sou · GLB3181 · 1998-01-01 00:00:00 — Med nuvarande vinstutdelningsregler skulle mellanskill- naden kunna tillföras bolagets fria egna kapital och delas ut, låt vara med de begränsningar som kan följa av försiktighetsprincipen och kravet på avsättning till reservfonden. Det är oklart hur uppkommande valutakursvinster skall redovisas, om aktiekapitalet denomineras i främmande valuta. I Svenska Bank- föreningens exempel 2 ökas aktiekapitalet direkt med ett belopp som motsvarar valutakursförändringen. Det är i så fall en stor skillnad i förhållande till om aktiekapitalet är denominerat i svenska kronor. Då gäller nämligen att uppkommande valutakursvinster först tas upp i resultaträkningen och balansräkningen som en del av årets resultat. När årsredovisningen är fastställd kan det övriga egna kapitalet, inklusive den del av detta som hänför sig till valutakursförändringar, genom ett särskilt beslut om fondemission tillföras aktiekapitalet. Med en redovisning direkt mot aktiekapitalet försvinner redovisningen av valutakursvinster från resultaträkningen. Dessutom ökas aktiekapitalet med obeskattade reserver vilket strider mot grunderna för den nu- varande beskattningen. Som har påpekat är det enligt internationella redovisningsnormer knappast tillåtet att ta upp aktiekapitalet till balansdagens kurs. Enligt de definitioner som görs i den av den inter- nationella redovisningsnormgivaren () antagna redovisningsnormen IAS 32 skall sålunda beträffande sammansatta finansiella instrument en uppdelning göras och skuldkomponenten klassificeras som skuld 118 Kapitalkravet på kreditinstitut och värdepappersbolag ... medan kapitalkomponenten klassificeras som eget kapital. Rekommendationen har ännu inte implementerats i . Dess synsätt innebär att som eget kapital redovisas endast sådana komponenter vars värde uttrycker residualen mellan företagets tillgångar och skulder. En värdering till balansdagens kurs av vissa komponenter i det egna kapitalet framstår som oförenligt med ett sådant synsätt. Den tredje frågan slutligen, hur en denominering av aktiekapitalet i utländsk valuta med flukturerande värde skall förenas med traditionella associationsrättsliga principer, har något berörts av utredningen i kapitel 6. Det är tydligt att en denominering av aktiekapitalet i främ- mande valuta och särskilt då om man tänker sig att aktiekapitalet skall denomineras i en korg av valutor innebär en rad associationsrättsliga problem rörande bl.a. minoritetsskyddets utformning, likvidations- plikten när aktiekapitalet inte är täckt i tillräcklig grad och borgenärs- skyddet i övrigt. De invändningar som har anförts mot en denominering av aktiekapitalet i utländsk valuta är allvarliga och inger betänkligheter. Det går inte att ha redovisningen i samma valuta som aktiekapitalet, om detta är denominerat i mer än en valuta. Det är inte lämpligt att ha en särskild reglering för bolag som omfattas av kapitalkravet. Det är f.n. osäkert huruvida en löpande beräkning av kapitalbasen med aktie- kapitalet till aktuell kurs är förenlig med Basel-överenskommelsen och EG:s kapitalkrav. Och det är sannolikt att en värdering till aktuell kurs av aktiekapitalet inte är förenligt med internationellt vedertagna redovisningsnormer. Innan klarhet vunnits på sistnämnda punkter är det enligt utredningen inte motiverat att gå vidare och försöka lösa de associationsrättsliga problem som kan vara förenade med en denomine- ring av aktiekapitalet i främmande valuta som i balansräkningen tas upp till balansdagens kurs. skiljer sig från företag i allmänhet genom att det finns särskilda rörelseregler för deras verksamhet. Rörelseregleringen innebär bl.a. att det ställs kapitalkrav som bestäms utifrån den bedrivna verksamhetens art och omfattning. Utredningen menar att effekterna på kapitalkraven av ett byte av redovisningsvaluta måste vara helt klar- lagda innan medgivande kan lämnas till finansiella företag att lämna sin redovisning i euro. Dessutom måste konsekvenserna av ett sådant byte för