sou · GLB383d4 · 1998-01-01 00:00:00 — Av denna studie drog vi alltså slutsatsen att unga människor (oavsett kön) är lika beredda att diskriminera, eller åtminstone att tolerera diskriminering av kvinnor, som sina föräldrar. Parallellt med denna pessimistiska slutsats drog vi dock också den mer optimistisks slutsatsen att de unga studenterna trots allt utvecklade innovativa copingstrategier som bestod i att man vägrade bygga sin iden titet med könet som avgörande konstruktionsfaktor. En lösning för framtida generationer, men vad kan göras nu? 4 Språket som bedrager och befriar Language is both a resource and a constraint. It makes social and personal being possible but it also limits the available forms of being to those which make sense within the terms provided by the language (, 1989:1). /Fritt översatt: Språket är både en tillgång och en begränsning. Diskrimineras vi likadant? gör social och personlig tillvaro möjlig, men det begränsar också de tillgängliga formerna av tillvaro till sådana som ges mening in- om de ramar som språket medger./ Flera tidigare studier har visat vikten av de två uppenbara coping- strategierna – politisk agerande som leder till formella jämställd- hetsåtgärder, och informell solidaritet. Dessa berördes också i berättelser och kommentarer från fältet. I min kommentar vill jag dock peka på behov och möjligheter för ytterligare strategier – verksamma mot mer subtila diskrimineringsförsök. De vanligaste (men inte de grövsta) formerna av diskriminering går genom och inom språket. Studentskan i Nödbidraget fick slutligen sitt bidrag, men diskrimineringen hade redan skett – i hennes samtal med Handläggaren. Den nye chefen i Förförelse som ledarskapsmetod diskriminerade genom kroppspråk, men även genom att använda olika titlar för kvinnor och män. VVT1 och VVT2 vände sig till sina kvinnliga medarbetare som man vänder sig till sexobjekt, eller barn. Olika språkkulturer tillåter olika sätt att diskri- minera genom språket och därmed olika motståndsstrategier. Det är omöjligt att genomföra en Ms. kampanj i eller eftersom fröken som ett sätt att adressera kvinnor försvann ur bruk för många decennier sedan. På polska och tyska betyder Pani och Frau ungefär samma som Madam och det blir underhållande snarare än nedlåtande när det översätts till Mrs. (Dear Mrs. Men det är utan tvekan så att diskriminering genom språkbruk endast kan hejdas genom och inom språket. Feministiska författarinnor som och har skapat hjältinnor som är utomordentligt språk-alerta och som inte tillåter någon verbal diskriminering. De kan även ge tillbaka med samma mynt. Här är det Warshawskis faster som pratar med en yuppybankir i Paretskys marks (s.54): You dont want to frown in that angry way – its just as important for a man to keep his looks these days as it is for a girl, and youll get terrible wrinkles around your eyes if you keep scowling like that. And youve got very nice eyes. /Fritt översatt: Du skulle inte rynka pannan på det där sättet – det är lika viktigt för en karl som för en tjej att se bra ut . Och du får gräsliga rynkor kring ögonen om du fortsätter att se så där hotfull ut. Dina ögon är ju riktigt fina./ Det är ytterst sällan som kvinnor i det verkliga livet pratar på detta sätt. Men just detta är ett viktigt moment i vad har kallat för grasping our authority to speak (1987: 34–36). Att exemplet ovan är oseriöst är inget misstag. Kvinnor tillåts numera att prata med en allvarlig röst och klaga över sitt öde i dramatiska termer, men de får sällan visa sin kvickhet. De skall vara earnest. Det finns alltså enklaver inom språket dit kvinnor inte ges tillträde. Att språket är en arena och ett medium för diskriminering är viktigt att poängtera, lika viktigt som att språket är en avspegling och en kritik av diskrimineringen. I texterna ovan är det bara studentskan som berättar om Förförelse som ledarskapsmetod som har använt språket i detta syfte. Hon använder den samhällsvetenskapliga voka- bulären för att åstadkomma detta, eftersom det vardagliga språket inte innehåller