sou · GLB346 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt RSV:s uppfattning är denna ordning olämplig av både principiella och praktiska skäl. Ett första, principiellt, skäl är att för- hållandet mellan samfundet och den enskilde är en fråga mellan dessa två parter. Det är inte lämpligt att skattemyndigheterna vid sin deklarations- granskning hanterar sådana frågor. Uppgifterna i en deklaration är dess- utom inte alltid entydiga och klara utan måste tolkas och bedömas (otyd- Statens hjälp åt andra trossamfund än liga markeringar, kompletterande text etc.). Ett andra, praktiskt, skäl är att RSV arbetar för att åstadkomma förenklingar i både regelverk och administration. En av de förenklingar som RSV arbetar för är att en stor del av självdeklarationerna inte skall behöva lämnas in till skattemyndigheterna. De skulle då inte heller kunna fungera som kanal för medgivandet. Ett tredje skäl mot medgivande via självdeklarationen är tidsaspekten – att medgivandet skall finnas redan före inkomståret medan deklarationen lämnas året efter inkomståret. Uppgiften i deklarationen kan rimligen bara gälla framåt i tiden. 10Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift Uppgift om att en person tillhör respektive medgivit betalningsskyldighet till annat trossamfund bör få registreras i skatteregistret. Mot bakgrund av EG:s direktiv om behandling av personuppgifter krävs lagstöd dels för utlämnandet av uppgifter till skatteförvaltningen, dels för att uppgifterna skall få behandlas i skatteförvaltningens register. Dessutom bör regeringsformen ändras så att reformen som sådan får ett tydligt stöd. När skatteförvaltningen behandlar klagomål på avgift kommer det skriftliga bevis på utträde/att avgiftsskyldigheten upphör som samfundet skall lämna den enskilde att vara vägledande vid bedömningen. Staten bör inte ha strikt skadeståndsansvar enligt 23 § datalagen. ADB-registrering av uppgift om någons ras, politiska uppfattning, religiösa tro eller övertygelse i övrigt kräver enligt datalagen (1973:289) t illstånd från Datainspektionen eller beslut av eller regeringen. Sammanslutningar får dock enligt 2 a § datalagen utan tillstånd registrera sådana uppgifter om sina medlemmar om uppgifterna utgör grunden för medlemsskapet. Trossamfund får alltså ha medlemsregister på ADB utan tillstånd eller författningsstöd. Uppgifterna får dock inte sambearbetas med andra register om inte registreringen av uppgifterna eller utlämnandet av dessa sker med stöd av författning, Datainspektionens beslut eller den registrerades medgivande. Uppgift om medlemsskap i vissa samfund, exempelvis medlemsskap i en judisk eller muslimsk församling, torde av de flesta uppfattas som en uppgift om religiös tro och en uppgift av känslig natur medan uppgift om tillhörighet till eventuellt kan uppfattas som en uppgift av mindre känslig natur. Oavsett hur uppgiften uppfattas är det ur datalagens synvinkel fråga om uppgift om religiös tro. Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift I 3 kap. 9 § resp.13 § kyrkolagen anges att central- styrelse skall föra register över alla som tillhör och lämna de uppgifter som behövs för debitering och uppbörd av församlingsskatt (och framställning av röstlängder) till skatteförvaltningen. ADB-register som används för bl.a. debitering och uppbörd förs med stöd av skatteregisterlagen (1980:343). Lagen innehåller detaljerade bestämmelser om ändamålen med centrala skatteregistret och innehållet i det. Ett av ändamålen är bestämmande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen (sa nnolikt skattebetalningslagen). I 5 § skatteregisterlagen anges att bl.a. uppgift om tillhörighet till skall registreras i det centrala skatteregistret. Uppgiften används för debitering och reducering av församlingsskatt. Lagens 7 § anger vilka uppgifter som får registreras i det centrala skatteregistret, t.ex. de uppgifter som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen (7 § punkt 3). ADB-system har ett behörighetssystem som medger