barn och deras föräldrar och innebära en besparing för samhället Påverkan från olika håll genom kommersiella krafter, TV, reklam, utbud i butiker, kamrattryck, osv. ställer ökade krav på föräldraskapet i många avseenden. Barnen kan ha svårt att förstå att de inte kan få allt. Många föräldrar kan inte stå emot det yttre trycket och ger efter i tron att det inte finns andra lösningar. Konflikterna kan också förvärras när barnen kommer upp i tonåren. Det har dessutom visat sig att en del för- äldrar till tonåringar helt ger upp i sin föräldraroll. Det finns också en grupp av föräldrar som är välutbildade, arbetar mycket, stressar i sin karriär och som inte riktigt tar sig tid för sina barn. Det kan bero på att de måste anpassa sig efter de hårdare krav som arbetslivet ställer. Även när de har hand om sitt spädbarn har de sin time-manager och mobiltelefon för att sköta sitt arbete. Dessa för- äldrar ställer även stora krav på sig själva att ge sina barn en bra upp- växt. De ställer också stora krav på adekvat föräldrastöd, modernt ma- terial och vederhäftig information, som de själva och omgiv- ningen kan uppleva att de inte har tillräcklig tid för kontakt med sina barn. Andra förändringar i samhället påverkar familjernas situation mer positivt. Som exempel har familjernas försörjningssituation förändrats genom att allt fler kvinnor förvärvsarbetar. Familjen är inte längre lika sårbar vid arbetslöshet. Barnomsorgen har byggts ut och ger ett värde- fullt stöd till föräldrarna i deras föräldraskap. Det finns också en ökad medvetenhet om barns behov av tidig kontakt och nära samspel med sina föräldrar för sin utveckling. fördes en livlig diskussion om att föräldrar skulle medvetandegöras, få information och kunskap och att samhället skulle ordna föräldrautbildning åt föräldrarna. Inriktningen gäller mer att utgå från föräldrarnas eget behov av kunskap och information och att föräldrarna själva mer aktivt skall ta ansvar för sin situation och föra fram sina behov av t.ex. föräldragrupper och annat föräldrastöd. Med ett datasamhälle som gör stora steg in i familjelivet finns också möjlig- heter att nå ut med kunskap och information på ett helt annat sätt . En slutsats är att stödet i föräldraskapet måste anpassas och ta hänsyn till den ökande mångfalden i samhället, den ökande indi- vidualiseringen, den ökande segregeringen och informationsteknikens utveckling. Det är med dessa förändringar i minnet en stor utmaning att vara förälder i dagens samhälle. Det finns också en stor utmaning för samhället när det gäller att förutse hur villkoren för kommande genera- tioner av föräldrar kommer att se ut. Stödet i föräldraskapet bör få en viktig roll för att medverka till att ge föräldrar trygghet och tilltro i sin roll som föräldrar i ett snabbt för- änderligt samhälle. Som förälder handlar det om att mogna som männi- ska, att ha kommit till rätta med sin vuxenroll och att ha bearbetat olika upplevelser under sin barn- och ungdomstid. Förmågan att hantera och komma igenom de kriser som de flesta människor drabbas av leder till bättre förutsättningar att hantera föräldraskapet. Förberedelsen i föräld- raskapet börjar egentligen under den egna barndomen. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att samhällets skall er- bjuda dels ett generellt stöd till alla föräldrar, dels ett riktat stöd till föräldrar med särskilda behov. ·att erbjuda olika möjligheter till stöd i föräldraska- pet/föräldrautbildning efter vars och ens behov och erbjuda en mångfald av verksamheter, ·att främja självkänsla och självtillit hos föräldrarna, ·att främja och stärka föräldrarnas egen kraft som föräldrar, ·att väcka medvetenhet hos föräldrar i olika frågor, ·att stimulera goda idéer och sprida erfarenhet från konkreta ex- empel, ·att sprida kunskap och information i specifika frågor, ·att säkra föräldrastödet/utbildningen inom mödra- och barnhälso- vården, ·att stärka föräldrar som har barn inom barnomsorgen och skolan att utifrån behov och intresse starta egna grupper och studiecirk- lar, ordna möten och olika aktivitetsdagar, ·att medverka till att samhälleliga åtaganden, som information om risker med alkohol, droger, våld, mobbning m.m. beaktas i in- formations- och kunskapsutbytet med föräldrar. ) VILKA SITUATIONER B¶R BARNEN F¥ VARA MED ATT BEST¤MMA Om man ska flytta eller börja i ny skola. Om man ska äta korv eller pizza. (Elever i mellanstadiet) 6AD SKA MAN F¥ VARA MED OCH BEST¤MMA OM De flesta sakerna tycker jag. Även om man kanske inte får bestämma är det bra om det inte bara är de vuxna som bestämmer allting, och inte heller barnen som tar över. (UR ¤R DR¶MMAMMAN OCH DR¶MPAPPAN De måste lyssna och förstå - hänga med i utvecklingen. De ska vara mera i skolan och veta vad man håller på med. 4 Ansvaret för stödet i föräldraskapet -¥L F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET ·Landstingen ansvarar för stöd i föräldraskapet som föräldrar väntar barn och fram till barnet fyller samt för riktade insatser till föräldrar med barn som sökt hjälp inom habi- literingen och barnpsykiatrin. ·Kommunerna ansvarar för utveckling av generellt och riktat stöd iföräldraskapet till föräldrar med barn i åldrarna 1–. ·Alla föräldrar med barn i åldrarna – skall under barnets uppväxt erbjudas stöd i föräldraskapet. ·Kommunerna skall främja föräldrars möjligheter att själva an- svara för stödet i föräldraskapet. ·Kommunerna skall ansvara för samordning av och information om pågående och planerade föräldrastödjande verksamheter. ·Kommunerna ansvarar för att en gemensam grundsyn utvecklas bland kommunens anställda vad gäller barns behov och rättigheter samt inriktningen av stödet i föräldraskapet. ·Kommunerna tillsammans med landstingen utvecklar en ge- mensam grundsyn på barns behov och rättigheter samt om stödet iföräldraskapet inom de verksamheter som möter barn och för- äldrar. ·De förslag som utredningen skisserar angående stödet i föräldra- skapet förutsätter att kommuner och landsting diskuterar ansvars- fördelningen beträffande föräldrastödet för föräldrar till barn i olika åldrar. ·Olika samverkansprojekt bör stimuleras genom särskilda bidrags- möjligheter och fortsatt stöd från t.ex. och . ·Föreningar och andra organisationer bör, gärna i samarbete med kommuner och landsting, stimuleras till att utveckla verksam- heter som syftar till stöd i föräldraskapet. ·Att regeringen tar initiativ till en översyn av den tidigare överens-kommelsen mellan regeringen och om föräldrautbildning och till att en ny överenskommelse kommer till stånd. 80 !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET ·Att regeringen tar initiativ till att en överenkommelse träffas mellan regeringen och om kommun- ernas ansvar för stödet i föräldraskapet. ·Att regeringen lyfter fram stöd i föräldraskapet/föräldraut- bildningen som ett prioriterat område för Allmänna arvsfonden. Stat, landsting, kommun och inte minst föräldrarna själva har ett ansvar och intresse för barnets bästa och för att barnet får goda uppväxtvillkor. Stödet i föräldraskapet är ett led i att påverka barns uppväxtförhållan- den. Om föräldrastöd skall utvecklas krävs att ansvars- och genomfö- randefrågor ut. Utredningen föreslår delvis en ny inriktning för stödet i föräldraska- pet/föräldrautbildningen, som innebär att föräldrarna skall stärkas i sin föräldraroll, genom olika stimulansåtgärder ta ett större ansvar för sin egen situation och gärna själva ta initiativ till att bilda föräldragrupper. Utredningen anser att det är angeläget att det