några lämpliga ord för att beskriva detta. Här har vi ett problem och en möjlighet. Problemet består i det faktum att även den samhällsvetenskapliga vokabulären har skapats i en värld där kvinnor är tysta och den manliga rösten har auktoritet. Som redaktör för ett specialnummer av (1994, 10/2), ägnat åt temat genuskonstruktion i organisationer, fick jag erfara just detta. Några av de manliga recensenterna, duktiga kollegor och sympatiska människor, hade svårigheter med författarnas överdrivna feminis- tiska tolkningar. Detta kan tolkas som någonting annat än diskrimi- nering sa de, precis som vissa av studenterna hade gjort i sina kommentarer. Möjligheten finns i samma faktum. Eftersom det samhällsveten- skapliga språket är konstgjort, kan det lättare utnyttjas för medvetna syften. Samhällsvetenskapen kan då låna ut sina ord till det vardagli- ga språket vid beskrivningar och analyser av diskriminering. Men för att kunna göra detta med framgång måste samhällsvetaren göra någonting som hon ogärna gör: lära sig pendla mellan det abstrakta och det konkreta, det teoretiska och det praktiska, det globala och det lokala. Universalismens pretentiösa språk lånar sig inte gärna till ett sådant syfte. Jag är väl medveten om att mitt åberopande inte är särskilt nytt eller originellt. Det har gjorts av många feminister, bl.a. dem som citerats i denna artikel. Men jag ville med dessa mina exempel från praktiken visa att svaret på: vad göra? är långtifrån funnet, och att uppgiften att hitta ett är aktuell. De senaste förändringar- na inom den offentliga sektorn, som många sett som en möjlighet att ta ett långt steg i riktning från diskriminering, visar att gamla praktiker kan återuppstå i nya organisationsformer. Diskriminering måste bekämpas lokalt, men olika lokaliteter kan ge stöd och hjälp till varandra. Diskrimineras vi likadant? Paradoxalt nog tror jag att offentlig sektor har bättre möjligheter än näringslivet att bekämpa diskriminering i språkbruket. Om vi skall tro våra etnologer (, 1988) har informaliseringen av skett med hjälp av det förändrade språkbruket inom offentlig sektor (Hej, det är från !) Varför inte göra ett liknande försök med jämställdhet? , (1994) The gender regime of Swedish banks. , 1994, (2): s. 117-130. Bittner, (1965) The concept of organization. , 1965, 32: 239– 255. & Smircich, (1993) Dangerous liaisons: The feminine-in- management. Business Horizons,1993, March-April: s. 73–83. Czarniawska-Joerges, (1988) as an experiential concept. , 1988, 4(1/2): s. 31–44. Czarniawska-Joerges, (1992) Styrningens paradoxer. Czarniawska-Joerges, (1994) Gender, power, organizations: An interruptive interpretation. Towards a new theory of organization: s. 227–247. , (1995) Narrating or science? Collapsing the division in organization studies. Organization, 1995, 2(1): s. , (1997) Narrating the organization. Dramas of institutional identity. Zarzadzanie w 1990s . : Instytut Kultury (under utgivning) Czarniawska-Joerges, , . in the eyes of the innocent (students talk on power in organizations). e- ment, 1991, 1(7): s. Another country: Explaining gender discrimination with culture. Studies (under utgiv- ning) , (1989) Frogs and snails and feminist tales. Gender and preschool children. Gherardi, (1995) Gender, symbolism and organizational cultures. , (1984) Hero-myths and managers-description. Hernadi, (1987) Literary interpretation and the rhetoric of the human sciences. The rhetoric of human sciences. Language and argument in scholarship and public affairs: s. 263–275. Kanter, Rosabeth. (1977) Men and women of the corporation . , (1993) We have never been modern. , (1988) Hej, det är från ! Pipan, (1996) Il labirinto dei servizi. , (1973) Common sense and scientific interpretation of human action. Collected Papers, vol. 1: s. 3–47. The Hague: . Silverman, , (1980) The material word. Some theories of language and its limits. : Routledge and Kegan . (1989) Feminist reflections on political economy. Studies in Political Economy: s 37-5. (1987) The everyday world as