sou · GLB3190 · 1998-01-01 00:00:00 — Kartläggning av konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomiska förhållanden 1Tre undersökningar om konstnärernas verksamhetsinriktning och ekono- miska förhållanden De slutsatser som kan dras av de tre genomförda undersökningarna är följande. 1.Konstnärerna är i inkomsthänseende en oenhetlig grupp. Det är förhållandevis stora inkomstskillnader mellan grupperna. För den i storlek dominerande gruppen bildkonstnärer, är den genomsnittliga bruttoinkomsten . vilket kan jämföras med författare/ översättare med och skådespelare (teater) med . 2.Konstnärer har i genomsnitt klart lägre inkomster än befolk- ningen i övrigt (lägre). 3.Många konstnärer, främst bland egenföretagarna, har mycket lå- ga inkomster. Den fjärdedel bland bildkonstnärerna som har de lägsta inkomsterna, redovisade bruttoinkomster på . Även den fjärdedel av de formgivande konstnärerna, tecknarna/illustra- törerna, fotograferna och författarna/översättarna som redovisade de lägsta inkomsterna, ligger på en låg nivå. 4.De egenföretagande konstnärerna är i mycket hög utsträckning beroende av sidoinkomster från annan verksamhet än den konstnärliga näringsverksamheten. Mätt i belopp är således sidoinkomsterna hu- vudinkomst och inkomsterna från den konstnärliga rörelsen biinkomst. 5.Mer än hälften av konstnärerna har eftergymnasial utbildning som är eller längre, vilket kan jämföras med den yrkesarbetande delen av befolkningen i övrigt som ligger på . Utbild- ningsnivån är således mycket hög och inom vissa yrkesgrupper synner- ligen hög. 6.De egenföretagande konstnärerna redovisar lägre bruttoinkoms- ter än näringsidkare i allmänhet. 7.Det finns tecken som tyder på att de konstnärliga egenföre- tagarna enbart i begränsad utsträckning utnyttjar de möjligheter till resultatreglering som skattesystemet medger. Det kan i sin tur tyda på att konstnärerna upplever skattesystemet som komplicerat och därför inte fullt ut tillämpar regelverket. 8.Konstnärer med de lägsta inkomsterna får förhållandevis låg er- sättning från arbetslöshetskassa. 9.Undersökningarna ger vid handen att de egenföretagande konst- närernas ekonomiska situation bör undersökas och analyseras ytterli- gare, bl.a. för att kunna bedöma behovet av regelanpassningar inom skatte- och bidragssystemen och möjligen också när det gäller social- försäkringarna. Enligt direktiven skall (Dir. 1996:80) undersöka de konstnärliga och litterära egenföretagarnas verksamhets- inriktning och ekonomiska förhållanden. Syftet är att få fram en realis- tisk bild av konstnärernas situation i detta hänseende som kan ligga till grund bl.a. för att ta fram förslag om utformningen av ett generellt stöd. Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen skall utreda förekomsten av passivt och aktivt arbetsmarknadspolitiska stöd till konstnärerna (1997:58). Enligt direktiven för är det också av be- tydelse att undersöka i vilken omfattning konstnärerna har sidoin- komster. Bakgrunden är att många konstnärer uppges vara beroende av sidoinkomster. Detta är en realitet även i seriös konstnärlig verksamhet och bland etablerade högskoleutbildade konstnärer. har därför genomfört olika undersök- ningar för att besvara de nämnda frågorna om främst konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomi. En av undersökningarna - en- kätundersökningen - har skett på uppdrag av både Konstnärsstödsut- redningen och utredningen om den konstnärliga arbetsmarknadspoliti- ken. De olika undersökningarna är följande: ·Statistiska centralbyrån, SCB, har på uppdrag sammanställt registeruppgifter om konstnärernas verksam- hetsinriktning och inkomstförhållanden. ·SCB har vidare genomfört en enkätundersökning på uppdrag av och utredningen om den Konstnärliga arbetsmarknadspolitiken för att dels få en kompletterande bild över konstnärernas villkor, dels för att närmare få belyst hur de arbets- marknadspolitiska åtgärderna tillämpats avseende konstnärerna. ·En undersökning har gjorts av de egenföretagande konstnärernas