sou · GLB3167d3 · 1998-01-01 00:00:00 — Kartläggningen av pågående FoU har visat att den offentliga sats- ningen har en tyngdpunkt på kost/hälsa och säkerhetsproblematiken, samt på livsmedlens grundläggande kemi. Vidare har identifierats ett antal områden som bedöms vara otillräckligt bearbetade utifrån föräd- lingsledets perspektiv, t.ex. process, förpackning, marknad och konsu- mentkunskap. Det är därför nödvändigt att stärka dessa senare områ- den, samt att åstadkomma en bättre koppling till och utnyttjande av den forskning som är relativt omfattande. Utredningen har konstaterat att den totala insatsen är av otillräcklig omfattning och att en omprio- ritering inom FoU-systemet inte uppfattas som meningsfull. En jämfö- relse mellan de offentliga FoU-resurserna på livsmedelsområdet i några av konkurrentländer, styrker också slutsatsen att svensk livs- medelsforskning bör tillföras nya medel för att livsmedelssektorn i Sve- rige skall kunna behålla och utveckla sin konkurrenskraft. Problemet enligt livsmedelsindustrin är att åstadkomma en fokuse- ring på marknadsstyrda och industrinära problemställningar. Man har också svårigheter att hitta vägar att påverka och i viss mån styra forsk- ningsinnehållet. Livsmedelsindustrin efterlyser därför en nationell ko- ordinering med fokus på industrins behov, där man får stor möjlighet att påverka och i vissa fall styra innehållet av forskningen samt nytt- jandet av resultaten. Utredningen delar denna uppfattning och ser ett behov av ett nationellt sammanhållet program. Tillkomsten av andra finansiärer genom de forskningsstiftelser som byggts upp av medel från de avvecklade löntagarfonderna, förstärker kravet på samordning och samverkan. har ansvarat för den grundläggande forskningen av betydelse för livsmedelsområdet och stödjer projekt inom hela för- ädlingskedjan. En väsentlig vetenskaplig kompetensuppb yggnad har ägt rum. Denna forskarinitierade och forskarbedömda grundläggande forskning erfordras som vetenskaplig bas samt för att skapa tillräcklig bredd och bidra till tillvaratagandet av nya infallsvinklar. Grundforsk- ningen bidrar också till att svara upp mot samhällets krav på kunskap av betydelse för säkerhet och hälsa. Den forskningsrådsfinansierade forskningen bör därför vidmakthållas på minst samma nivå som gäller . har ett huvudansvar för statens insatser för den svenska in- dustrins förnyelse och utveckling, specifika insatser på livs- medelsområdet har varit av relativt låg omfattning. Utredningen konstaterar att det finns behov av väsentligt ökade FoU-insatser fokuse- rade på industriella frågeställningar. Utredningen konstaterar vidare att livsmedelsindustrins kompe- tensnivå är ojämnt fördelad mellan olika delbranscher och företag. Den förefaller också vara generellt låg i förhållande till andra industribran- scher och i förhållande till de krav som den nya marknadssituationen För att höja kompetensnivån hos livsmedelsindustrin krävs där- för särskilda insatser. Dessa bör vara inriktade på att lyfta kompetens- nivån som helhet och öka förståelsen av behovet av utbildad personal på alla nivåer samt betydelsen av forskning och utveckling. I detta sammanhang bör påpekas att minst lika viktigt som den kun- skapsuppbyggnad som sker i forskningsprojekt är forskaren själv såsom en av de kompetenta medarbetare som livsmedelsindustrin behöver. industrirelevans är en första förutsättning för en lyckad övergång till industrin. En förstärkning av livsmedelsrelaterad FoU krävs för att livsme- delsindustrin skall uppnå höjd effektivitet, utveckla nya produkter och förbättra förmågan att möta det konkurrenstryck som en allt öppnare marknadssituation innebär. Detta innebär troligtvis att antalet syssel- satta minskar vid en bibehållen produktionsvolym. Alternativet är dock än mer pessimistiskt, då en försämrad konkurrenskraft riskerar att slå ut stora delar av livsmedelsindustrin. finns det starka skäl att tro på den svenska livsmedelsindustrins förmåga att