sou · GLB392 · 1998-01-01 00:00:00 — De familjer som fortfarande utgör en viktig gr upp ägare har genomgående varit engagerade i sina tidningar , som släkten (), släkten onnier (intressen 1888 aktiemajoritet 1924), släkten (1898), fam iljen (ca 1910), familjen ( 1926), familjen () och familjen (1931). Arbetarrörelsen b yggde upp en landsomfattande press decennierna . I undersökning konstaterades att ägar- förändringarna varit relativt få . 85 Några ägargrupper som släkterna onnier och liksom familjerna hade flyttat fram sina positioner genom företagsköp och i det förra fallet även en nyetablering (). Flera familjer, däribland med , hade sålt sina tidningar. De helt nya aktörerna var få, den viktigaste var Wallenbergsfären som visserligen tidigare haft stort inflytande över men som 1994 definitivt tog över tidningen. Inom arbetarrörelsen hade den interna ägarstrukturen förändrats till följd av de ekonomiska problem som gruppens tidningar brottats med. De ägarförändringar som ägt rum (se ovan kap 1) har en- dast marginellt påverkat strukturen i stort (tabell 2.1). Endast en ny ägare, , har tillkommit inom den traditionella dagspressen. Två nya aktörer, och Søndagsavisen, har dock genom sin ut-givning av gratistidningar kommit att påverka dagspressmarknaden. , och Søndagsavisen är alla exempel på medie-företag som ser som sin hemmamarknad. Den svenska dags-pressen har kontrollerats av aktörer som primärt varit in-tresserat av medier. och Wallenbergsfärens inträde på dags-tidningsmarknaden visar hur stora företag utan publicistiska traditioner etablerat sig som viktiga medieägare. De 20 största ägarna inom flerdagarspress (3/v) 1996 Källa : Bearbetning efter TS upplageuppgifter Anm: 1Ägande av uppdelat på LO Media och . 2För koncernens fyra tidningar i avser upplageuppgifterna 1995. 3Inkl GT:s upplaga på 67 500 exemplar. För upplageandel exkl GT se tab 2.2. 4Exkl GT:s upplaga på 67 500 exemplar. För upplageandel inkl. GT se tabell 2.2. Trots vissa försäljningar svarar gruppen fam iljeägda tidningar fortfarande för något över hälften av den samlade upplagan. Genom förändringar i ägarstrukturen återfinns endast ett par ägare med an- knytning till arbetarrörelsen bland de tjugo största ägarna. Om arbetar- rörelsen och centerrörelsen ses som en ägargrupp återfinns de på andra respektive femte plats bland de upplagemässigt största ägargrupperna (tabell 2.2). De 12 största ägargrupperna inom flerdagarspress (3/v) Upplaga, intäkter och resultat Källa: Bearbetning efter upplageuppgifter i 5/1997 och Dagspressens ekonomi 1995s Anm: 1 GT/ekonomiska resultat har delats upp på hälftenägarna och 1995. är de två tidningarna helt separerade. För upplagerelationer efter köp av GT se tabell 2.1. 2Tidningar ägda av organisationer i arbetarrörelsen och centerrörelsen samt av två liberala konsortier har sammanförts till var sin grupp oberoende av juridiskt ägande. ägs till av LO och av den norska mediekoncernen . 4För koncernens fyra tidningar i avser upplageuppgifterna 1995. Bonniersfären svarade 1995 för över hälften av dagspressbran-schens samlade resultat, kommer dock andelen sa nnolikt bli betydligt lägre sedan och redovisat kraftigt försämrade resultat. Familjen med har en mycket stark ekonomisk ställning, där inte bara tidningarna utan även den övriga rörelsen är mycket lönsam. Koncernen redovisade 1995 ett resultat på vilket motsvarar en nettomarginal på . Även familjen är mycket stark och har självfinansierat ett nybyggt tidningshus. har som målsättning att klara sig utan presstöd, något som man inte nått. Tidningens ägare, ett antal storföretag framför allt inom Wallenbergsfären, har utomordent-ligt stora resurser att gå in med ekonomiskt stöd om det skulle behövas. Centerrörelsens press visar upp en splittrad e konomisk bild. Huvud- delen av flerdagarstidningarna är samlade i koncernen som 1995 hade en nettomarginal på . Det totala resultatet för centerrörelsen dras dock ner av , som före presstö-det på redovisade en förlust på . Endagstidningarna (ej medräknade i tabell 2.2) gick alla, förutom en, med förlust före presstöd och är starkt beroende av bidrag för sin exis- tens. Arbetarrörelsens press brottas fortfarande med svåra problem. En- dast två av flerdagarstidningarna hade 1995 en nettomarginal (inkl presstöd) på . Fyra av företagen redovisade förluster före presstödet. Sammantaget är gruppen mycket beroende av presstö- det. Flera av tidningarna har lokala konkurrenter som är ekonomiskt mycket starka. Folkbadet Östgötens rörelseintäkter uppgick exempelvis endast till hälften av konkurrenternas vinst. Den största procentuella upplage ökningen (tabell 2.3) för tiden redovisade , , och , samtliga inblandade i fusioner. Av de företag som växte av egen kraft var det en rad entidningsbolag som ökade mest, nämligen , , och . Några ägare, , och familjen har avyttrat tidningar och bland annat därför minskat sin upplaga. Ungefär lika många tidningsföretag ökade som minskade upplagan -1996. har dock samtliga större ägare (beträffande arbetar- rörelsen se nedan), med undantag för familjen i , fått vidkännas upplageförluster. Största problemen har Dagen haft, men även flera av de största ägarna som , och har fått vidkännas betydande minskningar. Tabell 2.3 Ägares upplageutveckling –1996 Källa : Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997. Anm: 1Hälftenägarskapet i 1986 -1994 har ej medräknats. GT:s upplaga 1996 inkluderas var förändringarna 17 respektive -. 3 Om GT:s upplaga 1996 exkluderas var förändringarna -33 respektive -. De socialdemokratiska tidningarna går inte att jämföra på ägarnivå på grund av omstruktureringarna. Bland de enskilda tidningarna finns det en stor spännvidd mellan som åren 1978- ökade upplagan och Folket som mer än halverade sin upplaga (tabell 2.4). Totalt förlorade gruppen nära en fjärdedel av sin upplaga. har förlusten uppgått t ill över 60 000 exemplar eller . Enda ökningen redovisar den lilla , som drogs in i konkurs, men fort- sätter utgivningen i egen regi. , däribland Arbetet Nyhe- terna, har minskat med . Tabell 2.4 De socialdemokratiska morgontidningarnas upplageutveckling –1996. TS-Boken 1979, 1994 5/1997. En jämförelse mellan olika ägarformer visar vissa förskjutningar sedan 197886 (tabell 2.5). De privatägda liksom de stiftelseägda tidningarna har ökat sin andel något på bekostnad av de organisationsägda. En stor del av förändringarna är en följd av omstruktureringen av arbetarrörelsens press, framför allt försäljningen av halva till och överlåtelser av vissa tidningar till stiftelser med an-knytning till arbetarrörelsen. Svenska Dagbladets övergång från stif-telseägd till privatägd tidning är en annan viktig förändring. Tabell 2.5 Ägarformer inom flerdagarspress (3/v) 1978 och 1996. Ägarkoncentrationen mätt i andel av total upplagan var 1978 relativt hög med fyra ägare som svarade för nära hälften av den totala upplagan (tabell 2.6). Den störste ägaren, , hade 1993 ökat sin andel från till för att därefter minska till 1996. Nedgången i de fyra största ägarnas andel beror på upplaga delats på två ägare. Om denna räknas som en helhet har andelen varit oförändrad. Mätt i de åtta respektive sexton största ägarna har koncentrationen minskat något, beroende på att den tidigare spritts ut på ett femtontal ägare. Tabell 2.6 Ägarkoncentration inom flerdagarspress (3/v) Andel av totala upplagan. 25,0* De två största ägarna De fyra största ägarna De åtta största ägarna De sexton största ägarna Källa : Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997 Anm: *Om GT:s upplaga räknas in i Bonniersfären uppgår den störste ägarens andel till . I övrigt inga ändringar Om arbetarrörelsens, centerrörelsens och de liberala konsortiernas tidningar sammanföres till var sin gr upp blir bilden av ägar koncent- rationen något annorlunda (tabell 2.7). De fyra största ägargr upperna svarade 1978 för drygt hälften av totalupplagan. ökade ägarkoncentrationen något på varje nivå, därefter har kon- centrationsgraden minskat, framför allt beroende på upplageförluster för de största ägargrupperna. Tabell 2.7 Ägarkoncentration inom flerdagarspress (3/v). Andel av total upplagan. 