intäkts- och kostnadsförhållanden utifrån deras bokföring som den registrerats i skattemyndighetens taxeringsdata. En undersökning liknande den sistnämnda, där bl.a. egenföre- tagande konstnärers intäkts- och kostnadsposter jämförs med andra näringsidkares bokföring, har tidigare aldrig företagits i landet. De genomförda undersökningarna har varit ett underlag för Konst- närsstödsutredningens överväganden om vilken metod som är lämpli- gast när det gäller att stödja konstnärlig verksamhet. Resultatet av undersökningarna har använts även på ett mer tekniskt plan vid kon- struktionen av utredningens alternativa förslag om ett generellt stöd genom en s.k. inkomstförstärkning. Det gäller inte minst utformningen av inkomstprövningen samt beräkningen av kostnaden för det alternati- va systemet med inkomstförstärkning. De tre undersökningarna kommer i det följande att redovisas var för sig. Undersökningarna redovisas och kommenteras också i respektive betänkande. I texten används av förenklingsskäl begreppet konstnär. Här avses både arbetstagare och egenföretagare som arbetar inom följande yrkesom- råden; bildkonstnärer, formkonstnär, tecknare/illustratörer, fotografer, tonsättare, kompositörer, författare m.fl. Vidare ingår personer i de konstnärliga yrkesgrupperna som är arbetslösa, föräldralediga m.m. När det är av betydelse för analysen anges när det är fråga om ar- betstagare respektive egenföretagare. Egenföretagarna redovisar sin inkomst från den konstnärliga verksamheten i inkomstslaget närings- verksamhet. Inget hindrar att vissa inkomster av olika skäl kan be- traktas som ersättningar som skall redovisas i inkomstslaget tjänst. Det centrala för undersökningen är att det förekommer inkomster från näringsverksamhet. Arbetstagare redovisar sina förvärvsinkomster en- bart i inkomstslaget tjänst. Även här ingår arbetslösa m.fl. 2SCB:s undersökning av konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomi Av undersökningen om konstnärernas ekonomiska förhållanden fram- går att den genomsnittliga bruttoinkomsten för uppgick till . För befolkningen i övrigt, uppgick motsvarande ge- nomsnittliga bruttoinkomst till . Inkomstnivån var lägre än för hela befolkningen i åldern . Bruttoinkomsten var för av bild- konstnärerna. Det bör då anmärkas att bildkonstnärerna också är den största yrkeskategorin bland de konstnärer som ingår i undersökningen. Kvinnornas inkomst uppgick i genomsnitt till av män- nens inkomster. För hela befolkningen är motsvarande procentsats 73. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor inom de konstnärliga yrkena var således något mindre än i samhället i stort. Någon förenklat ligger ungefär lika många manliga och kvinnliga konstnärer på samma inkomstnivåer upp till en årsinkomst på . Därefter ökar männens andel i de överstigande inkomstklasserna. Tendensen är att andelen kvinnor blir lägre i takt med stigande inkomstklasser. I konstnärsyrkena uppgår andelen män till och andelen kvinnor till . De kvinnliga konstnärerna är mest repre- senterade bland formkonstnärer, dansare och sångare. De manliga konstnärerna dominerar bland tonsättarna, kompositörerna och jazz/ folk/rock. Konstnärerna har en mycket hög utbildningsnivå där har genomgått eftergymnasial utbildning eller jäm- fört med för befolkningen i övrigt. Den högsta utbild- ningsnivån har instrumentalister, där har längre utbildning, och sångare . Bland bildkonstnärerna och de formgivande konstnärerna har inte högre utbildning, vilket är anmärkningsvärt med hänsyn till dessa gruppers låga inkomster. Ett syfte med undersökningen är att redovisa antalet yrkesverksamma konstnärer i olika yrkesgrupper, nämligen bildkonstnärer, formgivare, tecknare/illustratörer, fotografer, tonsättare, kompositörer, instrumen- talister, jazz/folk/rock, sångare, dansare, teater, film, författare/över- sättare och dramatiker. En uppdelning har gjorts för varje yrkesgrupp i manliga och kvinnliga konstnärer. Vidare skall undersökningen visa inkomstförhållandena i de olika