begränsning av åtkomsten till uppgifterna. Det finns mö jlighet till både organisatoriska och funktionsanknutna begränsningar. En tjänsteman skall endast ha tillgång till de uppgifter som krävs för arbetsuppgifterna. Gällande datalag tillåter sambearbetning om denna sker med stöd av lag eller förordning, Datainspektionens beslut eller den registrerades med- givande. Det skulle alltså räcka med att i t.ex. lag om avgift till registrerat trossamfund föreskriva att trossamfunden för att få uppbörds- hjälp skall lämna uppgifter till skatteförvaltningen på ADB-medium. EG har utfärdat ett direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (95/46/EG). Direktivet är i flera avseenden flexibelt och lämnar ett visst handlingsutrymme för medlemsstaterna. (dir. 1995:91) har i uppdrag att analysera på vilket sätt direktivet ska införlivas i svensk lagstiftning samt lägga fram förslag till en ny datalag. Utredningsarbetet skall vara avslutat . Direktivet skall vara implementerat i svensk lagstiftning . Direktivet innehåller bestämmelser om att information skall lämnas till den berörde om den behandling av personuppgifter, t.ex. registrering och utlämnande, som utförs. Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift När uppgifter samlas in från den registrerade skall denne informeras om vem som är registeransvarig och om ändamålet med behandlingen. Vidare skall den ytterligare information lämnas som är nödvändig för att tillförsäkra den registrerade en korrekt behandling. Sådan information kan innefatta uppgifter om mottagare eller kategorier av mottagare till vilka personuppgifterna lämnas ut, om det är obligatoriskt eller friv illigt för den registrerade att lämna uppgifterna, om mö jligheten till rättelse och om möjligheten att få registerutdrag. Informationen behöver inte lämnas om den registrerade redan känner till innehållet i den. Motsvarande information, och även information om vilka slag av uppgifter som behandlingen gäller, skall också lämnas t ill den registrerade i de fall den registeransvarige skall behandla uppgifter som inhämtats från någon annan än den registerade. Även i dessa fall gäller att informationen inte behöver lämnas om den registrerade redan känner till innehållet i den. Det finns dessutom ytterligare två undantag från informationsplikten. Det ena undantaget gäller om registrering eller utlämnande uttryckligen före- skrivs i lag. Det andra avser tillfällen när det visar sig omöjligt att lämna informationen eller det skulle innebära en oproportionerligt stor ansträng- ning att informera, något som anges kunna vara fallet i samband med statistikframställning och forskning. Uppgifter om religiös övertygelse EG-direktivets artikel 8 säger att medlemsstaterna skall förbjuda behandling av personuppgifter som avslöjar bl.a. religiös övertygelse. Förbudet gäller dock inte –när den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behand- lingen eller –när behandlingen utförs inom ramen för berättigad verksamhet hos en stiftelse, en förening eller ett annat icke vinstdrivande organ som har t.ex. ett religiöst syfte, förutsatt att den registrerade har naturlig anknyt- ning till organet (medlemmar och därmed jämställda) och uppgifterna inte lämnas ut till tredje man (skatteförvaltningen) utan den registrerades samtycke (punkt 2 d) – när behandlingen rör uppgifter som är nödvändiga för att kunna fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (punkt 2 e). Medlemsstaterna har dessutom enligt artikel 8 punkt 4 möjlighet att "under förutsättning av lämpliga skyddsåtgärder och av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse" göra andra undantag i nationell lag eller genom beslut av tillsynsmyndigheten. I punkt 35 i ingressen till direktivet står att myndigheters behandling av personuppgifter för officiellt erkända religiösa sammanslutningars räkning för att uppfylla målsättningar som Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift uttrycks i grundlagen eller folkrätten utförs för att tillgodose