tillsyn beaktas. För banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag finns krav på kapitaltäckning. En redogörelse för kapitaltäckningsreglerna har lämnats i kapitel 7. Dessa företag omfattas av ÅRKL. Försäkringsbolag omfattas inte av kapitaltäckningsreglerna men de skall ha en kapitalbas av viss storlek och sammansättning enligt försäk- ringsrörelselagen (1982:713, FRL). Kapitalbasens storlek bestäms med utgångspunkt i verksamhetens art och omfattning men den får aldrig understiga en viss miniminivå (solvensmarginalen), se 1 kap. 8 a § FRL. Dessutom skall ett försäkringsbolag som bedriver direkt försäk- ringsrörelse ha tillgångar motsvarande de försäkringstekniska avsätt- ningarna för egen räkning och viss deposition (skuldtäckning). För sådana tillgångar, som skall registerföras, gäller vissa placeringsregler. Syftet med reglerna är att säkerställa att bolaget kan uppfylla alla åtaganden som skäligen kan förväntas uppkomma med anledning av ingångna försäkringsavtal. Försäkringsbolag omfattas av ÅRFL. Börs, auktoriserad marknadsplats liksom clearingorganisation om- fattas inte av kapitaltäckningsreglerna men de skall ha ett aktiekapital som med hänsyn till verksamhetens art och omfattning är tillräckligt stort (se 2 kap. 5 §, 7 kap. 2 § resp. 8 kap. 4 § lagen (1992:543) om börs och clearingverksamhet). Dessa företag omfattas av ÅRL. Fondbolag omfattas inte av kapitaltäckningsreglerna men de skall ha ett aktiekapital som med hänsyn till verksamhetens omfattning är tillräckligt stort (se 6 § lagen (1990:1114) om värdepappersfonder). Fondbolag omfattas av ÅRL. De skäl som i det föregående har anförts för att företag i allmänhet skall få ha sin finansiella redovisning i euro är giltiga också beträffande de finansiella företag som omfattas av ÅRKL respektive ÅRFL. En komplikation i sammanhanget är emellertid de angivna kapitalkraven. Utredningen föreslår att om ett vanligt aktiebolag väljer att ha sin finansiella redovisning i euro, det måste denominera aktiekapitalet i samma valuta. En sådan denominering underlättar också beräkningar av om de olika kapitalkraven är uppfyllda. Utredningen anser att finansiella aktiebolag och försäkringsaktiebolag kan tillåtas upprätta sin finansiella redovisning i euro under förutsättning att aktiekapitalet denimineras i euro och i redovisningen tas upp till anskaffnings- värdet. Den lagstiftningsteknik som utredningen valt för vanliga aktiebolag innebär att i ÅRL, BFL och JBFL föreskrivs att redovisningen kan göras i kronor eller euro medan skyldigheten att ha aktiekapitalet i samma valuta som redovisningen regleras i ABL. Samma lagstift- ningsteknik bör användas beträffande de finansiella företagen. I ÅRKL och ÅRFL bör alltså föreskrivas att redovisningen kan göras i kronor eller euro medan aktiekapitalets denominering regleras i tillämplig associationsrättslig författning. Vad bör då gälla beträffande övriga finansiella företag och försäk- ringsföretag? Det finns företag som omfattas av ÅRKL och som inte är aktie- bolag, t.ex. sparbanker, medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar. En näraliggande tanke är att kräva att om sådana företag önskar avge sin finansiella redovisning i euro, det egna kapitalet måste denomineras i denna valuta. Ställs inte ett sådant krav kan tvekan uppstå vilken valuta som skall användas när kapitalkravet skall beräknas. En annan osäkerhet skulle komma att gälla beräkningen av nettopositionen i utländsk valuta (se 4 kap. 8 § i kapitaltäckningslagen). Över huvud taget framstår det som önskvärt att möjligheterna för finansiella företag att genom val av redovisningsvaluta påverka beräkningen av kapitalkravet begränsas så långt som möjligt. Utredningen anser sig emellertid inte för dagen kunna överblicka konsekvenserna av ett krav på att sparbanker, medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar måste denominera sitt egna kapital i euro för att få använda sig av denna valuta i sin finansiella redovisning. Utredningen föreslår därför att finansiella