sou · GLB3116d6 · 1998-01-01 00:00:00 — Vidare sägs att man därför kan ställa krav på regeringen att den verkligen använder sig av de medel den förfogar över och skaffar sig de instrument som saknas. Det är motsägelsefullt att först göra dessa uttalanden och därefter avstå från att föreslå användning av det tyngsta styrmedlet, nämligen att görs direkt tillämplig. Förutom ovan nämnda argument är inkorporering en viktig symbolhandling som visar vilken betydelse tillmäts i . Reservationer och särskilda yttranden Reservation av () och () Barnets rätt att uttrycka sina åsikter Det finns cirka 1,2 miljoner barn och ungdomar i åldern . Deras demokratiska rättigheter är starkt begränsade pga att de saknar rösträtt. Deras möjligheter att vara med och forma sin egen vardag och påverka beslut som berör dem i de kommunala verksam- heterna som till exempel skola och fritid är små och i vissa fall obefintliga. För att kunna ge barn och unga inflytande i den kommunala beslutsprocessen krävs såväl lagstiftning som metod- utveckling. har särskilt betonat vikten av att Barn- konventionens grundläggande principer speglas i lagstiftningen. () säger i en promemoria ang. Barn- konventionens artikel 12 bl.a. följande: "För att artikel 12 skall kunna få fullt genomslag i den kommunala be- slutsprocessen krävs dels att de formella förutsättningarna i kommunallagen ändras på ett antal punkter, och dels att nya metoder utvecklas för de ungas inflytande. BO menar att det bör föreligga en skyldighet för beslutsfattare på lokal nivå att inhämta barns och ungdomars synpunkter i de frågor som berör dem". Visserligen pågår ett utvecklingsarbete och har en begynnande attitydförändring i kommunerna kunnat skönjas. Men utvecklingen går alltför långsamt, enligt vår mening, och att i lag ge barn och ungdomar som inte har rösträtt rätt till samråd ser vi som en metod att påskynda den process som startat. Aga-förbudet i är ett exempel på hur politikerna kan "gå före" och ändra människors attityder genom lagstiftning. Genom att uttala sin vilja kan politiker bana väg för nya tankegångar. Reservationer och särskilda yttranden Vi anser därför att kommunallagen skall ändras så att det läggs en skyldighet på nämnderna att samråda med barn och ungdomar i beslut som angår dem. Vidare anser vi att barn och ungdomar mellan ska kunna väcka ärenden i nämnderna. Detta kan göras antingen av en politisk vars moderparti har säte i kommunfullmäktige eller av en grupp på minst tio barn och ungdomar mellan som skriftligen begär att ett ärende som särskilt angår dem väcks i nämnden. Särskilt yttrande av () de Gröna vill öka möjligheterna för ungdomar att påverka samhället. De förslag som lägger fram är viktiga och tillstyrker dessa förslag i alla delar. Men vill också ge ett reellt inflytande till de äldre barnen – till dem som är – genom att sänka rösträttsåldern på alla tre nivåerna. Jag anser det viktigt att barnen kan påverka sin framtid på ett sätt som verkligen ger dem inflytande. Genom det samhälle vi lever i är ungdomar mer medvetna än i tidigare generationer och stöder aktivt en sänkning av rösträttsåldern. (1996) Ungdomsbrottslighet, särtryck ur 1996:4, , (1995) Att utvärdera elevhälsa och hälsovård i Analyser och utvärderingar . (1994) The best Interest of the Child. Reconciling Culture and Human Rights, : Clarendon Press , Gilmour (1996) The Best Interest of the Child. Towards a synthesis of Childrens Rights and Cultural Values, Barne- og familiedepartementet (1997) Tiltak for barn og ungdom i Regjeringens forslag til statsbudgett, (1993) Projekt , förebyggande av barnolycksfall i förskoleåldern, (1994) Hallå där!, Rapport från ett uppdrag ur barnets perspektiv, (1995) På spaning efter – (1996) Tänk om, Rapport från barnens myndighet, (1997) Barndomen sätter spår, Rapport från barnens myndighet, (1997) Blunda inte för mobbning, Barnom- budsmannens rapport och förslag mot mobbning, och (1995) Barnets rätt till en säker miljö. Lagar och regler 