viktiga samhälleliga intressen. Ett lands delegation har i förklaringar som förts till rådsprotokollet förklarat att den behandling av uppgifter som är nödvändig för uttag av de skatter som enligt landets grundlag är avsedda att bidra till finansieringen av kyrkorna utförs av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och därför omfattas av artikel 8.4. (Det framgår inte om det är fråga om finansiering av kyrkornas andliga verksamhet eller av kyrkobyggnaderna.) Om kyrkoavgift och avgift till trossamfund jämställs med skatt behövs ingen ändring av 1 § skatteregisterlagen. Uppgift om tillhörighet till bör vara obligatorisk i skatteregistret även om den behövs för debitering av begravningsavgiften. 7 § skatteregisterlagen bör med tanke på övriga registrerade trossamfund kompletteras med en punkt som tillåter registrering av de uppgifter om betalningsskyldighet till registrerat trossamfund som behövs för att skatteförvaltningen skall kunna hjälpa till med att uppbära avgiften. Uppgiften skulle troligen kunna registreras med stöd av 7 § punkt 3 men genom den föreslagna kompletteringen framgår det tydligt att registrering är tillåten. registrering av uppgifter om religiös övertygelse skulle kunna göras med stöd av medgivande från varje enskild person som skall registreras eller med stöd av nationell lag. När det gäller skall den nuvarande församlingsskatten ersättas av en obligatorisk avgift för alla tillhöriga. Både avgiftsskyldigheten som sådan och rätten till hjälp av staten att uppbära avgiften kommer att lagregleras. En av utgångspunkterna inför stat-kyrkareformen har varit att de som tillhör inte skall behöva ompröva tillhörigheten i samband med relationsändringen. Det skulle också vara omständligt och kostsamt för att aktivt hämta in medgivande från var och en av de drygt 6 miljonerna tillhöriga. Det får anses utgöra ett viktigt samhälleligt intresse att och andra trossamfund ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet i . Statens hjälp med uppbörden av avgift t ill samfunden får därmed också anses ske av hänsyn till detta intresse. I 5 § förslaget till lag om avgift till registrerat trossamfund föreskrivs om skyldighet för trossamfunden att på medium för ADB lämna RSV de uppgifter som behövs för uppbörden. De överlämnade uppgifterna skall Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift bearbetas i skatteregistret och för att detta skall kunna ske föreslår RSV också erforderliga ändringar iskatteregisterlagen. Med beaktande av att behandlingen av personuppgifterna enligt förslagen utförs av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse torde regleringen omfattas av artikel 8 punkt 4 i direktivet. För att betona att bearbetningen av personuppgifterna sker av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i den mening som avses i direktivet och för att undvika eventuella tveksamheter i detta hänseende föreslår verket att ett målsättningsstadgande införs i 1 kap. 2 § regeringsformen. Vid utform- ningen av bestämmelsen har RSV inte övervägt vilka konsekvenser stadgandet kan komma att få på andra områden. Detta bör övervägas i den fortsatta behandlingen av frågan. Förslaget till grundlagsändring måste behandlas inom den kortare remisstid som gäller för övriga förslag till grundlagsändringar som de statliga utredningarna i stat-kyrkafrågan lägger fram. 10.2Klagomål, avgiftsskyldighet upphör regleras skyldigheten att betala församlingsskatt i kommunalskatte- lagen. Den som inte tillhörde året före inkomståret, eller tillhörde men inte var folkbokförd i riket under någon del av inkomståret, har rätt till lägre skatt och skall påföras av skatten. Nedsättningen gäller alltid ett helt inkomstår. Om rätten till skattenedsättning inte har beaktats kan den skattskyldige söka rättelse hos den skattemyndighet som har utfärdat skattsedeln. om omprövning tillämpas i så fall. Klagomål på församlingsskatt kan förekomma både beträffande preli- minär och slutlig skatt. En person som klagar på att han betalar full församlingsskatt trots att han inte tillhör uppmanas i första hand att vända sig till . Om kyrkan finner att den rapporterat fel till skatteförvaltningen kommer en ändring i nästföljande avisering av tillhörighetsuppgifter t ill förvaltningen. SKM har även möjlighet att kontrollera att den enskilde har ett bevis om utträde daterat året före inkomståret. SKM kan då ändra direkt i skatteregistret. Ny skattsedel på preliminär skatt kan utfärdas om den gamla inte uppfyller förutsättningarna i 5 § UBL. Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift SKM eller RSV bör vid misstanke om fel först kontrollera att den aktuella personen verkligen finns med bland de uppgifter som samfundet lämnat. Om personen inte finns med eller RSV/SKM har begått andra fel måste dessa fel rättas till. Om uppgifterna i skatteregistret stämmer överens med de uppgifter som trossamfundet lämnat finns flera alternativ till hantering. Uppgift om personen finns med på filen från trossamfundet. SKM tar dock den enskildes påstående om att han/hon inte är avgiftsskyldig för gott och tar bort uppgiften ur registret. Alternativet är rättssäkert för den enskilde. Det berövar däremot utan vidare trossamfundet denuppbördshjälp som det fått rätt till. befattar sig överhuvudtaget inte med frågor som rör avgift till trossamfund. Den enskilde hänvisas till samfundet och/eller till allmän domstol. Endast samfundets rättelse eller domstols dom godtas som grund för ändring i skatteregistret. skulle helst inte vilja hantera frågor om avgift till trossamfund eftersom avgiften är av privaträttslig natur. Frågor om med- lemskap i en förening bör inte hanteras i en skatteprocess utan handläggas av allmän domstol. Alternativet är dock tveksamt från rättssäkerhets- synpunkt, särskilt med tanke på att avgiften behandlas som skatt och därmed kan lämnas för indrivning till KFM. SKM begär från samfundet en kopia av utredning om tillhörighet (för del) eller ett skriftligt medgivande från den enskilde daterat året före det inkomstår oenigheten gäller. Om samfundet kan visa handlingen godtar SKM detta och ändrar inte i registret utan hänvisar den enskilde till samfundet. Om bevis/medgivande inte kan visas upp tar SKM bort uppgifterna om personens avgiftsskyldighet. SKM blandar sig i förhållandet mellan samfundet och den enskilde men beaktar bara den ena partens uppgifter. SKM begär från samfundet en kopia av utredning om tillhörighet (för del) eller ett skriftligt medgivande från den enskilde daterat året före det inkomstår oenigheten gäller. Om samfundet kan visa handlingen ger SKM den enskilde möjlighet att visa upp ett bevis om att betalningsskyldighet till samfundet inte fanns vid Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift Om den enskilde kan visa denna handling godtar SKM den enskildes uppgifter. Detta alternativ stämmer i princip överens med dagens hantering av frågor om tillhörighet till . Alternativet förutsätter att vid utträde ut kyrkan och övriga trossamfund när någon återkallar sitt medgivande utfärdar bevis om att den enskilde är betalningsskyldig till samfundet. Skyldigheten att utfärda bevis bör författningsregleras. Kravet bör gälla alla trossamfund som får hjälp av staten att uppbära avgift. Enligt 3 kap. 5 § kyrkolagen får den som tillhör utträda genom anmälan. Kyrkotillhörigheten upphör från och med den dag då anmälan om utträde kom in till kyrkoherden (3 kap. 8 §). Enligt 3 kap. 12 § samma lag skall den som tagits upp i eller trätt ut ur genast få ett skriftligt bevis om det. Efter relationsändringen avses regleringen vara en helt inomkyrklig fråga varför lagstiftningen måste omfatta även . Beviset bör inte kopplas till medlemsskap eller motsvarande utan till avgiftsskyldigheten. 