företag som inte är aktiebolag tills vidare måste avge sin finansiella redovisning i svenska kronor. Det finns försäkringsföretag som omfattas av ÅRFL och som inte är aktiebolag (ömsesidiga försäkringsbolag). Understödsföreningar om- fattas av särskilda redovisningsregler i lagen (1972:262) om under- stödsföreningar som hänvisar till redovisningsreglerna i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Dessa företag är underkastade skuldtäcknings- och placeringskrav vilka påverkas av en övergång från svenska kronor till euro i redovisningen. Också effekterna av begränsningsregeln i 7 kap. 17 § FRL torde påverkas av ett sådant valutabyte. Det är önskvärt att så långt som möjligt begränsa möjligheterna för försäkringsföretag att genom val av redovisnings- valuta styra tillämpningen av de angivna bestämmelserna. Utredningen anser sig emellertid inte kunna överblicka konsekvenserna av ett krav på att dessa företag skall denominera det egna kapitalet i euro för att få redovisa i denna valuta. Utredningen föreslår därför att ömsesidiga försäkringsbolag och understöds- föreningar tills vidare måste avge sin finansiella redovisning i svenska kronor. Finansiella holdingbolag skall upprätta årsredovisning enligt ÅRL och koncernredovisning enligt ÅRKL, se 1 kap. 1 ÅRKL. Vid upp- rättandet av koncernredovisning är samma principer tillämpliga för finansiella holdingföretag som för finansiella företag. Det saknas anledning att nu frångå denna princip. bör därför, i likhet med finansiella företag, tillåtas upprätta koncernredovisning i euro endast om holdingbolaget är ett aktiebolag med det registrerade aktiekapital är i euro. Finansiella företagsgrupper skall för fastställande av kapitalkrav m.m. upprätta gruppbaserad redovisning enligt 7 kap. ÅRKL, se 6 kap. 5 § kapitaltäckningslagen. Även i dessa situationer bör den grupp- baserade redovisningen få upprättas i euro endast om moderbolagets registrerade aktiekapital är i euro. I enlighet med det anförda föreslår utredningen att en ny paragraf, 2 kap. 3 §, införs i ÅRKL. Paragrafen innebär att endast bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag som har aktiekapitalet registrerat i euro får upprätta sin årsredovisning i euro. Vidare föreslår utredningen att en ny paragraf, 2 kap. 3 §, införs i ÅRFL. Paragrafen innebär att endast försäkringsaktiebolag som har aktiekapitalet registrerat i euro får upprätta sin årsredovisning i euro. Dessutom föreslår utredningen att i 7 kap. 4 ÅRKL och 7 kap. 4 § ÅRFL införs en hänvisning till den nya paragrafen, 2 kap. 3 §, i respek- tive lag. Tillägget innebär att koncernredovisningen får upprättas i euro endast om moderbolag är ett aktiebolag av det slag som har angivits i det föregående med aktiekapitalet denominerat i euro. De föreslagna lagbestämmelserna framgår av bilaga 3. Aktier utan nominellt värde 123 9 Aktier utan nominellt värde Utredningen har i kapitel 6 föreslagit att möjlighet öppnas för svenska bolag att ha aktiekapitalet i euro, om redovisningen sker i denna valuta. Frågan om det föreligger ett verkligt behov för svenska aktiebolag i allmänhet och och värdepappersbolag i synnerhet att därutöver kunna denominera sitt aktiekapital eller delar av detta i främmande valuta är svårbedömd. Utredningen för sin del besvarar frågan nekande och menar att det inte finns skäl att ut- reda saken ytterligare (se kapitel 7). Det får därför sägas vara en öppen fråga om den omfattande lagstiftning som måste till om de svenska företagen skall ges möjlighet till en denominering av sist nämnt slag verkligen kommer att genomföras. Ett nästan ofrånkomligt element i en sådan ny lagstiftning är, som utredningen bedömer det, ett avskaffande av det nuvarande kravet på att alla aktier skall ha ett nominellt värde. Om nämligen aktiernas nominella värde uttrycks i en främmande valuta som är föremål för kursförändringar, kommer det nominella beloppet att fluktuera på ett sätt som strider mot grunderna för systemet med ett nominellt värde. Det är emellertid