utveckla nya produk- ter och utöka exporten, vilket totalt sett skulle kunna leda till bibehål- len eller t.o.m. ökad sysselsättning inom livsmedelssektorn. Av den svenskbaserade livsmedelsindustrin är utlandsägd och tillhör multinationella företag. Dessa har tillgång till centrala forsk- ningsresurser i framför allt och . Företagen samarbetar med de forskningsinstitutioner och institut som de finner bäst och lämpligast, oberoende av nationell hemvist. Rekrytering av personal för svenskbaserad verksamhet sker dock huvudsakligen i . Interna- tionaliseringen av de svenskägda företagen innebär också att FoU- projekt läggs ut på utländska aktörer i ökad utsträckning. Utredningen har beaktat detta och anser att det är av avgörande be- tydelse att forskningsklimatet och utbildningen är av sådan kvalitet att den uppmuntrar till samverkan mellan båda dessa typer av och de nationella kunskapsgenererande organisationerna. För- delarna med ett kunskaps- och problemställningsflöde in mot dessa överväger eventuella nackdelar som ett utflöde av kunskap kan inne- bära. Stora delar av livsmedelsforskningen kräver kostnadskrävande in- strumentering och analysutrustning. Med begränsade resurser är det av största vikt att undvika dubblering av arbete. I stället bör en profilering av verksamheten, och därmed en koncentration av insatta resurser, fort- satt eftersträvas. Kopplingen mellan olika kan för- stärkas och förbättras. Ett nationellt program måste utgå från de kun- skaper som redan är uppb yggda och medverka till att denna profilering ytterligare förstärks och utnyttjas. Det finns inga skäl att förändra den grundläggande FoU-strukturen som b ygger på de kompeten scentrum som redan är etablerade i , , och . Däremot bör dessa knytas ihop med andra kompetenser i t.ex. Linköp- ing, , och , liksom till discipliner som inte hu- vudsakligen bearbetar livsmedelsrelaterade problemställningar. Det är väsentligt att utnyttja den kompetens som finns vid institutio- ner som är inriktade på problemställningar som inte direkt rör livsmedel, men som trots detta är av stor betydelse för utvecklingen av livsmedelssektorn. Viss medicinsk forskning, styr- och reglerteknisk samt produktionsteknisk forskning är exempel på sådana områden. Ett nationellt samlat program erfordras för att åstadkomma en sam- verkan mellan olika aktörer. Dels inom forskarvärlden, dels mellan forskarna och företagen och dels mellan olika delar av livsmedels- kedjan. En målsättning bör vara att en sådan samverkan skall kunna bestå efter programmets avslutande, vilket kan ske genom att ta till vara på de upparbetade kanalerna och de nya ämnesområden som etablerats i institutionsstrukturen vid högskolor, universitet och hos instituten. Ett nationellt program skulle också kunna ge förutsättningar för den del av livsmedelsindustrin som står utanför FoU-systemet , att hitta in i detta och därigenom kunna uppfatta FoU som ett naturligt och effektivt redskap i förnyelsearbetet. Utredningen föreslår ett nationellt samlat FoU-program för livs- medelsindustrins förnyelse och expansion. Programmet föreslås pågå och den totala offentliga finansieringen föreslås uppgå till . Programförslaget beskrivs i detalj nedan. Utredningen föreslår också att befintliga utbildningar med anknyt- ning till livsmedelsbranscher görs till föremål för en översyn som tar sin utgångspunkt i industrins behov. Vidare föreslår utredningen stöd till utbildningsformer som utgår från konkreta problemställningar och idéer och varvar utbildning med praktisk verksamhet. Därutöver föreslås att åtgärder vidtas för att på- verka även andra utbildningar som ej har livsmedelsinriktning. Utredningen föreslår även att skall utarbeta krite- rier för grundläggande livsmedelsutbildning. Utbildningen skulle sedan kunna erbjudas i första hand s.k. mikroföretag. Utredningen föreslår att en översyn görs av den primärnäringsin- riktade FoU-verksamheten i syfte att klarlägga om den FoU som sker är relevant utifrån de krav som den nya marknadssituationen ställer. 