8 § datalagen säger att en oriktig eller missvisande uppgift som ingår i ett personregister skall rättas, ändras eller uteslutas om det inte saknas anled- ning att anta att otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet skall uppkomma. Den registeransvarige skall enligt 9 § komplettera ofull- ständiga uppgifter. Den registeransvarige är enligt 23 § samma lag skade- ståndsskyldig för skada som den registrerade tillfogas genom att person- register innehåller oriktig eller missvisande uppgift om honom. Skadestånd utgår även för ideell skada. Skadeståndskyldigheten är strikt, dvs. ansvar åvilar den registeransvarige även i de fall någon annan har lämnat oriktiga uppgifter. Den registeransvarige behöver inte ens ha haft anledning att betvivla uppgifternas riktighet. Det finns skäl att anta att enskilda i vissa fall kommer att göra gällande att skatteregistret innehåller oriktig uppgift om samfundst illhörighet och att detta bl.a. medfört lidande. Det finns, enligt RSV:s mening, anledning att ifrågasätta om staten i det här sammanhanget skall ha ett strikt skadeståndsansvar för oriktig uppgift i skatteregistret. 100 Registerfrågor och frågor om klagomål på avgift Huruvida en person är medlem i eller tillhör ett trossamfund är en sak mellan denne och samfundet och staten bör inte ha något ansvar för att den av samfundet lämnade uppgiften är riktig. Verket anser att om den regi- strerade uppgiften överensstämmer med den som trossamfundet lämnat bör den inte medföra skadeståndsansvar för staten. RSV föreslår att en uttrycklig bestämmelse om detta tas in i 8 § lagen om avgift till registrerat trossamfund. Uppgifter i ärenden om avgift till trossamfund bör omfattas av samma sekretess som , dvs. uppgift om tillhörighet till samfund omfattas av sekretessen medan avgiften är en del av beskattningsbeslutet och därmed offentlig. I 9 kap 1-3 §§ sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser t ill skydd för enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Enligt 1 § gäller sekre- tess för alla uppgifter om enskildas personliga och e konomiska förhållanden när uppgifterna förekommer i en m yndighets verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt. Undantag från sekretessen görs bl.a. för beslut om beskattning, som alltså är offentliga. Av besluten framgår t.ex. uppgift om inkomstskatt, statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster, fastighetsskatt och summa slutlig skatt. Sekretessen är med ett fåtal undantag absolut, dvs. den gäller oberoende av om någon skada kan uppkomma om uppgiften lämnas ut. Sekretessen gäller också för uppgifter i skatteregister. I sekretesslagen finns dock ett undantag som hänvisar till skatteregisterlagen. Av 16 § skatteregisterlagen framgår att vissa uppgifter får lämnas ut utan hinder av vad som är föreskrivet i annan lag, om det inte av särskild anledning kan antas att den registrerade eller någon honom närstående lider men om uppgifter röjs. Sekretessen är alltså svagare för dessa uppgifter. 11.1.2Sekretess för uppgifter om tillhörighet till Av kommunalskattelagen framgår att församlingsskatten är en allmän kommunalskatt. Allmän kommunalskatt utgår som inkomstskatt och beräknas på grundval av beskattningsbar inkomst. I UBL regleras debitering m.m. av bl.a. inkomstskatt. verksamheten är inte enhetligt reglerad från sekretessynpunkt. Verksamhet som avser fastställande av vilket slags preliminärskatt någon skall betala eller vilken skattetabell som skall vara tillämplig anses dock ingå i sådan skatteverksamhet som avses i 9 kap. 1 § sekretesslagen. Den ovan nämnda 16 § skatteregisterlagen medger att bl.a. uppgift om vilket slag av preliminär skatt en person skall betala (A-skatt, F-skatt eller särskild A- skatt) i allmänhet får lämnas ut. Uppgift om huruvida en person tillhör eller inte avgör hur stor församlingsskatten blir. Uppgiften ingår i underlaget för debitering av inkomstskatt och är därförsekretessbelagd. De uppgifter på slutskattesedeln som utvisar beslut är offentliga uppgifter. Församlingsskatten re dovisas inte under särskild rubrik utan ingår i den kommunala inkomstskatten. De kommunala skattesatserna är i sig offentliga uppgifter. Med hjälp av skattesatserna och offentliga taxe- rings- och beskattningsuppgifter är