de problem som är förenade med ett nominellt värde vid en övergång till euro, om skulle inträda i EMU, som har övertygat utredningen om att tiden nu är mogen att lämna systemet med nominella belopp på alla aktier och övergå till en ordning där inga aktier åsätts nominella värden utan representerar lika andelar i bolaget, s.k. kvotaktier eller med en amerikansk term no-par value shares. Vid ett svenskt inträde i EMU händer nämligen följande. Antag att skulle inträda i EMU och att aktiekapitalet därmed skall anges i euro. Omräkningen sker enligt en fast växelkurs som gäller . Enligt uppgift från (Legal framework for the use of the euro, working document of the commission services (II/395/96-EN-Rev.1), kommer växelkursen att anges med sex signifi- kanta siffror som inte får avrundas i samband med omräkning. 124 Aktier utan nominellt värde fick man 11.56 ecu för , dvs. växelkursen var 0,1156. Ingen vet vilken växelkurs för euron som skall gälla fr.o.m. , men man kan utgå ifrån att kursen bestäms till ett tal med sex signifikanta siffror. I det följande förutsätts att kursen bestäms till 0,115600. En första effekt av nyordningen blir att bestämmelserna i 1 kap. 3 § ABL om aktiekapitalets storlek måste ändras till (100 000x0,1156=) för privata respektive (500 000x0,1156=) för publika aktiebolag. En avrundning till exempelvis 12 000 och skulle innebära krav på ökning av aktiekapitalet i ett stort antal bolag, något som kan genomföras endast med en omfattande över- gångsreglering. En avrundning nedåt till exempelvis 11 000 och är lättare att genomföra. Någon skyldighet för bolag som har ett aktiekapital som överensstämmer med det lägsta tillåtna beloppet enligt aktiebolagslagen i dess nuvarande lydelse att sätta ned aktiekapitalet till det nya minimibeloppet kan nu inte komma ifråga. med den angivna lagändringen måste samtliga uppgifter i aktiebolagsregistret om aktiekapitalets storlek ändras. Ändringen berör drygt 250 000 aktiebolag och avser dels det registrerade aktiekapitalet, dels aktiekapitalet eller högsta och lägsta aktiekapitalet enligt bolags- ordningen. Med nuvarande lagstiftning blir det vidare nödvändigt att ändra samtliga uppgifter i aktiebolagsregistret om aktiernas nominella belopp enligt bolagsordningen. De lagstiftningsåtgärder och ändringar i bolagsregistret som angivits nu får ses som kostnader för deltagande i EU och är en ofrån- komlig följd av anslutningsbeslutet. Vid sidan av dessa kostnader för det offentliga får emellertid nyordningen betydande konsekvenser för aktiebolagen själva. Om man först ser på aktiekapitalet skall det alltså anges i euro enligt en fast växelkurs. Det innebär för att ta ett konkret exempel att de omkring 200 000 aktiebolag som vid EMU-anslutningen har ett aktiekapital på jämna tvingas redovisa sitt aktiekapital som . Reservfonden skall i konsekvens härmed uppgå till för att vinstutdelning skall få ske. Uppen- barligen leder nyordningen till mycket opraktiska tal i redovisningen. Problemen med udda tal ger sig emellertid framför allt till känna beträffande aktiernas nominella belopp. I de omkring 200 000 aktie- bolagen med lägsta tillåtna aktiekapital är nominella beloppet ofta . I den nya ordningen blir motsvarande belopp 11,56 respektive . Det är sannolikt att decimaltal av nu beskrivet slag kommer att upplevas som obekväma ute i företagen. Man kan därför räkna med att bolagen i samband med ökning eller minskning av aktiekapitalet, sammanläggning eller split av aktier och andra sådana åtgärder kommer Aktier utan nominellt värde 125 att utforma besluten så att resultatet blir nominella belopp och därmed också registrerade aktiekapital på jämna 10-, 100- eller 1000-tal euro. Det finns emellertid en risk att de ojämna talen i sig driver fram öknings- eller nedsättningsbeslut. Med tanke på att praktiskt taget samtliga aktiebolag får udda nominella värden på sina aktier vid övergången till euro, räcker det med att en bråkdel av dem söker nå jämna 10-, 100- eller 1000-tal utan att de har något