yrkesgrupperna, även med fördelningen på män och kvinnor. Undersökningen redovisar också utbildningsnivån hos konstnärerna i de angivna konstnärsyrkena. Slutligen innehåller undersökningen uppgifter om förekomsten av stöd i form av barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag och arbetsmark- nadsstöd, som utgetts till konstnärer i olika inkomstskikt. Undersökningen bygger på inkomst uppgifter som avser . Vid undersökningstillfället var inkomstuppgifterna från detta år de mest aktuella uppgifterna i inkomstregistret. Då statistiken i huvud- sak är baserad på deklarationsmaterial medför detta en fördröjning eftersom deklarationsuppgifter taxeras först (inkomster har taxerats). Bedömningen är att det resultat som redovisas i undersökningen också är giltigt inkomstförhållanden. Förändringarna mellan åren bedöms därför ha varit måttliga. Ett grundläggande problem med registerundersökningen var att av- gränsa målpopulationen, dvs. de yrkesverksamma konstnärerna. Folk- och bostadsräkningens register innehåller yrkeskoder, men dessa avser förhållandena och får därför anses vara inaktuella. Dessutom är de inte tillräckligt specificerade för undersökningens ändamål. Konst- närsorganisationernas medlemsregister kunde också vara en möjlig väg. Som regel finns de emellertid inte tillgängliga med personnummer på datamedium. Av tids- och kostnadsskäl var det inte genomförbart att använda dessa register. Till detta kommer att de självklart inte omfattar konstnärer som står utanför de konstnärsorganisationer utredningen hämtat register från. Av dessa skäl valdes i stället en annan metod. och för register över personer som ansöker om olika typer av stipendier och bidrag. En överenskommelse har gjorts med registerhållarna om att få utnyttja dessa register i den aktuella stu- dien. Tillstånd har också givits av Datainspektionen. Från har SCB erhållit register med uppgifter om personer som -1995 sökt stipendier och bidrag. De register som erhållits från innehåller uppgifter om ansökningar . Emellertid kan samma person ha ansökt om bidrag både från och Författarfonden, eller ansökt hos samma fond . När det s.k. undersökningsregistret b yggdes upp har följaktligen sådana dubblettfall rensats bort. Sökande från projektgrup- per har också tagits bort. Efter dessa rensningar omfattade urvalsregistret totalt 13 460 perso- ner. Det finns naturligtvis konstnärer som inte ansökt om stipendier eller bidrag och därför inte omfattas av under- sökningen. Det troliga är dock att det i dessa fall främst rör sig om personer som är nyexaminerade från konstskolorna eller några enstaka väletablerade konstnärer. Å andra sidan ingår i undersökningen enstaka personer som upphört med sin konstnärliga verksamhet. Av de 13 460 konstnärerna som ingår i undersökningen kan 5 035 personer räknas som egenföretagare. Denna uppgift har vi fått fram genom att undersöka vilka konstnärer som redovisat inkomst från näringsverksamheten på s.k. SRU-bilagor (Standardiserade Räken- skapsutdrag, jfr avsnitt 4). Det bör då anmärkas att ett mindre antal konstnärer som redovisar inkomst av näringsverksamhet underlåter att ge in SRU-bilagor. För samtliga personer som ingår i undersökningsregistret har in- komstuppgifter från inkomstregistret insamlats. Det förstnämnda regist- ret innehåller också koder för olika yrkesgrupper. Därför kan vissa tabeller med uppgifter avseende samtliga konstnärer redovisas. Detta görs i avsnitt 3.3.1 nedan. För att mer detaljerat kunna redovisa de konstnärliga yrkesutövarens ekonomiska förhållanden var det nödvändigt att komplettera undersök- ningen med vissa enkätfrågor. Uppgifterna från enkätundersökningen redovisas i avsnitt 3. För att lättare kunna göra jämförelser med SCB:s inkomststatistik används här två inkomstbegrepp som används av SCB (bruttoinkomst resp. disponibel inkomst). Totalt omfattar undersökningen 13 460 personer, varav 70 är arkitekter. Arkitekterna har inte tagits med i tabellerna. var män och var kvinnor. 