fastställs att samhället bör ha ett huvudansvar för stödet i föräldraskapet/föräldrautbildningen till föräldrar under barnets uppväxt, i princip fram till barnet uppnått (enligt den definition för barn som anges i FN:s konvention om barnets rättigheter). Utredningen anser att landstingen även i fortsättningen bör ha an- svar för den föräldrautbildning som hör till de verksamhetsområden som ansvarar för. Det gäller den redan uppb yggda allmänna föräldrautbildningen inom mödra- och barnhälsovården för tiden kring barnets födelse och barnets första levnadsår, samt sådant föräldrastöd som kan förmedlas till föräldrar som har barn och ungdomar i åldrarna inom barnsjukvården, den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten och barnhabiliteringen. Stöd i föräldraskapet är ett led i att påverka och förbättra barns upp- växtförhållanden. Stödet kan medverka till att föreb ygga eller tidigt upptäcka föräldrars svårigheter och problem i sitt föräldraskap. Sam- hällets bidrag till stöd i föräldraskapet bör i första hand ske genom att stödja och underlätta för föräldrar som har kraft att tillsammans med andra vara ett stöd för varandra. !RTIKEL i handlar om barns lika rätt att få sina behov tillgodosedda. Barn har enligt denna artikel lika rättigheter oav- sett bakgrund och hemort. För att barn skall få sina rättigheter tillgodo- sedda på lika villkor har kommunerna ett särskilt ansvar. Den kommu- nala servicen kan bidra till att utjämna olikheter mellan grupper och medverkar därigenom till att barn får möjlighet att växa upp under lik- !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET 81 Att ge stöd i föräldraskapet är därvid en viktig uppgift för kommunernas individ- och familjeomsorg, barnomsorg och skola. Alla föräldrar har under barnens uppväxt behov av råd och stöd och någon att diskutera med utan att ha direkta problem. Många föräldrar skulle vara hjälpta av ett näraliggande och obyråkra- tiskt stöd i närmiljön, t.ex. i form av föräldragrupper – i bostadsområ- det, på daghemmet eller i skolan – där de får möjlighet att utbyta erfa- renheter med varandra. Stöd i föräldraskapet syftar till att genom diskussioner, erfarenhets- utbyte och kunskapsinhämtning öka föräldrars självförtroende och bi- dra till att ge barn en utvecklande och trygg uppväxttid. Medvetenheten om föräldraskapets betydelse har ökat . Många föräldrar söker aktivt kunskap, information och kontakt med andra för att få sina behov tillgodosedda. För dem innebär samhällets ansvar för stöd i föräldraskapet att skapa förutsättningar för att bilda och delta i samtalsgrupper, studiecirklar, vid behov bjuda in till föreläsningar, er- bjuda material och tillgång till kunskapsbanker. För att motivera föräldrar med sociala problem att delta i eller bidra med egna erfarenheter i verksamheter som syftar till stöd i föräldraska- pet kan ibland krävas ett mer aktivt förhållningssätt från kommunens sida. Kommunen bör även erbjuda olika former av riktade föräldraverksamheter utifrån föräldrars önskemål och behov, samt bostadsområdets struktur. Inom kommunen har vid sidan av föräldrarna det yttersta samhälleliga ansvaret för barns och ungdomars uppväxtvillkor och har ansvar för att föräldrar som av olika skäl sviktar i sitt föräldraskap får stöd. har en skyldighet att bedriva allmänt inriktad, förebyggande och uppsökande verksamhet (5 och 12 §§ i socialtjänstlagen). Stöd i föräldraskapet syftar ytterst till att förebygga problem i föräldraskapet som annars kan drabba barnen. I flera paragrafer i socialtjänstlagen framgår att skall delta i samarbetet med andra organisationer och myndigheter som arbetar med barn och familjer. Av lagen framgår däremot inte vem som skall svara för att initiera och driva samverkan mellan olika