egentligt behov av att öka eller minska aktiekapitalet för att de samhällsekonomiska kostnaderna skall bli betydande. I EG:s andra bolagsdirektiv (det s.k. kapitaldirektivet) föreskrivs att aktierna i ett publikt bolag inte får ges ut mot vederlag som understiger det nominella beloppet eller, om sådant saknas, det bokförda parivärdet (artikel 8 punkten 1). Redan av denna artikel framgår att EG:s bolagsdirektiv inte ålägger någon förpliktelse att åsätta aktierna ett nominellt belopp. Några andra internationella förpliktelser med denna innebörd finns inte heller. Saken får avgöras med hänsyn till vad som framstår som lämpligast för svensk del. Som utvecklas i det följande framstår vid denna lämplighetsbedömning systemet med nominella belopp som en onödig omgång när det gäller att säkra de ändamål som nominella beloppet tjänar. På grund av det anförda förordar utredningen att systemet med nominella belopp på aktierna nu ersätts med ett sådant system med s.k. kvotaktier (no-par value shares) som finns i bl.a. och som innebär att aktierna inte åsätts några nominella värden. Aktiebolag skall ha ett aktiekapital som uppgår till i privata aktiebolag och till i publika aktiebolag. Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, skall dessa lyda på lika belopp (1 kap. 3 § ABL). Av paragrafen anses följa att aktiekapitalet och aktiernas nominella belopp skall anges i svenska kronor. I bolagsordningen skall aktiernas nominella belopp anges (2 kap. 4 § första stycket 5). Kravet på ett nominellt belopp infördes genom aktie- bolagslag och motiverades i första hand av ordningsskäl och praxis (se NJA II 1895 s. 58 f). Avsikten är att förhindra att aktier utan nominellt värde ställs ut. Det finns ingen gräns i lagen för hur lågt nominella beloppet får vara. Nominella belopp på 10 respektive är inte helt ovanliga och det förekommer att bolag har ett nominellt belopp på sina aktier som underskrider . 126 Aktier utan nominellt värde I aktiebolagslagen har nominella beloppet betydelse i följande sam- manhang: 1.Förbud mot underkurs (2 kap. 2, 4, 9 och 12 a §§, 4 kap., 5, 12, 13 och 13 a §§ samt 5 kap. 1 och 14 §§). 2.Avsättning till reservfond och överkursfond (2 kap. 12 a §, 4 kap. 13a § och 12 kap. 4 §). 3.Uppgift på aktiebrev (3 kap. 4 §). 4.Fondemission genom ökning av nominella beloppet (4 kap. 1 och 5.Nedsättning av aktiekapitalet genom minskning av nominella beloppet (6 kap. 1 och 10 §§). Nedsättning av aktiekapitalet genom indragning av egna aktier (7 kap. 2 §). Registrering av ändring av bolagsordningens bestämmelser om nominella beloppet (18 kap. 6 §). 9.2.1Förbud mot emission till underkurs Vid bolagsbildning skall iakttas att betalningen för en aktie inte får understiga det belopp på vilket aktien skall lyda (2 kap. 2 §). Det nominella beloppet skall anges i bolagsordningen (2 kap. 4 § första stycket 5). Vid registreringen av bolaget antecknas bolagets aktiekapital i aktiebolagsregistret. Det registrerade aktiekapitalet utgörs av det sammanlagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktier som enligt 11 § förklarats förverkade och inte övertagits av annan (2 kap. 9 §). Vid fondemisson får inte till aktiekapitalet överföras belopp som understiger summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den sammanlagda höjningen av aktiernas nominella belopp (4 kap. 1 §). Förbudet mot underkurs i 2 kap. 2 § äger motsvarande tillämpning vid nyemission. Vid nyemission i bolag vars aktier är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats får aktier tecknas mot betalning av lägre belopp än det nominella, under förutsättning att skillnaden mellan vad som skall betalas för de nya aktierna och deras samman- lagda nominella belopp tillförs aktiekapitalet genom överföring från bolagets eget kapital i övrigt eller genom uppskrivning av värdet av anläggningstillgångar. Sådan överföring eller uppskrivning skall ske Aktier utan nominellt värde 127 innan beslutet om nyemission registreras (4 kap. 1 §). Beslut om nyemission skall ange