1995 av Berfenstam R och och (1984-) Svensk familjerättspraxis, : juridik (1993) Ungdomars hälsovanor och riskbeteenden i , Volym nr 90, nr 8 1993 , Sandesjö H (1996) Medborgarskapslagen med kommen tarer, : Publica Bogarve A, (1996) Unga idrottare om rökning, snusning, alkohol och doping. , (1995) Funktionskontroll av ventilationssystem, Allmänna (1987) Utländska adoptivbarn som kommit till , anpassningsprocessen i familjen, : för internationella adop- (1994) Identitet och anpassning hos utlandsfödda adopterade ungdomar, : (1991) Growth and Social Conditions. Height and weight of schoolchildren in a public health context, Childrens Rights Office (1995) Checklist for Children. Local authorities and the UN Convention on the Rights of the Child, Child Care Series No. Colbiörnsen M, (1996) Hand i hand, 1996:14, (1993) Mänskliga rättigheter, 5:e upplagan, : juridik Det Tværministerielle Børneudvalg/(1997) Det Tværministerielle Børneudvalg – i det . metoderna og opgaverna, Detrick S (1992) The United Nations Convention on the Rights of the Child, A guide to the Travaux Préparatoires, (1996) Planning: Guidance, (1995) Plans, an analysis of Plans 1993/94, Summary Report, Social de (1997) Children as Fellow Citizens, participation and commitment, : , Tebelius (1995) Det är väl att ungdomar får säga till. En utvärdering av Ungdomsforum, ett demokratiprojekt i (1996) Meddelande från kommissionen om kampen mot turism där barn utnyttjas sexuellt, KOM (96) 547, den 27.11.1996, Directorate General 13 (1995) Cultural Policy in . Report by the panel of European experts, compiled by , European programme of national cultural policy reviews, : Parlament (1995) Report on a European strategy for children, DOC nr. Europeiska unionens råd (1996) Gemensam åtgärd av (96/700/RIF), Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr. L 322/7, 12.12.96 (1995) Våld i TV och video – några frågor till föräldrar ur MMS:s (Mediamätningar i , AB) undersökning som gjorts på uppdrag av och Skola, (1996) Barnbarometern 95/96 av 3-8 åringars kultur och medievanor, Mediamätning i , (1995) Nationell handlingsplan för alkohol- och drogförebyggande insatser, 1995:50, Stock- (1995) Det obegripliga våldet, källa 46, Gording Stang E (1995) Barns rett til foreldre. Tvangsadopsjon av fosterbarn etter barnevernloven, : Ad Notam Gyldendal (1991) Om parkers betydelse, doktorsavhandling från Gregow T (1996) Några synpunkter på frågan om bevisprövning och bevisvärdering i mål om sexuella övergrepp mot barn i Svensk juristtidning nr 7/96 Grosin L (1991) Skolklimat, prestation och uppförande i åtta högstadieskolor, forskningsrapport nr. 53, : Pedago- (1993) Rätt till lek, IPA , , The Second Hackney Childrens Plan 1995/96 – Partnerships in progress, , The Third Hackney Childrens Plan 1996/97 – Annual Update, (1995) En ny attityd i FN och de mänskliga rättig- heterna (red. B ), : juridik och samhälle (1996) Barnet och den politiska viljan, Rädda Barnens skriftserie om , : Rädda (1996) som handlingsplan i Toppmötet om TV:s och barns rättigheter, skriftserie nr 16. (1997) Barnets rättigheter, vad händer och vad borde hända. till regeringen , överlämnad till regeringen , Handlingsplan för nordiskt barn och ungdomssamarbete 1996-2000 (1995) Ett kommande , godkänt av kulturministrarna i (1992) Childrens Participation. From Tokenism to citizenship, Innocenti essays no 4, (1991) Att skapa sin ungdom, Slutrapport från projektet i (1997) Hur kom du till skolan ? En enkätstudie kring barns rörelsefrihet i fyra bostadsområden, i : Pedagogiska inst. Hodkins R, P (1996) Effective government structures for children, Report of a Gulbenkian foundation inquiry, : Hodkins R, P (1997) Implementation Handbook on the UN Convention on the Rights of the Child, researching analys commissioned by , (publiceras jan. Holder H D m.fl (1994) Effekter av lägre alkoholpriser och slopat försäljningsmonopol, CAN Rapportserie nr 43, (1996) Perspektiv på mobbning. 