aktörer. För att verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet skall få prioritet i kommunerna är det viktigt att, antingen genom lagstiftning eller fri- villiga överenskommelser, förtydliga var ansvaret för detta ligger. En väl fungerande barnomsorg och skolverksamhet har också en föräldrastödjande funktion. Genom s.k. tamburkontakter med förskole- personal och genom utvecklingssamtal med lärare i skolan erbjuder barnomsorgen och skolan individuellt stöd i föräldraskapet. Genom konstruktiva föräldramöten inom barnomsorgen och skolan kan föräld- 82 !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET SOU 1997:161 rar lära känna varandra och utbyta erfarenheter. Den öppna förskolan är av speciell betydelse för att nå hemmavarande föräldrar med barn i för- skoleåldern. Förskolan och skolan kan fungera som mötesplatser för föräldrar, upplåta lokaler för möten, underlätta och uppmuntra till mö- ten mellan föräldrarna och ge förslag på hur föräldrarna kan mötas på annat sätt. Även verksamheter som bedrivs genom t.ex. kommunala bibliotek och annan kultur- och fritidsverksamhet har en indirekt föräldrastödjande betydelse. Vid andra former av stöd i föräldraskapet måste kommunernas och landstingens olika ansvars- och genomförandefrågor ut. Stöd i föräldraskapet förutsätter samverkan mellan olika verksamheter som möter barn och deras familjer. Genom samverkan mellan myndigheter och organisationer skulle ett brett utbud av föräldrastödjande verk- samheter med hög kvalitet kunna erbjudas föräldrar till en förhållandevis låg kostnad för samhället. Att främja ett gott föräldra- skap kan vara ett alternativ och komplement till det föreb yggande barn- och ungdomsarbete, som de olika aktörerna ändå bedriver var för sig. Genom ett fungerande samarbete kan föräldrar och barn erbjudas hjälp och stöd i ett tidigt skede, vilket är till gagn för alla parter. 5TREDNINGEN ANSER att det finns behov av samverkan mellan kom- muner och landsting. De förslag som utredningen skisserar beträffande ansvaret för stödet i föräldraskapet förutsätter att kommuner och lands- ting diskuterar ansvarsfördelning för föräldrastödet för föräldrar till barn i olika åldrar och med olika bakgrund. Därmed tr yggas föräld- rastödet för alla föräldrar, att ingen ställs utanför och att dubbelarbete undviks. Det ger också möjlighet till samutnyttjande av gemensamma resurser. Detta lägger också en grund för regionalt och lokalt samarbete i syfte att stärka genomförandet av verksamheter som syftar till stöd i föräldraskapet. Inom kommuner och landsting erbjuds det många olika intres- santa och bra former av föräldrastödjande verksamheter. Allt fler akti- viteter sker i samverkan mellan kommuner, landsting och studieför- Trots detta känner de olika instanserna inte alltid till varandras verksamheter. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser därför att det är angeläget att kommunerna bör ha ansvaret för en samlad överblick över det utbud av föräldrastödjande/föräldrautbildande verksamheter som finns att tillgå inom respektive kommun. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att föräldrastödjande verksamheter i kommunerna bör finnas att tillgå för alla föräldrar med barn från 1–och att sådan verksamhet ryms inom ansvarsområde. Ansvaret innebär att kommunerna aktivt bör stimulera och underlätta för föräldrar att starta t.ex. föräldragrupper, studiecirklar och andra stöd- och utbildningsaktiviteter vid olika tillfällen under !NSVARET F¶R ST¶DET I F¶R¤LDRASKAPET 83 När det gäller riktat stöd till vissa grupper av föräldrar kan det vara motiverat att anställda experter utformar och leder föräldrastödet. I vissa avseenden bör detta ansvar delas mellan landsting och kommun. infördes ett tillägg till social-