4ABELL 3KILLNADER I BRUTTOINKOMST MELLAN OLIKA REDOVISNINGSGRUPPER UPPDELAT P¥ K¶N I % av antal Jazz/folk/rock Av tabell 1 framgår att den genomsnittliga bruttoinkomsten uppgick till . För befolkningen i övrigt, uppgick motsvarande genomsnittliga bruttoinkomst till (Statistiska med- delanden Be 20 ). Inkomstnivån var lägre än för hela befolkningen i åldern . Bruttoinkomsten är summan av samtliga förvärvsinkomster samt positiva kapitalinkomster. Av tabellen framgår andelen män respektive kvinnor inom varje yr- kesgrupp. Totalt uppgick andelen män till och andelen kvinnor till . De kvinnliga konstnärernas andel är högst bland formkonstnärer, dansare och sångare. Beträffande kvinnor verk- samma som tonsättare räcker inte antalet observationer till för att redovisa den genomsnittliga inkomsten. Tonsättare domineras av män (). Kvinnornas inkomst uppgick i genomsnitt till av män- nens inkomster. För hela befolkningen är motsvarande procentsats 73. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor inom de konstnärliga yrkena var således något mindre än i samhället i stort. När det gäller inkomstnivåerna i de olika yrkesgrupperna har bild- konstnärerna den lägsta genomsnittliga bruttoinkomsten (98 500 kro- nor), följt av formgivare (). Dessa grupper ligger betyd- ligt under författarna och översättare (). De högsta genomsnittliga bruttoinkomsterna har instrumentalisterna () och sångarna (). Mellan grupperna finns stora inkomstskillnader. I en del fall beror det på att det finns enstaka personer som har jämförelsevis höga in- komster. I tabell 2 görs därför en jämförelse mellan medianvärden i de olika grupperna. 4ABELL 'ENOMSNITTLIG BRUTTOINKOMST F¶R ¥R F¶RDELAD P¥ OLIKA GRUPPER (0,25) (0,50) (0,75) (0,75-0,25) Jazz/folk/rock De yrkesgrupper som redovisas i tabellerna är förhållandevis små. En vanlig invändning är därför att den genomsnittliga inkomsten (jfr tabell 1) väsentligt kan påverkas av enstaka personer med höga in- komster. Därför är det enligt mångas bedömning det s.k. medianvärdet eller medianen ett mer rättvisande mått på inkomsten än den genom- snittliga inkomsten. I tabell 2 redovisas därför även medianvärdena. Det betyder att för varje grupp har samtliga inkomsttagare sorterats efter inkomstens storlek. Medianen är förenklat uttryckt inkomsten för den inkomsttagare som befinner sig i mitten av inkomstfördelningen. På varje sida finns sedan lika många inkomsttagare. I inkomstjämförelser mellan grupper redovisas ofta inte enbart me- dianen () utan även gränserna för den nedre () respektive övre kvartilen (). I tabellen kan utläsas även den s.k. variationsbredden mellan den nedre och övre kvartilen, som är ett grovt mått på inkomstfördelningens utseende. Av tabell 2 framgår att medianinkomsten för samtliga konstnärer uppgick till , vilket kan jämföras med den genomsnitt- liga bruttoinkomsten som uppgick till (tabell 1). Vi ser att för de flesta yrkesgrupperna är medianinkomsten lägre än den genomsnittliga bruttoinkomsten. Några undantag finns dock; det gäller olika grupper av musikutövare samt dansare. Den lägsta genomsnittliga bruttoinkomsten har bildkonstnärerna. Genomsnittsinkomsten för denna grupp var bara av inkomsten för samtliga grupper. Medianinkomsten uppgick till . I den nedre kvartilen, dvs. för av bild- konstnärerna, var inkomsterna . Även de form- givande konstnärerna uppvisar samma mönster som bildkonstnärerna med en medianinkomst på och en nedre kvartil på . För bildkonstnärer och formgivande konstnärer med de högsta inkomsterna - övre kvartilen - ligger inkomsterna klart lägre än för andra grupper, nämligen respektive . Även fotografer och tecknare/illustratörer redovisar låga inkomster. Den nedre kvartilen uppgår till för fotografer och till för tecknare/illustratörer. Fotograferna medianinkomst var och tecknarnas/illustratörernas var . I övrigt uppvisar samtliga andra yrkesgrupper högre genomsnittliga bruttoinkomster och medianinkomster. Det finns emellertid några grupper där den nedre kvartilen uppvisar låga inkomster. Det gäller tonsättare med , filmare