1996:14, : Pedagogiska inst. Irhammar M (1997) Att utforska sitt ursprung, identitetsformande under adolescensen hos utlandsfödda adopterade. Betydelsen av biologiskt och etniskt ursprung, doktorsavhandling vid Lunds universitet: Psykologiska inst. (1997) Skolgårdens betydelse för elevers attityder till ansvar, engagemang och påverkansmöjlighet, universitet: Pedagogiska inst. Kassman A, Kuhlborn E och Ramstedth M (1996) Åtgärder mot drogbrottslighet – ett naturligt experiment inom narkotika- prevention, särtryck ur 1996:4. (1993) Kvinnliga fångar, Kriminalvårds- styrelsens rapport 1993:1, (1995) Unga i fängelse, Kriminalvårds- styrelsens rapport , Lillestøl K (1996) Porsgrunn modellen. Systematisk medvirkning fra barn og unge. En presentasjon av idégrunnlag, konkrete tiltak/metoder og resultatvurdering av arbeidet i perioden 1991- 95 i Porsgrunn kommune, : Barne- og familiedepartementet Lowenfeld M (1991) Play in Childhood i Rätt till lek, IPA , (1993) Som ringar på vattnet – Om frivilligorganisatio- nernas information om , : (1995) Crossing the Boundaries. A discussion of Plans by , P (1991) The UN Convention and Childrenss Rights in the UK, : (1996) Fritiden – tidsfördriv eller investering? i Krokig väg till vuxen, Ungdomsrapporten del 2, : NOBAB (1994) Barns bästa på sjukhus. En utvärdering av Nordisk standard för omsorg om barn och unga på sjukhus av (1997) Förskolan och arbetslösheten. Förskolans betydelse för arbetslösa föräldrar och deras barn, 1997:2, Olweus D (1986) Mobbning, : Liber kommun (1993) Rapport fra prosjekt, Pro-sentrets gutteprojekt (1993) Barnomsorg för de yngsta – en forsknings- översikt. Nya vägar inom barnomsorgen, : Social- Rauch-Kallat M, Pichler J.W (1994) Entwicklungen in den rechten der kinder im hinblick auf das un-übereinkommen über die rechte des kindes, : Redd Barna (1993) Barnekonvensjonen, rettigheter for barn i , Regeringens Handlingsplan mot vold i bildmediene (1995) Rutter M (1979) Fifteen thousand hours – Secondary Schools and their Effects on Children, : Open Books (1991) 0-17. Fakta om barn och Ungdomar i , (1994) Respekt för barnet, skriftserie om , (1996) Barnlöshet och barnets bästa. Teknik och etik, Rädda Barnens skriftserie om , (1997) Comparative Study on the Political and Legal Status of the UN Convention on the Rights of the Child in Europe, rapport från , (1995) Barn och föräldrar, 2:a upplagan, : Iustus förlag Pais M (1997) The Convention on the Rights of the Child i Manual on Human Rights Reporting under six , : Sida (1996) och , Barnperspektiv i svenskt bistånd, Rapport från Sida november Sida (1997) Bidrag till handlingsplan för barns rätt till skydd mot sexuellt utnyttjande, Rapport i form av diskussionsunderlag SiS (1996) Vård av ungdomar med sociala problem – en forsknings- översikt utgiven av SiS, (1993) Bilden av skolan 1993, nr 32, (1994) Attityder till skolan – skolbildsundersökningen 1993/94, nr 72, (1995) Besparingar i skolan. En förstudie kring hur kommunala besparingar genomförs, nr 86, (1995) Studieavbrott och mindre studiekurs i gymnasie- skolan, nr. (1996) Bilden av skolan 1996, nr 100, (1996) Att välja skola – effekter av valmöjligheter i , nr 109, (1996) Likvärdighet – ett delat ansvar, nr 110, /Regeringens Børneudvalg (1994) Handlingsplan for de svages stillede børn og unge, (1983) Pedagogiskt program för förskolan, All- männa råd från , 1983:3, (1988) Pedagogiskt program för fritidshem, All- männa råd från , 1988:7, (1991) Meddelande från om informa- tion om kvinnlig könsstympning tillägg 1991:426 till sekretess- (1992) Skydda skyddsnätet. En utredning om barnhälsovårdens funktion och uppgifter , (1992) Vad menas med kvalitet och hur bedömer man kvalitet i barnomsorgen? Aktiv uppföljning i län (1993) Barnhälsovårdsutredning, (1994) Barns villkor i förändringstider, Slutrapport (1995) Barnomsorgen i socialtjänstlagen, Allmänna råd från 1995:2, (1995) Invandrarbarn i familjehem, Rapport från 1995:7, (1995) Ovisshetens barn, Rapport från