problematic. A feminist sociology . (1996) Studies in Cultures, Organizations and Societies , 2(2) är professor i företagsekonomi vid . forskningsområde är främst kulturstudier av organisa- tioner och arbetsplatser. Av hans böcker kan i detta sammanhang följande vara av intresse: Gender, managers and organization (1994, medförf. D. ), Understanding gender and organization (under utgivning ; medförf. D. ) och Tolkning och reflektion. Vetenskapsfilosofi och kvalitativ metod (1994, medförf. är professor i företagsekonomi vid GRI (), vid . Hon har studerat komplexa organisationer i flera länder och är intresserad av styrprocesser, genusskapande i organisationer samt kunskapsöverföring. Hennes senaste böcker är Good novels, better management (medförf. ; 1994), Transla- ting organizational change (medförf. ; 1996) och Narrating the organization (1997). är ansvarig för forskningsprogrammet the vid GRI. är docent i kulturgeografi vid . Hon är intresserad av kvinnors och mäns olika villkor och ser det som en mycket angelägen forskningsuppgift att utveckla förståelsen av hur dessa skillnader tar sig uttryck och vad som påverkar dem. I (1989) analysera- de hon kvinnors och mäns möjlighet att erhålla ett nytt arbete efter det att de blivit uppsagda till följd av nedläggningar. Om kvinnor på den svenska arbetsmarknaden har hon också skrivit i boken mäns liv och arbete (1992; red. J. ). forskar hon om regionala skillnader i relationerna mellan kvinnor och män och vad som betraktas som kvinnlighet och manlighet i olika regioner. Dessutom studerar hon tillsammans med några andra forskare den förändring av befolkning och bebyggelse som sker på landsbygden. är forskningsledare vid i och adjunge- rad professor i kulturgeografi vid . Hennes forskning handlar om strukturomvandling och arbets- marknadsförändring, samt arbetsmarknadspolitikens betydelse. Från att först ha studerat industriomvandlingen är inriktningen numera fokuserad på den offentliga sektorn och kvinnors framtida sysselsätt- ningsmöjligheter. Kommande forskning handlar om könssegregering och lokal arbetsmarknadspolitik. Hon har bland annat skrivit En fråga om Kön. Om kvinnor och män i strukturomvandlingens spår (1989) och Industriomvandlingen i välfärdsstaten (1991). Under utgivning är Reconstructing the welfare state: On changing gender relations and new labour market patterns. är docent i företagsekonomi vid . Hennes forskning rör organisationer och småföretag. Inom dessa fält arbetar hon främst med tre frågor. Den första är kvinnligt företagande, den andra är internationalisering av småföretag och den tredje är kulturella aspekter på organisation och företagande. Hon har publicerat böcker och artiklar inom dessa områden. I detta sammanhang är främst . & : Kvinnor som företagare (1989) av intresse. startar hon med ett stort projekt om kvinnor som företagare. är docent i pedagogik och universitetslektor vid i . Sammanfattande begrepp som täcker större delen av hennes forsk- ning är utbildningars sociala funktion eller inlärningens sociala villkor. Inom dessa områden har hon särskilt intresserat sig för lärprocesser hos underordnade grupper i samhället och även fördjupat sig i metoder och förhållningssätt som kanske utmanar rådande strukturer. Skrifter av intresse i detta sammanhang är Forskningscirkeln – pedagogiska perspektiv (1991), Den långa vägen till föräldrainfly- tande (1995), Arbetarbarnen och skolan – en bild av segregering och disciplinering (medförf. , 1996). En allt viktigare inriktning i hennes forskning och i undervisningen handlar om kvinnors kunskaper, kvinnors pedagogik och kvinnor inom pedago- gisk vetenskap. är docent i sociologi vid och universitetslektor vid . Hon är forskningsmässigt knuten till människa, teknik och organisation (CMTO). Hon forskar inom det medicinskt-sociologiska fältet, bland annat om hälsoprofessioner och är redaktör för boken som arbetsplats (1995). En kommande bok är Anhöriga i hemvård i ett könsperspektiv . Hon arbetar med projektet professionalise- ring under nya organisatoriska och