8.7.1Vision, övergripande mål och strategier Visionen är att svensk livsmedelssektor har den personella och kun- skapsmässiga kompetens som tillgodoser de långsiktiga behoven och ger förutsättningar för att åstadkomma ökad kvalitet, produktivitet, sä- kerhet, kundanpassning och förädlingsgrad, så att konkurrenskraften på hemmamarknaden kan bibehållas och förstärkas som förbätt- rade förutsättningar skapas för ökad export. Man har även en tillfreds- ställande integration i kedjan primärnäring – råvara – process/pro- duktion – distribution/konsumtion. I visionen ligger också att den ve- tenskapliga basen är av tillräcklig nivå för att möjliggöra en effektiv internationell samverkan och ge möjlighet till deltagande i såväl EU:s som andra internationella forskningsprogram. Övergripande mål för den samlade FoU-insatsen är att: Programmet genererar kunskap och samverkansformer – på såväl nationell som på internationell nivå – som bidrar till livsmedels- branschens utveckling, livsmedelsbranschen ser FoU-verksamhet som ett nödvändigt och effektivt verktyg i sin långsiktiga strategi, samspelet företag och det offentliga FoU-systemet förstärks och vidareutvecklas, bidra till att höja företagens mottagarkompetens för ny kunskap så att förmågan att driva kvalificerat produktutvecklingsarbete höjs, skapa förutsättningar för att de företag som står utanför FoU- systemet också skall kunna delta, bidra till att livsmedelsbranschen, inkluderande förpacknings- och utrustningsindustrin, får en bredare rekryteringsbas. Strategier för att uppnå beskrivna mål är följande: Genom samverkansprojekt åstadkomma en integrering mellan aktö- rerna i hela livsmedelskedjan, inklusive förpacknings- och utrust- ningsindustri, handel och råvaruproducenter. Genom riktade program fokuserade kring teman åstadkomma en kunskapshöjning inom prioriterade områden och där så är befogat en tvärvetenskaplig samverkan mellan FoU-aktörerna. Med styrande kriterier få konsortier att söka samverkan för att åstadkomma överföring av kunskaper från andra branscher. Genom att skapa ett nationellt nätverk med regionala organisationer med resurspersoner få till stånd en medverkan i FoU-systemet av fö- retag med låg egen FoU-verksamhet. 8.7.2Sammanfattning av förslag till samlat nationellt FoU-program Programmets huvudsyfte är att bidra till industriell förnyelse och kom- petenshöjning i företagen, som medför en kompetenshöjning vid svenska högskolor och universitet. Detta kan ske genom att FoU-in- satsen fokuseras kring industriella problemställningar och genom att tillämpa olika samverkansformer för att förbättra och understödja kun- skapsflödet mellan aktörerna. Kärnan i utredningens förslag utgörs av ett program med industri- ella samverkansprojekt som innehållsmässigt kan behandla frågeställ- ningar inom hela livsmedelskedjan. Omfattningen av offentliga medel föreslås till /år. Näringslivets insats bedöms till 25– i eget arbete – alternativt i likvida medel – beroende på projektet och företagets struktur och storlek. För att täcka områden som är otillräckligt bearbetade, föreslår utredningen även tre kunskapshöjande ramprogram till en omfattning av /år, i huvudsak offentliga medel. För att förbättra dialogen mellan olika aktörer och för att åstad- komma en effektivare kunskapsöverföring, föreslår utredningen ett åt- gärdsprogram för kunskapsutveckling och kunskapsspridning. Omfatt- ningen föreslås till /år i offentliga medel. Näringslivets insatser kan ske i form av egna personella resurser och med finansie- ring av utvecklingsprojekt. Det samlade nationella programmet skall ha en sammanhållande programledning med en styrelse bestående av representanter för nä- ringslivet, forskarvärlden och huvudfinansiärerna. Det skall i program- ledningen finnas resurser för effektiv initiering, koordinering, informa- tionsspridning och programaktiviteter. Vidare krävs det resurser för att kunna finansiera erforderliga fördjupningsstudier av strategiska frågor för det livsmedelsrelaterade FoU-systemets framtida utveckling. Finan- siellt behov för detta bedöms sammanlagt vara /år. Utredningen föreslår att programmet skall pågå . Den totala offentliga finansieringen föreslås uppgå till . Med erfarenhet från liknande program bör det vara möjligt att fortsätta med ett modifierat program efter det att en utvärde- ring genomförts, eftersom delar av det föreslagna programmet är av långsiktig karaktär. 