aktiernas nominella belopp och det belopp som skall betalas för tecknad aktie (4 kap. 5 § första stycket 8). Hinder mot registrering av beslut om nyemission föreligger, om inte det samman- lagda nominella beloppet av tecknade och tilldelade nya aktier efter avdrag för aktier som förklarats förverkade och inte övertagits av annan (ökningen av aktiekapitalet) uppgår till det ökningsbelopp eller lägsta ökningsbelopp som bestämts i beslutet (4 kap. 12 §). Vid nyemission i större bolag kan hela ökningsbeloppet registreras innan det har till fullo inbetalats till bolaget. Om bolaget inte från registreringen anmäler till PRV att full betalning erlagts för aktierna, skall PRV efter bolagets hörande registrera dels att aktiekapitalet ned- satts med sammanlagda nominella beloppet av de inte betalda aktierna, dels, om det fordras, att bolagsordningens bestämmelse om aktie- kapitalet ändrats. De aktier som inte betalats blir ogiltiga när ned- sättningen registrerats (4 kap. 13 §). Vederlaget för konvertibelt skuldebrev får inte understiga det nominella beloppet på aktie som utlämnas vid utbyte, om inte mellanskillnaden täcks genom kontant betalning vid utbytet (5 kap. 1§). Hinder mot registrering av utbyte eller nyteckning av aktier föreligger, om inte yttrande företes från auktoriserad eller godkänd revisor eller, i avstämningsbolag, från VPC av vilket framgår att bolaget på grund av emissionen tillförts vederlag till ett värde motsvarande minst sammanlagda beloppet av de aktier som utgivits i utbyte eller, vid nyteckning, att aktierna till fullo betalats (5 kap. 14 §). I betänkande Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) föreslås omfattande ändringar i de angivna bestämmelserna. Bestämmelserna i 4 kap. 1 § tredje stycket och 13 § ABL om emission till underkurs i börsnoterade företag föreslås upphävda liksom bestäm- melserna om registrering av hela ökningsbeloppet innan det till fullo har inbetalats till bolaget. Viktigare är att hela bolagsbildningsrutinen liksom ordningen för ökning av aktiekapitalet läggs om. Förbudet mot underkurs behålls emellertid vilket kommer till uttryck i följande före- slagna bestämmelser. Vid bolagsbildning får betalning för aktie inte understiga aktiens nominella belopp (2 kap. 2 §). Bolagsordningen skall ange det belopp på vilket aktierna skall lyda (2 kap. 5 § 5). Bolaget får inte registreras om det framgår att det sammanlagda nominella beloppet av tecknade aktier (bolagets aktiekapital) inte motsvarar det i bolagsordningen 128 Aktier utan nominellt värde angivna aktiekapitalet eller uppgår till minimikapitalet (2 kap. 9 § första stycket 1). Vid fondemission skall till aktiekapitalet överföras summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den sammanlagda höjningen av aktiernas nominella belopp (7 kap. 1 §). Vid nyemission och teckning med utnyttjande av teckningsoption får teckningskursen inte vara lägre än aktiernas nominella belopp. Konverteringskursen för konvertibler får inte vara lägre än aktiernas nominella belopp. Teckningskursen för en konvertibel får inte vara lägre än konvertibelns nominella belopp såvida inte konverterings- kursen bestämts så att bolaget vid konvertering kommer att ha tillförts vederlag till ett värde som minst motsvarar det sammanlagda nominella beloppet av de aktier som lämnas i utbyte (8 kap. 2 §). I förslag till beslut om nyemission skall anges bl.a. det belopp eller högsta belopp, varmed aktiekapitalet skall ökas, eller det lägsta och högsta beloppet för ökningen samt aktiernas nominella belopp (8 kap. 6 § första stycket 1 och 2). I förslag till beslut om emission av konvertibler skall anges bl.a. konvertiblernas nominella belopp samt det nominella beloppet på de aktier till vilka konvertering skall kunna ske (8 kap. 7 § första stycket 2 och 8 § första stycket 2). I förslag till beslut om emission av teckningsoptioner skall anges bl.a. det nominella beloppet på de aktier som skall kunna tecknas med utnyttjande av optionsrätten (8 kap. 10 § första stycket 2).