ekonomiska villkor tillsammans med , samt det kommande Utbildning som professionaliseringsstrategi – yrken med medellång vårdutbildning i förändring . Båda projekten finansieras av Rådet för Arbetslivsforsk- ning. är doktorand vid , och arbetar i ett projekt med titeln , organisationsförändringar inom offentlig sektor och lokal arbets- marknadspolitik. Forskningsintresset liksom avhandlingsarbetet är fokuserat på frågor som rör sambandet mellan välfärdspolitik och kvinnors arbetsmarknad och de lokala skillnader som existerar vad gäller kvinnors och mäns villkor i arbetsliv och samhällsliv, definierat som lokala genuskontrakt. Publicerat: Vad händer med kvinnors arbete när den offentliga sektorn skär ned? (1995) tillsammans med och . och doktorand vid vid . Hon arbetar med en doktorsavhandling om ansvarsbegreppet i organisationsteori. I en fältstudie har hon studerat hur arbetare ser på sig själva och sitt arbete på ett nytt sätt när de blir ansvariga för ett eget område – och hur det förändrar den organisato- riska verkligheten. Ansvar kopplas till begreppen narrative identity, organizational sensemaking och organisationsförändring genom meningsskapande. Hon har gett ut boken om ansvar i ett bostadsföretag (1994) samt ett antal artiklar om ansvar och empowerment. mag. och doktorand i statsvetenskap vid . Hennes huvudsakliga intresseområde är jämställdhet på policynivå. Lindvert är verksam inom projektet och jämställdhetspolitikens nya villkor . Avhandlingen som skrivs inom ramen för projektet är en jämförande studie av australiensisk och svensk jämställdhetspolitik – 1990. är professor i företagsekonomi vid . Hon är också föreståndare för SCORE (för forskning om offentlig sektor). Hennes forskning har berört en rad olika aspekter av den offentli- ga sektorns omvandling. Hon har bland annat studerat tillkomst och genomförande av stora projekt; införande och effekter av moderna styr- och kontrolltekniker samt de professionellas ändrade roll i den omvandlade offentliga sektorn. Hon har bland annat givit ut: Skolan och det nya verket: skildringar från styrningens och utvärderingar- nas tidevarv (medförf. ) och Från sanningssökande till styrmedel: moderna utvärderingar i offentlig sektor (medförf. Båda böckerna gavs ut . är docent i företagsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändring vid . Hennes forskning rör sig inom området organisation–ekonomi– teknik, ofta sett ur genusperspektiv. ledde den forskargrupp som följde det så kallade KOM-programmet, den största satsningen någonsin på jämställdhet i svenskt arbetsliv. Hon är nu ansvarig för den del inom som fokuserar makten över, i och genom organisationer. Bland hennes arbeten kan nämnas Kvinnor som företagare (medförf. , 1990), Att göra landet jämställt (1995; tillsammans med och ) samt Ny teknik och gamla strukturer (1993) och Teknik och organisation i teori och praktik (1995). är projektanställd vid , i projektet , organisationsförändringar inom offentlig sektor och lokal arbetsmarknadspolitik. Forskningsin- tresset är främst fokuserat på organisationsförändringarna inom den offentligt organiserade hälso- och sjukvården och hur förändringar påverkar efterfrågan på kvinnlig respektive manlig arbetskraft på den lokala arbetsmarknaden. Publicerat: Barnomsorgen – ett sorgebarn i . Ett exempel på effekter av nedskärningar i verksamhet (1994), och Vad händer med kvinnors arbete när den offentliga sektorn skär ned? (1995) tillsammans med och . är universitetslektor och ansvarar för inriktningen i organisation vid , och är även jämställdhetshandläggare på halvtid. är ED och disputerade på avhandlingen ställningar på arenan , ett utvecklingsarbete kring barnstugor med eget budgetansvar. Utvecklingsarbetet skedde efter riktlinjer som användes i Arbetsmiljöfondens LOM-program och det är i kölvattnet av utvecklingsarbetet som diskussionen om föreställningar av företagsekonomiska begrepp förs. Tillsammans med forskare i programmet Tredje sektorn har hon deltagit i en undersökning om arbetsmiljön på kooperativa barnstugor.