8.7.3Program för industriella samverkansprojekt Syftet med industriprojekten är att ge företag och företagskonstella- tioner möjlighet att bearbeta specifika problem och utveckla kontakterna med FoU-systemet, och genom detta åstadkomma en höj- ning av såväl personell kompetens som kunskapskompetens. Syftet är även att sammanföra aktörer från olika delar av livsmedelskedjan – såväl från näringslivet som forskarvärlden – för att på detta vis uppnå en bättre integrering. Syftet är även att åstadkomma en bättre koppling mellan industri och starka forskningskompetenser, som tidigare endast i ett fåtal fall haft stark industrikoppling. Kriterier för samverkansprojekten är: Samverkansprojekten kan innefatta konstellationer av stora och små företag inom hela livsmedelskedjan, inklusive förpacknings- och ut- rustningsföretag, handeln, institut, högskolan och myndigheter. Projekten skall utgå från av industrin påtalade behov med klart defi- nierad industriell målsättning. Industrin skall aktivt delta i plane- ring, styrning, forskningsarbete samt implementering av resultaten. Projekten kan behandla problemställningar från vilken del som helst av livsmedelskedjan. Dock är ett minimikrav att ett livsmedelspro- ducerande företag med direkt koppling till slutkonsument eller han- deln deltar. Projekten kan vara forskningsintensiva och resursmässigt omfattan- de med många aktörer. Speciellt mindre företag kan delta med projekt av mer marknadsnära karaktär, dock under förutsättning att minst två företag och ett in- stitut/institution ingår i projektet. Projekten skall kräva medfinansiering av företagen i form av eget arbete och/eller likvida medel. Det statliga finansiella stödet kan va- riera beroende på projektets karaktär och de ingående företagens FoU-kapacitet. Resultaten kan vara konfidentiella. Dock krävs deltagande i infor- mations- och spridningsaktiviteter. Meriterande skall vara att det i projekten ingår aktörer från andra branscher eller från forskarvärlden som inte är verksamma in- om livsmedelsområdet. Om expertis inte finns i , kan utländska gästforskare invol- veras, likaså kan svenska forskare placeras utomlands för att på så sätt befrämja hemtagande av kunskap. Projekten kan behandla vitt skilda områden med betydelse för livs- medelsindustrin, t.ex. livsmedelssäkerhet, process- och produktions- teknik, kvalitetsegenskaper, miljö- och resursutnyttjande, produkt- utveckling och innovationer, förpackningssystem, logistik, organisation och arbetsmiljö. Att bygga upp samverkansprojekt är tids- och arbetskrävande och kräver projektledare med ingående kunskap om både företagens, hög- skolans och institutens arbetssätt. Instituten har erfarenhet av att arbeta tillsammans med industrin och har därför en given roll i uppb yggnaden De centrum som finns eller kan komma att utvecklas vid högskolorna kan också få stor betydelse vid uppb yggnaden av pro- jekten. För att underlätta uppb yggnadsarbetet bör ett planeringsstöd kunna utgå och ett ansökningsförfarande i två steg tillämpas. Syftet med nedanstående tre kunskapshöjande program är att bygga upp och förstärka kunskap inom några specifika områden av kritisk betydelse för livsmedelsindustrins utveckling. Frågeställningarna skall vara industrirelevanta och syftet är också att fånga upp frågeställningar från samverkansprojekten, som kräver fördjupad bearbetning. Detta kan ske genom nära koppling till dessa. Genom programformen kan åstadkommas ett samarbete mellan olika företag, forskningsaktörer och relevanta myndigheter. Samverkan med de nystartade nationella pro- grammen är synnerligen viktig och kan åstadkommas genom samman- sättningen av beredningsgrupper och gemensamma aktiviteter. Aktiv samverkan skall även sökas med de nordiska ländernas motsvarande nationella program genom att avsätta del av budgeten till gemensamma projekt. EU:s ramprogram kommer troligen också att innehålla avsnitt som behandlar liknande frågeställningar. Resultaten skall vara öppna. 