Socialsty- relsen 1995:8, (1995) Sammanbrott i familjehem, Rapport från 1995:9, (1995) Barnet i rättsprocessen, Rapport från 1995:21, (1996) Hälsovård före, under och efter graviditet, Rapport från nr. (1996) Insatser för barn och unga 1995, statistik – socialtjänst 1996:11, (1996) Barn i Fokus, Rapport från 1996:19, (1996) En undersökning av barn och ungdomar som erhållit psykiatrisk tvångsvård, , (1996) Medicinskt omhändertagande av asylsökande och flyktingar i , Rapport från 1996:9, (1996) Social service, vård och omsorg i , (1997) Folkhälsorapport, Rapport från Socialsty- relsen nr. (1994) Kulturprogram för barn och ungdom, (1996) ställning – inom biblioteks- väsendet och inom barnomsorgen, Rapport från Statens kul- (1994) Makt och möjligheter, en idéskrift om ungdomars delaktighet och inflytande, socialtjänsts forsknings- och utvecklingsbyrå (1992) Se till mig som liten är, FoU- rapport 1992:9 socialtjänsts forsknings- och utvecklingsbyrå (1994) Mellan stolarna, FoU- rapport 1994:16 socialtjänsts forsknings- och utvecklingsbyrå (1996) Sociala utredningar med fokus på barn av och E, 1996:7 socialtjänsts forsknings- och utvecklingsbyrå (1997) Vem fick vårdnaden? 70 vårdnadstvister avgjorda i domstol åren 1990-96 av , 1997:6 stad (1996) Skolinspektörsrapport – Gymnasiet – Svenska, /96 av , 1996:7 (1997) Kommunernas ekonomiska läge , Ungdomsrapporten del 2, (1995) Ungdomsråd – en möjlighet?, Ungdoms- styrelsen rapporterar 5, (1996) Krokig väg till vuxen. En kartläggning av ungdomars livsvillkor, Ungdomsrapporten del 1, (1995) Implementing the Convention on the Rights of the Child, Resource Mobilization in Low-Income Countries (ed. . Himes), : (1996) A Model for Action: The Childrens Rights develop- ment Unit, promoting the Convention on the Rights of the child in the by Gerison Lansdown, Innocenti Studies (1995) on the Rights of the Child, : skriftserie Nr 12 (1996) TV – bundsförvant eller fiende?, skriftserie Nr 14 (1996) . En studie av våld i sex svenska TV-kanaler av Cronström J, för kultur och utveckling (1996) Vår skapande mångfald, 2:a reviderade upplagan, WHO (1996) The Health of Youth. A Cross-National Survey, WHO Regional Pubilcations, European Series No. Winnicott, D.W. (1981) Lek och verklighet, : Natur och kultur Ds 1993:80 Ökat skydd för barn: ytterligare åtgärder mot sexuella övergrepp Ds 1994:85 Barns rätt att komma till tals Ds 1995:2 Pappagruppens slutrapport Ds 1996:49 Samhällets stöd till barnfamiljerna i Ds 1996:57 Barn Ds 1997:32 Påföljder för unga lagöverträdare SOU 1974:100 Internationella överenskommelser och svensk rätt SOU 1975:7 Framtida studerandehälsovård SOU 1990:80 Förskola för alla barn 1991 – hur blir det? SOU 1991:12 Ungdom och makt. Om ungdomars delaktighet, inflytande och jämlikhet SOU 1992:54 Mer för mindre – nya styrformer för barn- och ung- domspolitiken SOU 1993:35 Reaktion mot ungdomsbrott SOU 1993:40 Fri och rättighetsfrågor SOU 1993:76 Verkställighet av fängelsestraff SOU 1994:73 Ungdomars välfärd och värderingar SOU 1994:77 Tillvarons trösklar SOU 1994:137 Internationella adoptionsfrågor SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag SOU 1995:26 Underhålls- och bidragsförskottsutredningen 1995:60 Kvinnofrid SOU 1995:75 Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv SOU 1995:79 Vårdnad, boende, umgänge SOU 1995:84 Kulturpolitikens inriktning SOU 1995:103 Föräldrar i självförvaltande skolor SOU 1996:3 Fritid i förändring – om kön och fördelning av fri- tidsresurser SOU 1996:22 Inflytande på riktigt – om elevers rätt till inflytande, delaktighet och ansvar SOU 1996:111 Bevakad övergång – åldersgräns för unga upp till SOU 1996:163 Behov av resurser i vården – en analys SOU 1997:41 Staten och trossamfunden – rättslig reglering 1973:158 Förslag till lag om ändring i lagen om vissa inter- nationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynder- skap 1975/76:209 Om ändring i regeringsformen prop. 1978/79:67 Om förbud mot aga 1981/82:172 