25,0* De två största ägarna 38,3* De fyra största ägarna De åtta största ägarna De sexton största ägarna Källa : Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997. Anm: Arbetarrörelsens, centerrörelsens samt liberala konsortiernas tidningar sammanförda till var sin grupp. *Om GT:s upplaga räknas in i Bonniersfären uppgår den störste och de två största ägarnas andelar till . I övrigt inga ändringar. 85Sundin, i dagspress, privat lokalradio samt icke- licensfinansierad TV i SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV. 1994 s. 11-20. 86TS upplageuppgifter har använts som underlag för att studera utvecklingen. har TS ändrat sina rutiner för att fastställa upplagorna. mättes upplagorna , därefter snittet . Reglerna för friexemplar har ändrats. En viss reservation måste därför göras för jämförelser mellan olika år. Förändringarna bör mer ses som trender än som exakta tal. 3Dagspressägarnas position på marknaden Dagspressmarknaden i utgör inte en enhetlig nationell marknad i samma utsträckning som TV-, bok-, skiv-, tidskrifts- och filmmark- naderna. Det utmärkande draget för dagspressen är i stället de lokala marknadernas centrala ställning. Marknader där de nationella aktörerna får underordna sig de lokala. Avgränsningarna av de lokala marknaderna faller sig i regel naturliga men kan i vissa falla vara problematiska. TS-Boken använder A- regionerna som grund för sin uppdelning i olika delmarknader. En ytterligare uppdelning på kommunnivå görs också. Samtliga tidningars upplaga och täckningstal redovisas på båda nivåerna. I föreliggande undersökning har A-regionnivån använts. I regel ger den en god bild av marknaderna. Några A-regioner består dock av två distinkta dagstidningsmarknader. Det gäller t.ex. /och /, där två lokaltidningar har en dominerande ställning i var sin del av regionen. Täckningstal har länge varit ett centralt begrepp vid analys av tidningarnas styrka på marknaden. Här kommer täckningstalen att an- vändas dels för att studera ägargruppernas totala täckning av del- marknaderna, dels för att undersöka ägargruppernas marknadsandelar på tre typer av marknader, nämligen för lokala morgontidningar, för kvällstidningar samt för nationellt spridda morgontidningar. Vid marknadsanalyser av dagspress utgår man i regel från de enskilda tidningarnas täckningstal. Här skall i stället ägarnivå användas för att försöka skapa en bild av i vilken utsträckning en ägargrupp lyckas täcka en delmarknad. Ett problem med denna typ av mätning är de hus-håll som läser två eller flera av en ägargrupps tidningar. Den vanligaste formen av dubbeltäckning är kombinationerna mor gontidning/kvälls- tidning och sexdagarstidning/tredagarstidning. I det förra fallet före- 44 Dagspressägarnas position på marknaden kommer dubbelläsning framför allt på utgivningsorterna. Den andra ty- pen existerar inom på ett par marknader. Två ägargrupper, B onniers och arbetarrörelsen, har tidningar som är spridda över hela landet (tabell 3.1). nådde 1995 dock inte i hushållstäckning i fler än två områden, och . Svårast hade gruppen att nå ut i med tillsammans för , och . Arbetarrörelsen dominerade i några områden, , , , och , men i över hälften av regionerna låg täckningen . De övriga tidningsägarna hade i stor ut- sträckning koncentrerat sig till en landsdel, där de i regel hade en hög täckning. Familjerna svarade för nästan hälf-ten av de regioner där en ägargrupp nådde i täckning. Tabell 3.1 Ägargrupper med täckningstal i tre eller flera A- regioner 1995. Totalt 70 A-regioner. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1996 Dagspressägarnas position på marknaden 45 I regel behandlas dagspressen som en marknad. Den kan dock delas in i tre typer av marknader, nämligen den lokala morgontidningsmark-naden, kvällstidningsmarknaden samt marknaden för nationellt spridda morgontidningar. De lokala morgontidningarna sprids på ett stort antal, i regel väl avgränsade marknader. Det kan dock vara problematiskt att avgöra inom vilka områden storstadstidningarna bör betraktas som lokal-tidningar. I regionerna närmast utgivningsorten kan de nationella morgontidningarna nämligen även fylla funktionen som lokaltidning. I undersökningen har dessa tidningar räknats in i lokaltidnings-marknaden om de nått ett täckningstal . Ett undantag har gjorts för Arbetet som genomgående behandlats som lokaltidning, eftersom den är den enda socialdemokratiska tidningen i sitt sprid-ningsområde och därför kan antas fungera i första hand som lokal-tidning. Den typiska svenska lokala tidningsmarknaden domineras av en ägargrupp. I 42 av 70 A-regioner hade den störste ägaren 1995 en marknadsandel (tabell 3.2). I endast nio regioner 87 fanns en någorlunda jämn konkurrens, varav endast i en av de femton största kommunerna, nämligen . En viss konkurrenssituation fanns i ytterligare ett tjugotal områden, där den mindre tidningen hade en marknadsandel på mellan . Av de större regionerna återfanns endast och /i den sistnämnda kategorin. I fyra av landets största kommuner, , , och , behärskade den största tidningen av marknaden, i ytterligare fem mer mellan . 46 Dagspressägarnas position på marknaden Tabell 3.2 Marknadsandelar på lokaltidningsmarknaden för de större ägargrupperna i svensk dagspress 1995. Källa : Bearbetning efter 1996. Många regioner domineras helt av var sin ägargrupp. och är ensamma utgivare av flerdagarstidningar i respek- tive . Båda grupperna har dessutom en stark ställning i var sin del av . I och angränsande områden dominerar Andergruppen. I tre län i s ydöstra är Stiftelsen metern ledande tidningsutgivare genom Sydostpress. äger ledande tidningar efter . I dominerar Bengtsson-gruppen. Några grupper har ett geografiskt spritt ägande. Centerrörelsen är starka i några områden i och runt . De liberala konsortierna dominerar i och . Släkten når en marknadsandel i och . Högerns Förlagsstiftelses tre tidningar (inkl delägda ) verkar Dagspressägarnas position på marknaden 47 alla i en konkurrenssituation. Arbetarrörelsen nådde över 20 procents marknadsandel på 22 delmarknader, men endast i tre områden, , och . I 31 regioner ligger den social- demokratiska pressens andel . har antalet marknader där den dominerande ägaren har en marknadsandel mer än fördubblats. Flera mö jliga orsaker till den ökade ägarkoncentrationen på de enskilda delmark- naderna kan urskiljas. I några fall beror förändringen på att konkurrer- ande tidningar lagts ner, som i , , och . Det finns en klar tendens mot att tidningarna koncentrerar sig alltmer på sina kärnområden och medvetet drar tillbaka sin olönsamma bevakning av orter i spridningsområdets periferi. Arbetarrörelsens press byggdes en gång upp med ambitionen att bevaka ett län, som i regel innefattade flera delmarknader. Många socialdemokratiska tidningarna har alltmer börjat att koncentrera sina resurser till utgivningsregionen. Exempel på områden som övergivits är , och /. I har Arbetet lagt ner flera lokalredaktioner för att i stället satsa mer på . Även flera större landsortstidningar som , och har lämnat vissa perifera områden. har dock ett par förstatidningar satsat på att öka sin täckning utanför sitt egna utgivningsområde. I hade 1994 en täckning på mot Östgöta Corre- spondentens . inledde då en offen- siv i Motala-området med målsättningen att fördubbla antalet prenume- ranter . 88 , som ingår i , har gått till motoffensiv och genomfört flera re- daktionella satsningar.89 I har Ljusnan en stark ställning i med en täckning på , har motsvarande position i Söderhamnsområdet . När vid års- skiftet 1996/97 övergick t ill femdagarsutgivning inledde Ljusnan en satsning att komma in i . Lokalredaktionen fördubblade sin personal som Söderhamnsborna erbjöds ett lägre prenume- rationspris på Ljusnan än trots högreperiodicitet. utkommer fler än en tidning på arton orter i (tabell 3.3). I en stad, , utges tre tidningar, där dock har huvuddelen av sin spridning utanför utgivningsområdet. 