med och förfat- tare/översättare med . De grupper som uppvisar de högsta medianinkomsterna är instru- mentalister med , sångare med och teater med . Instrumentalister och sångare har också de högsta inkomsterna i övre kvartilen med respektive . Härefter kommer emellertid författarna/översättarna med inkomster på i övre kvartilen. Variationsbredden är störst för författare och tonsättare. För dessa yrkesgrupper uppgår till den . Denna siffra kan jämföras med variationsbredden för bildkonstnärerna, som uppgår till . Slutsatsen är därför att spridningen av inkomster är stor bland författarna och tonsättarna medan bildkonstnärerna har en jämnare inkomstfördelning. Antal inom varje grupp fördelade efter utbildningsnivå 9 (10) år Jazz/folk/rock Tabell 3 visar utbildningsnivån hos medlemmarna i de olika yrkes- grupperna. Av tabellen framgår att av konstnärerna har genomgått eftergymnasial utbildning eller . Av hela befolkningen, , har genomgått eftergymnasial utbildning eller (Statistisk årsbok 97, tabell 408). Utbildningsnivån är således mycket hög bland konstnä- rerna. Vissa yrkesgrupper uppvisar en synnerligen hög utbildningsnivå. Det gäller instrumentalister, där inte har längre utbildning, och sångare . 4ABELL !NDEL M¤N OCH KVINNOR I RESPEKTIVE INKOMSTKLASS F¶RDELADE EFTER BRUTTOINKOMST % av antal efter kön Av tabell 4 framgår skillnaderna i inkomst mellan män och kvinnor. För årsinkomster är det ungefär lika många män som kvinnor som har bruttoinkomsterna till den nivån. skikt är andelen kvinnor som regel något större. Det är också upp till denna inkomstnivå som flertalet konstnärer befinner sig (). När bruttoinkomsterna överstiger är andelen män större än andelen kvinnor och växer med stigande inkomster. Exempelvis uppgick andelen kvinnor, som redovisade inkomster på mellan , till medan andelen kvinnor med inkomster uppgick till . 4ABELL "RUTTOINKOMST DISPONIBEL INKOMST BIDRAG M M PER KOMSUM TIONSENHET SAMT I GENOMSNITT (USH¥LL SORTERADE EFTER BRUTTOINKOMST PER KONSUMTIONSENHET tionsenhet (samtliga 20 grupper): Av tabell 5 framgår bruttoinkomst och disponibel inkomst för hus- håll. Om hushåll i olika inkomstklasser skall jämföras med varandra måste man ta hänsyn till hushållens storlek. En teknik som är vanlig i detta sammanhang är att ta hänsyn till försörjningsbördan. Konsum- tionsenhet är ett begrepp som används för omräkning av disponibel inkomst för att jämförelser mellan olika typer av hushåll skall bli mer rättvisande. För varje familjeenhet beräknas en totalvikt. Viktsystemet bygger på en konsumtionsskala som rekommenderar. var vikterna följande. I undersökningen finns även uppgifter om förvärvsinkomster hos och bidrag till konstnärernas hushåll. Härigenom kan, enligt den defi- nition som SCB använder, en disponibel inkomst beräknas. För att beräkna den disponibla inkomsten måste även bidrag ingå, eftersom dessa höjer konsumtionsutrymmet. Den disponibla inkomsten är häri- genom den inkomst som finns kvar för konsumtion eller sparande sedan skatter betalats. Hushållen som redovisas i tabell 5 är sorterade efter bruttoinkoms- ten för hela hushållet. Hushållen har delats in i 20 lika stora grupper. Det är de grupper som anges i den vänstra kolumnen. Av raden längst ner i tabellen 5 framgår att den genomsnittliga disponibla inkomsten var . Det är ungefär samma genomsnittliga belopp som gäller för samtliga hushåll (Statistiska meddelanden Be 20 ). Samtliga uppgifter i tabell 5 utom sista raden redovisas per konsum- tionsenhet. Av tabell 5 kan utläsas att bruttoinkomsten var lägre än den disponibla inkomsten i de fyra grupperna med lägst inkomst. Därefter var bruttoinkomsten större. Av enkätuppgifterna (avsnitt 2 Fråga 13) framgår att antalet barn i genomsnitt är något större i dessa grupper än i genomsnitt. Det betyder att försörjningsbördan är något större. I stort är slutsatsen att den genomsnittliga disponibla inkomsten inte är väsent- ligt lägre än för andra hushåll. Ett skäl är inkomster i form av barn- bidrag, bostadsbidrag, socialbidrag och arbetsmarknadsstöd. Ett annat skäl är att den disponibla inkomsten tar sikte på hushållet och att det helt enkelt finns ytterligare en person med inkomster. Av tabellen kan även utläsas storleken på bidragen och stöden. Tabellen visar också att det finns en kraftig variation när det gäller bruttoinkomster och disponibla inkomster på hushållsnivå. Det är många konstnärer som har mycket låga bruttoinkomster och disponibla inkomster. Det totala arbetsmarknadsstöd som betalas ut uppgår i genomsnitt till , vilket är ett högt belopp. 