Om förbud mot omskärelse av kvinnor prop. 1984/85:2 Lag om ändring i 1987/88:120 Om ändring i m.m (straffmätning och påföljdsval m.m) 1988/89:8 Om olovligt bortförande av barn i internationella förhållanden 1989/90:28 Vård i vissa fall av barn och ungdomar 1989/90:107 Godkännande av om barnets rättigheter 1990/91:117 En ny kommunallag 1991/92:35 Sexuella övergrepp mot barn prop. 1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor 1992/93:139 Olovligt bortförande och andra övergrepp mot barn 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri och rättighetsfrågor 1993/94:135 Ungdomspolitik 1994/95:2 Ökat skydd för barn. Ytterligare åtgärder mot sexuella övergrepp m.m 1994/95:12 Handläggning av ungdomsmål prop. 1994/95:224 Barns rätt att komma till tals prop. 1995/96:200 Fristående skolor 1996/97:3 Kulturpolitik 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv prop. 1996/97:91 Internationella adoptionsfrågor 1996/97:109 Lokala styrelser med elevmajoritet prop. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen 1996/97:147 Ändring i utlänningslagens förvarsbestämmelser 1984/85:LU10 Om artificiella inseminationer 1989/90:SoU28 Godkännande av om barnets Sexuella övergrepp mot barn m.m Ökat skydd för barn 1994/95:JuU14 Anslag till polisväsendet m.m Barns rätt att komma till tals 1996/97:SoU15 Internationella adoptionsfrågor 1996/97:SoU18 Ändring i socialtjänstlagen 1996/97:SfU14 Svenskt medborgarskap Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxen- En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppgift att –göra en bred översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhåller sig till bestämmelser, –skapa större klarhet och ökat mått av samsyn vad gäller inne- börden av begreppet "barnets bästa" i och svensk rätt samt därvid särskilt analysera eventuella målkonflikter, –med förtur behandla frågan om barns ställning i ärenden enligt utlänningslagen, bl.a. när det gäller avvisning eller utvisning där barn berörs. FN:s konvention om barnets rättigheter antogs av FN:s generalför- samling . Barns rättigheter behandlas i ett stort antal internationella överenskommelser. Genom formulerades emellertid barnets rättigheter på ett samlat sätt i ett internationellt bindande avtal. hade en framträdande roll vid arbetet med konventionen och var ett av de första länderna att ratificera den. trädde i kraft . Några lagstiftningsåtgärder bedömdes inte erforderliga för att skulle kunna tillträda konventionen, eftersom svensk rätt ansågs stå i god överensstämmelse med konventionens bestämmelser. Föredragande statsrådet framhöll att konventionen måste "tolkas så att den får en rimlig mening inom ramen för varje nationellt system. Artiklarna är också i många fall utformade så att det finns utrymme för lämplighetsbedömning be- träffande de åtgärder som staterna skall vidta." 1989/90:107, bet. 1989/90: SoU28, rskr. 1989/ 90:350 ). Enligt konventionens artikel 3, den sk. generalklausulen, skall vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lag- stiftande organ, barnets bästa komma i främsta rummet. Regeringen lämnade en första rapport om den svenska efterlevnaden av konventionen. Rapporten har granskats av för barnets rättigheter. Den svenska lagstiftningen och de principer som gäller vid tillämpningen av våra lagar anses av kommittén allmänt sett återspegla konventionens bestämmelser. De anmärkningar som kommittén framför mot innebär inte att anses bryta mot konventionen. , som började sin verksamhet , skall uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med åtaganden enligt kon- ventionen samt, om så inte är fallet, verka för att en förändring kommer till stånd. Sedan ratificerat har allmänna diskussioner pågått om huruvida svensk praxis överensstämmer med konventionens bestämmelser på olika områden. har några uppmärksammade fall, främst vid tillämpning av utlännings- lagstiftningen, aktualiserat frågan om innebörden av den i konven- tionen intagna generalklausulen