48 Dagspressägarnas position på marknaden tvåtidningarsstäderna finns socialdemokratiska tidningar i fem-ton. På endast en plats förutom , konkurrerar två borgerliga tidningar med varandra, nämligen i där och är inbegripna i en hård strid. Tabell 3.3 Utgivningsort och upplaga 1996 för dagstidningar på kon- kurrensorter. Dagspressägarnas position på marknaden Källa : Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997 Anm: 1 Relativ storlek = /andratidning 2 1995 3 1978-95 41993-95 I tre utgivningsområden, , och , är kon- kurrensläget jämnt. I har visserligen och Dala- Demokraten relativt likvärdiga upplagor, men den senare har ett större spridningsområde där den möter konkurrens från andra tidningar i Bengtsson-gruppen som har en mer än dubbelt så stor upplaga. I några orter, , , , , där relationen mellan 50 Dagspressägarnas position på marknaden tidningarna är mindre än två föreligger en reell konkurrenssituation, medan i , och är styrkeförhållandena så ojämlika att det är svårt att tala om verklig konkurrens. I är de två konkurrenterna jämnstora på utgivningsorten, medan dominerar i omlandet. I har upplagegapet vuxit från 2 800 exemplar 1978 till 23 000 1996, till en viss del beroende på att Folket begränsat sitt sprid- ningsområde. minskade sin upplaga innan konkursen var ett faktum, medan ökade något. I och har förlorat marknadsan-delar. Det finns ingen entydig tendens att de stora tidningarna ökar på de mindres bekostnad. Det mest kända exemplet på en andratidnings uppgång är som under ett tiotal år kring ökade sin marknadsandel från 25 till något , men är något mindre än . I har kraftigt ökat sin upplaga på sin lokala konkurrents be- kostnad. I har ökat sin marknadsandel både i förhållande till och hela Bengtsson-gr uppen. Andratid- ningarna har noterat mindre andelsökningar även i och . I de tre städer, , som förlorat en tidning har den kvarvarande tidningen endast marginellt ökat eller i ett fall minskat sin upplaga. Lokaltidningarnas sammanlagda täckning i de tre regionerna har minskat med 18, 15 re- spektive . har samtliga tidningar på konkurrensorter minskat sin upplaga med undantag för koga-Kuriren, och . I tre orter, , och har förstatidningarna drabbats av de största relativa förlus- terna, medan de ökat sin marknadsandel markant i , Norr- , , , och . I övriga om-råden har den relativa tillbakagången varit ungefär lika stor. har styrkeförhållandena mellan kvällstidningsägarna förändrats väsentligt (tabell 3.4). har stärkt sin position på marknaden genom förvärven av och GT. Räknat upplaga skulle B onniers marknadsandel 1997 uppgå t ill . Genom främst men även och GT:s tillbakagång och uppgång har och LO stärkt sin position och förefaller av upplageuppgifterna att döma behärska närmare halva kvällstidningsmarknaden. Dagspressägarnas position på marknaden 51 Tabell 3.4 Ägargrupper på kvällstidningsmarknaden , 1993 och 1996. Upplaga och marknadsandel. Källa : Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997 . Anm: 11993 inkl av Idags upplaga. 21996 tillsammans med . Kvällstidningsmarknaden har haft en nedgående trend och har förlorat av sin upplaga (tabell 3.5). har samtliga kvällstidningar förutom minskat med . Tabell 3.5 Kvällstidningarnas upplageutveckling –1996. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997 52 Dagspressägarnas position på marknaden De nationellt spridda morgontidningarna, och samt de regionalt spridda , och förlorade tillsammans cirka 100 000 exemplar (tabell 3.6). Förlusten motsvarade den nystartade Dagens Industris upplaga. har samtliga tidningar, med undantag för och , minskat sin upplaga. Ägargruppernas styrkeförhållanden har förändrats . B onniersfären har stärkt sin position genom köpet av och starten av , medan har vuxit genom egen kraft. Familjen har minskat i upplaga, liksom . Tabell 3.6 De nationellt spridda morgontidningarnas totala upplaga 1978 och 1996. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1994 samt 5/1997. I sina utgivningsområden har storstadstidningarna med undantag för ökat något (tabell 3.7). Den överspridda delen av upplagan minskar däremot (tabell 3.8), med undantag för som behållit sin upplaga och gått förbi i landsorten. En växande andel av upplagan sprids således i utgivnings- områdena. För , , Sydsvenska Dag- bladet och uppgår den lokal spridda upplagan till Dagspressägarnas position på marknaden 53 har en något mer riks- betonad spridning utanför . Den enda verk- liga riksmorgontidningen är dock med bara en tredje-del av upplagan i och en låg men jämn täckning över hela landet. Tabell 3.7 De nationellt spridda morgontidningarnas upplaga i utgiv- ningsområdet 1978 och 1995. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1996. 54 Dagspressägarnas position på marknaden Tabell 3.8 De nationellt spridda morgontidningarnas upplaga utanför utgivningsområdet och 1995. Källa: Bearbetning efter TS-Boken 1979 och 1996. Bonniersfären har ökat sin täckning i landsorten i 25 regioner, framför allt i , och minskat i lika många, främst i . har minskat över hela landet. Svenska Dagbladets täckning har varit relativt oförändrad. hade 1978 drag av en regiontidning med en täckning på 13–i åtta re-gioner i . I genomsnitt har täckningstalen halverats och i endast två regioner utanför når tidningen en täck-ning . Bakom storstadspressens tillbakagång i landsorten ligger åtminstone för ett par tidningar en medveten strategi att skära ner den olönsamma landsortsupplagan och i stället satsa sina resurser i och kring ut- givningsområdet. I vissa områden har troligen de lokala tidningarnas förbättrade bevakning av in- och utrikesnyheter, kultur, ekonomi etc. tillsammans med det ökade totala medieutbudet minskat behovet av en storstadstidning. Dagspressägarnas position på marknaden 55 87Luleå, , , , , , , och . I /, /och /är konkurrensen jämn på A-regionnivå, men områdena består av två marknader med var sin dominerande tidning. 88Årsredovisning för och 1995. 89Mediatrender 20/1994. Inom den svenska pressen har det funnits olika former av samarbete kring redaktionellt material. På det opinionsbildande fältet har byråer med anknytning till de politiska partierna erbjudit tidningarna inom sin sfär material i form av cirkulärledare, krönikor, debattartiklar etc. Det av tidningarna kooperativt ägda Tidningarnas Telegrambyrå, TT, har levererat både in- och utländska nyheter. FLT, ägt av borgerliga landsortstidningar, och A-pressen (numera Avisa Centralredaktion) har producerat specialartiklar och i viss utsträckning även nyhetsmaterial. De in- och utländska bilderna har pressen hämtat från några bildbyråer. Ett visst redaktionellt samarbete har även funnits mellan tidningar som ingått i samma koncern. har de olika formerna av redaktionellt samarbete genomgått stora förändringar. Nya samarbetsformer har prövats, nya aktörer har försökt att slå sig in på marknaden, nya allianser har skapats etc. 4.1.1Redaktionell samverkan på nationell nivå TT har alltsedan verksamheten startade intagit en central position i den svenska pressen. Det utländska nyhetsmaterialet levereras i hu- vudsak av några stora nyhetsbyråer som TT samverkar med, men även av TT:s egna korrespondenter. Skeendet i bevakas av TT ge- nom huvudredaktionen i och lokalredaktioner i , , och . För nyheter med riksintresse från landsorten är TT även beroende av leveranser från de lokala tidningarna. Landsortspressen har således tre olika relationer till TT som ägare, kund och leverantör. har TT varit utsatt för kritik från företrädare för landsortstidningar. Nyhetsbyrån har anklagats för att vara långsam 56 Samverkansformer inom dagspressen SOU 1997:92 Flera tidningar har övervägt andra alternativ för nyhetstjänsten och i ett fall har abonnemanget sagts upp. Satellitsändningarna som startades har kritiserats för att inte vara interaktiva. 91 Ett problem för TT är att deras kunder, landsortspress, storstadspress, privat lokal- radio och TV har olika krav som kan vara svåra att tillfredsställa sam- .