8.7.4.1Ramprogram 1 – Konsument- och marknadskunskap Konsumentforskningen är underdimensionerad och bedrivs av ett fåtal personer spridda i landet. Ett samlat program kan lyfta fram fråge- ställningar och initiera nya projekt och dra till sig de nya forskare som erfordras för att området skall få tillräcklig omfattning, och därmed kunna möta de krav och behov som hela livsmedelskedjan ställer. Ökade kunskaper om konsumenters attityder och beteenden vad gäller olika värden hos livsmedelsprodukter – såväl befintliga som nya Sådana värden kan vara frågor om etik i djuruppfödning, moral i animaliekonsumtion, om råvarors ursprung och identitet samt livsmedlens, förpacknings- och transportsystemens belastning på mil- jön. Oron för risker i samband med livsmedelskonsumtion behöver yt- terligare studeras. Härvidlag finns behov av att lösa de motsättningar som uppkommer mellan myndigheters och konsumenters allt större krav på produktinformation, och möjligheterna att praktiskt lösa dessa behov via information på förpackningen utan att resultatet blir kontra- produktivt. Mera marknadsinriktad forskning behövs kring olika marknadsseg- ments behov och värderingar såväl inom landet som för exportmark- Inte minst viktigt är att identifiera inom vilka segment föränd- ringsbenägenheten är störst. Här finns också behov av undersökningar om samband mellan faktiska köpbeteenden och olika riktade informa- tions- och marknadsföringsåtgärder. Forskning kring förändringar i utbud och konsumtionsstrukturen genom ökat uteätande och "ta med"-ätande, ändrade inköpsvanor osv. behövs för att bedöma framtida utvecklingstrender. Kunskapen om hur man utifrån konsumenters önskemål – upplevda eller konstaterade – utvecklar nya innovativa livsmedelsprodukter är bristfällig och behöver utvecklas. För detta krävs modell- och metodut- veckling för att integrera konsument- och marknadsönskemål med tek- nisk utveckling av produkter. Metoder och hjälpmedel för att skapa ett kreativt och innovativt ar- betssätt inom produktutveckling efterfrågas. Forskning behövs om eko- nomiska aspekter av FoU generellt och produktutveckling i synnerhet. Samband mellan produktegenskaper och processutförandet behöver ytterligare klargöras för många livsmedel, och kopplas till konsument- ens upplevelse av produkterna. Det nystartade KLIV-programmet utgör ett embryo till bearbetning av detta omfattande område och man bör sträva efter en nära samord- ning. Samverkan med det danska är också önskvärt. I övrigt är det viktigt att följa den internationella utvecklingen, där spe- ciellt har en framträdande roll. 8.7.4.2Ramprogram 2 – Process- och produktionsteknik Behovet av flexibel process- och produktionsteknik är avgörande för att livsmedelsindustrin skall kunna producera i små serier som man upprätthåller ett omfattande produktsortiment och kan upprätthålla en god lönsamhet. Det är viktigt att man i det sammanhanget drar nytta av kunskaper i andra branscher som har likartade frågeställningar, t.ex. verkstadsindustrin och annan processindustri. Säkerhetsproblematiken är central. Utvecklingen går mot minimal processning; dvs. processtek- niker som reducerar bakteriebelastningen, men bibehåller kvaliteten hos livsmedelsprodukterna, efterfrågas starkt, t.ex. rena rums-tekniker, hygienisk design av utrustning och processintegrerad förpackningslösning. Modern bioteknik ger nya möjligheter att skräd- darsy enzymer och processhjälpmedel och att utveckla biologiska pro- cesser. Bättre