4ABELL 'ENOMSNITTLIG TAXERAD F¶RV¤RVSINKOMST F¶R ¥R F¶RDELAD P¥ OLIKA GRUPPER (0,25) (0,50) (0,75) (0,75-0,25) Jazz/folk/rock Tabell 6 visar den taxerade förvärvsinkomsten fördelad på de olika yrkesgrupperna. Det finns anledning att studera inkomstskillnaderna även när det gäller den taxerade förvärvsinkomsten. Den taxerade förvärvsinkoms- ten används vid inkomsttaxeringen och utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet minskat med allmänna avdrag, dvs. i förekommande fall avdrag för pensionssparande i form av pensionsförsäkringar eller individuellt pensionssparande, periodiskt understöd och avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet. Som framgår av tabellen var den genomsnittliga taxerade för- värvsinkomsten . För befolkningen i övrigt var för åldersgrupperna den genomsnittliga taxerade förvärvsin- komsten . Den genomsnittliga taxerade förvärvsinkomsten är för bildkonstnä- rerna , vilket motsvarar av den genomsnittliga inkomsten för de konstnärliga yrkesgrupperna. Det är bildkonstnärerna som har den lägsta genomsnittliga taxerade förvärvsinkomsten följt av formgivningskonstnärerna, . Medianinkomsterna för dessa båda yrkesgrupper är klart lägre än de andra konstnärliga yrkesgrupperna, respektive . I den nedre kvartilen, dvs. för av bildkonstnärerna, var inkomsterna så låga som respektive . För bildkonstnärer och formgivande konstnärer med de hög- sta inkomster - övre kvartilen - ligger inkomsterna också klart lägre än för andra grupper, nämligen respektive . Även fotografer och tecknare/illustratörer redovisar låga inkomster. Den nedre kvartilen uppgår till för fotografer och till för tecknare/illustratörer. Fotografernas medianinkomst var och tecknarnas/illustratörernas . Även tonsättarna har låga taxerade förvärvsinkomster, särskilt i den lägre kvartilen med . De grupper som uppvisar den högsta medianinkomsterna är instru- mentalister med , sångare med och tea- ter med . Instrumentalister och sångare har också höga inkomsterna i övre kvartilen med respektive . Här tillkommer emellertid författarna/översättarna med in- komster på som gräns för övre kvartilen. 4ABELL 6ISSA TAXERINGSBEGREPP I GENOMSNITT OCH F¶RDELAD P¥ GRUPPER EFTER TAXERAD F¶RV¤RVSINKOMST !NDEL AV BELOPP F¶RDELAT ¥R Källa: Särskild bearbetning av inkomstregister. Tabellen visar de tre olika inkomstslagen inkomst av tjänst, inkomst av näringsverksamhet och inkomst av kapital. Inkomst av näringsverk- samhet är indelad i aktiv respektive passiv näringsverksamhet. Med aktiv näringsverksamhet avses att den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat i verksamheten. Passiv näringsverksamhet är den motsatta situationen, t.ex. fastighetsförvaltning, arrendeinkomster. Eftersom konstnärlig verksamhet som redovisas i inkomstslaget nä- ringsverksamhet typiskt sett baseras på arbete är den genomsnittliga inkomsten av passiv näringsverksamhet mycket litet. Den genom- snittliga inkomsten av aktiv näringsverksamhet, , förefaller låg. Förklaringen är att tabellen innehåller hela populationen konstnärer, dvs. även arbetstagarna, vilket får till följd att inkomsten slagits ut även på arbetstagarna. Vidare framgår avdrag för pensionsförsäkring eller individuellt pen- sionssparande, som uppgår till i genomsnitt , vilket får anses vara ett lågt belopp. är inkomst av kapital ett separat in- komstslag. Av tabellen kan utläsas storleken på den beskattningsbara kapitalinkomsten. 4ABELL %RS¤TTNING I SAMBAND MED ARBETSL¶SHET