om "barnets bästa". Principen om "barnets bästa" har varit vägledande för svensk lagstiftning rörande barn och ungdom. Någon generell bestämmelse motsvarande generalklausulen i finns inte i svensk lagstiftning men principen återfinns i olika former i lagstiftning som rör barn. I finns bestämmelser som uttryckligen anger att hänsyn skall tas till barnets bästa i olika situationer, bl.a. vid vårdnad och umgänge. Förslag finns också från (Ku 1994:10) och (S 1991:07) om att införa ytterligare regler om "barnets bästa" i utlänningslagen respektive socialtjänstlagen. Alltsedan ratificeringen av konventionen har diskussioner förts om att införliva konventionen genom s.k. inkorporering, dvs. att göra konventionen till svensk lag. tog på nytt upp denna fråga . Förslaget om inkorporering avvisades men socialutskottet framhöll att en fortlöpande kontroll och anpassning av all svensk lagstiftning och tillämpning är nödvändig. Konventionens bestämmelser och intentioner måste på alla nivåer i samhället beaktas i arbetet med frågor som rör barn och barns rättigheter. Utskottet ansåg att regeringen borde besluta om en bred översyn av om svensk lagstiftning och praxis stämmer överens med bestämmelser och av den föreliggande översättningen av konventionstexten. anslöt sig till vad utskottet anfört (bet.1995/96:SoU4, rskr. 1995/96:62). har utan förbehåll ratificerat vilket betyder bl.a. att har åtagit sig att barnets bästa skall sättas i centrum vid alla åtgärder som vidtas av offentliga organ, dvs. domstolar, förvaltningsmyndigheter och lagstiftande organ. har förbundit sig att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. Mot bakgrund av åtagande, tillkännagivande och det faktum att olika tolkningar av innebörden av barnkonventio- nen åberopats i den allmänna debatten tillsätts en parlamentarisk kommitté för att klarlägga hur anda och innebörd kommer till uttryck i lagstiftning och praxis. innehåller ett stort antal bestämmelser som behandlar vitt skilda områden och som kräver en närmare tolkning. Avvägning måste ske mellan olika intressen. Vid tillämpning av lagstiftning råder principen om likhet inför lagen. Det är därför av största vikt att ett större mått av klarhet och samsyn skapas kring hur skall tolkas, även om detta alltid slutligen får bestämmas i det enskilda fallet. Hur principen om att "barnets bästa" skall komma i främsta rummet är inte närmare definierat i . Begreppet "barnets bästa" har i svensk rättstillämpning diskuterats, förutom i samband med utlänningslagen (1989:529) i sig och dess förhållande till lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), bl.a. i samband med frågor om sekretess och anmälningsplikt, föräldrars vårdnadsansvar m.m. i och tvångs- omhändertagande enligt LVU samt vissa frågor inom . En situation i vilken konflikt mellan motstående intressen och principer kan uppstå är exempelvis då missförhållanden råder i barnets familj och lämpliga åtgärder och insatser skall avvägas. Kommittén skall påvisa konflikter som kan uppkomma mellan bestämmelser och andra övergripande mål som gäller enligt svensk rätt och andra internationella konventioner och bestämmelser samt söka nå större mått av samsyn när det gäller innebörd och tolkning av konventionen. Kommittén skall särskilt överväga det grundläggande begreppet "barnets bästa" och de tolk- ningskonflikter i förhållande till andra mål som kan bli aktuella. Kommittén skall också söka bilda sig en uppfattning om barnkon- ventionens ställning och tillämpning i andra länder, främst inom EU och , varvid frågor rörande konventionen och utlänningsrätten är av särskilt intresse. Kommittén skall i första hand ge sitt arbete en principiell och analytisk inriktning men är oförhindrad att påvisa de behov av lagändringar som den finner påkallade. Kommittén skall med förtur behandla frågan om barns ställning i utlänningsrätten. Regeringen avser att höra kommittén i bered- ningsarbetet på propositionen om migrationspolitiska frågor.