det mö jligt att räkna ut om en person är medlem i eller inte. RSV skall enligt direktiven föreslå hur man kan tillgodose behovet av sekretess vid hjälp med uppbörd åt andra trossamfund än . Avgift till trossamfund skall enligt RSV:s förslag behandlas som skatt i UBL:s/SBL:s mening. Uppgifter i ärenden om avgift till trossamfund bör omfattas av samma sekretess som uppgifter om tillhörighet till . Detta bör klart framgå av sekretesslagen. RSV föreslår därför ett tillägg till 9 kap. 1 § sekretesslagen. Avgiften kommer att redovisas särskilt på beskedet om slutlig skatt och blir därmed att betrakta som en del av ett beslut om beskattning. Rubriken kommer förslagsvis att bli "kyrkoavgift/avgift till trossamfund". Det är inte nödvändigt eller lämpligt att i själva beslutet redovisa vilket trossamfund avgiften gäller. Däremot bör den enskilde i beskedet om slutlig skatt underrättas om på vilka grunder avgiften tas ut. I underrättelsedelen av skattsedeln/skattebeskedet, dvs. den del som inte är offentlig, kommer det därför att skrivas ut uppgift om vilket eller vilka samfund avgiften gäller. Om en person klagar på kyrkoavgift/avgift till trossamfund och klagomålet resulterar i ett beslut från skattemyndigheten kommer detta beslut av naturliga skäl att redovisa uppgift om avgiften. I ett beslut ingår även skälen för beslutet. Av skälen kommer det i dessa fall att framgå vilken avgift det gäller, varför avgiften skall debiteras respektive inte debiteras m.m. Skattesekretessen är i princip absolut. För att tillgodose offentligintresset har dock beslut om taxering och skatt undantagits från sekretessen. Enligt RSV:s mening är det inte lämpligt att inskränka offentligheten ytterligare. Uppgift om avgiftsskyldighet till trossamfund kan vara mycket integritetskänslig. Det är sannolikt att många människor kommer att erlägga avgift till samma samfund , kanske under hela livet. För att skydda den personliga intregriteten föreslår RSV att sekretessen skall gälla . Denna tid är densamma som enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller i ärende ommedlemsskap i . Uppbördshjälpen åt kommer att kunna fungera enligt de nya reglerna fr.o.m. . För att uppbördshjälpen åt övriga trossamfund skall kunna påbörjas krävs att de lagar som reglerar uppbördshjälpen har trätt i kraft samfundet har ansökt om och fått regeringsbeslut om uppbördshjälp –samfundet har hämtat in de medgivanden som behövs från de enskilda och byggt upp de register som behövs – samfundet inför inkomståret har lämnat uppgifter för debitering t ill RSV på datamedium. Det torde i praktiken bli svårt att uppfylla alla dessa förutsättningar så att uppbördshjälpen åt övriga trossamfund kan påbörjas . Den skulle därmed bli aktuell förstfr.o.m. 1 kap. 2 § För att skatteförvaltningen skall få behandla uppgifter om religiös t ill- hörighet utan samtycke från de enskilda krävs att behandlingen kan anses utföras för att tillgodose ett viktigt allmänt intresse. Den nya femte stycket i paragrafen har kommit till för att betona att stat-kyrkareformen och skatteförvaltningens hjälp att uppbära avgift t ill trossamfund är ett sådant viktigt allmänt intresse. Se även avsnitt 10.1. 13.2Lagen om avgift till registrerat trossamfund Enligt 15 § i förslaget till lag ( 1999:000) om trossamfund har rätt till hjälp av staten med att uppbära avgifter från den som t illhör . Av samma lagrum framgår att även annat trossamfund kan beviljas sådan hjälp om det är registrerat. Där anges dock inte att det är regeringen som skall bevilja hjälpen. Detta anges därför i stället i andra stycket i förevarande paragraf. RSV ifrågasätter dock om inte "av regeringen" i stället bör skrivas in i andra meningen i 15 § lagen om trossamfund. Enligt 7 § lagen (1999:000) om benämns avgiften kyrkoavgift för den som tillhör . Av denna paragraf framgår att de som betalar kyrkoavgift betalar avgift till begravningsverksamheten genom denna och inte som särskild begravningsavgift. Två undantag, som angetts i andra meningen, finns.