utnyttjande av modern genteknik gör det möjligt att skräddarsy råvaran så att processbetingelserna underlättas och slutpro- dukten ges unika egenskaper. Även metoder som medger en optimering av hela produktionsdelar eller kedjor med avseende på ekonomi eller kvalitetsegenskaper behöver studeras. Modern informationsteknologi har ännu i liten omfattning introdu- cerats i livsmedelsproduktionen. Här finns omfattande arbetsområden för att införa bättre mät- och styrteknik och bättre metoder för kvali- tetskontroll och övervakning, bl.a. baserat på metoder och tekniker från andra områden. IT och modern bioteknik möjliggör utvecklandet av nya snabbmetoder för att utvärdera mikrobiologiska, kemiska och al- lergena risker. IT har också stora möjligheter som beslutsstöd, för ut- bildning och process- och produktionsoptimering. Utveckling av senso- rer och online-mätmetoder, t.ex. bildanalys, är andra viktiga områden. Möjligheterna att koppla samman de olika IT-baserade systemen inom livsmedelsproduktionskedjan behöver också undersökas i syfte att fin- na sant optimala lösningar. 8.7.4.3Ramprogram 3 – Kunskaper för framtagande av innovativa produkter Svensk livsmedelsindustri har små förutsättningar att konkurrera på en internationell marknad med bulkprodukter av olika slag. Det finns där- emot stora möjligheter att stärka företagens konkurrenskraft och öka export av högförädlade livsmedel om vi kan utveckla fler in- novativa produkter med unika kvalitetsegenskaper. Med detta menas alla sådana egenskaper som ger konsumenten en ökad kvalitetskänsla. Det är därför naturligt att ta utgångspunkt i några av de konsumenttren- der som långsiktigt bedöms som bärkraftiga. Produkter som har tillförts i något avseende unika sensoriska kvali- tetsegenskaper i form av arom, smak, struktur, konsistens eller utseen- de, har en stor framtidspotential. Inom detta område krävs mer kunskap om hur man kan skräddarsy sådana egenskaper för olika produkttyper, översätta samband mellan konsumentpreferenser och produktkaraktärer samt utnyttja samspelet mellan olika sensoriska kvalitetsegenskaper. På motsvarande sätt är produkter som tillförts unika näringsmässiga kvalitetsegenskaper av stort intresse. Inom detta område har hög forskningskompetens, inte minst då det gäller medicinskt inriktad näringsforskning. Denna kunskap behöver knytas närmare livsmedels- industrin och användas i större omfattning för utveckling av produkter med unika egenskaper. Det är nödvändigt att förstå mekanismen för komponenter i födan som är associerade med hälsoeffekter – såväl fy- siska som psykiska. Det är också viktigt att se till att positivt verkande komponenter blir biotillgängliga i livsmedel och koster. har tack vare en rigorös lagstiftning och en högkva litativ medicinsk forskning skapat goda förutsättningar för att utveckla pro- dukter som uppfyller olika unika kvalitetsegenskaper ur säkerhetssyn- punkt. Allergenfria produkter är ett exempel på detta, garanterad av- saknad av viss mikrobiell flora ett annat. Vi behöver utveckla mer kun- skap om mikrobiologiska, genetiska, produktionstekniska eller andra metoder för att åstadkomma sådana egenskaper, liksom om effektiva mät-, process-, styrnings- och kontrollmetoder. Andra innovativa produkter kan vara sådana som uppfyller särskilda miljörelaterade kvalitetskrav eller har speciella bekvämlighetsfördelar. Unika förpackningslösningar, liksom produkter med etiska kvalitets- fördelar utgör andra exempel. Generellt avses att i detta ramprogram stödja sådan forskning som syftar till att ta fram väsentliga metoder och tekniker med vars hjälp innovativa produkter av ovan nämnt slag kan utvecklas. Den moderna gentekniken intar i detta avseende en särställning, och det är av stor vikt att den samhällsdebatt som pågår i landet kring varje ny teknik – så också gentekniken – inte försämrar möjligheterna på lång sikt för svensk livsmedelsindustri att dra nytta av de enorma möjligheter som tekniken har att erbjuda.