sou · GLB3190 · 1998-01-01 00:00:00 — Källa: Särskild bearbetning av inkomstregister Av tabell 8 framgår olika arbetsmarknadspolitiska stöd och åtgärder. Konstnärerna är indelade i 20 grupper, efter taxerad förvärvsinkomst, där det är lika många konstnärer i varje grupp. Av tabellen framgår att grupperna med de lägsta inkomsterna får en liten del av stöden och åtgärderna. Det är också i de inkomstlägena som många egenföretagan- de konstnärer befinner sig. Tabellen visar således profilen på de angiv- na stöden och åtgärderna, dvs. att de är inriktade mot arbetstagare. De egenföretagande konstnärerna befinner sig således utanför en stor del av det arbetsmarknadspolitiska skyddsnätet, där främst a-kassa spelar en stor roll, vilket också framförts från konstnärshåll. 4ABELL 3KILLNADER I KONSTN¤RLIG INKOMST OCH ANNAN INKOMST MELLAN OLIKA GRUPPER AV KONSTN¤RLIGT VERKSAMMA Jazz/folk/rock Tabellen visar de egenföretagande konstnärernas inkomster av nä- ringsverksamhet med konstnärligt arbete och övriga inkomster från förvärvsarbete. Med övriga inkomster avses inkomst av näringsverk- samhet från arbete som inte är av konstnärlig art och inkomst av tjänst, det sistnämnda med både konstnärlig och inte konstnärlig inriktning. När det gäller sångare, dansare och dramatiker är antalet obser- vationer få. De redovisade uppgifterna är därför mycket osäkra. Tabellen bygger på antaganden om relationerna mellan konstnärliga och icke konstnärliga inkomster. Vidare bygger tabellen på ett anta- gande att det alternativa utredningsförslaget om inkomstförstärkning genomförs, vilket betyder att bidraget har en stimulerande effekt som något ökar antalet egenföretagande konstnärer. Tabellen visar förhål- landet . Om tabellen, med hänsyn till de gjorda förbehållen, ger en rättvis bild av de egenföretagande konstnärernas inkomstsituation visar den att konstnärerna i mycket hög grad är beroende av sidoinkomster. In- komsterna av konstnärlig näringsverksamhet ligger på en mycket låg nivå, i genomsnitt , medan sidoinkomsterna i realiteten är huvudinkomster och uppgår i genomsnitt till . Vi får så- ledes en bild av den typiske egenföretagande konstnären; det är en per- son som i mycket begränsad utsträckning kan leva på sin konstnärliga rörelse utan i betydande omfattning är beroende av sidoinkomster. Av undersökningen framgår att den största konstnärliga yrkesgruppen är bildkonstnärer (30,) och att övriga yrkesgrupper är små. De största grupperna efter bildkonstnärerna är författare (9,), konsthantverkare (9,) och skådespelare (). Tabellen visar andelen konstnärer som är egenföretagare respektive anställda i enkätundersökningen samt i vad mån arbetena har konst- närlig inriktning eller inte. Arbete i egen regi med konstnärligt arbete Arbete i egen regi med annat Anställning med huvudsakligen konstnärligt arbete Anställning med anknytning till konstnärlig arbete Arbete utan anknytning till konstnärlig kompetens Enligt tabellen är drygt hälften av konstnärerna verksamma huvud- sakligen med konstnärligt arbete. Merparten av dessa är egenföretagare (32,). Av undersökningen framgår att inte av konst- närerna varit konstnärligt verksamma . Av enkäten framgår vidare att det var som utövade konstnärlig verksamhet i den utsträckning de önskade. Däremot önska- de utöva konstnärlig verksamhet i större omfattning. Av dessa tog annat arbete av privatekonomiska skäl. Sidoinkomster är en betydelsefull inkomstkälla. Bland rörelse- idkarna arbetade samtliga konstnärer med annat än konstnärligt arbete. De flesta arbetade (32,) eller mellan (33,). men en inte obetydlig grupp arbetar med icke konstnärligt arbete i egen firma (18,6) och 15, När det gäller arbetslöshet var inte arbetslösa eller utan inkomst . Av dessa fick stöd i någon form. De hårda villkoren för konstnärerna innebär att hade övervägt att lämna sitt konstnärlig yrke. I av fallen var det dålig privatekonomi som medförde att yrket var under omprövning. När det gäller inkomsternas storlek ansåg att var ett normalt år. Av de som inte ansåg att kunde kategoriseras som ett normalår ansåg att det var ett sämre år. Olika stöd spelar en stor roll för konstnärerna. Enbart av konstnärerna hade inte fått något stöd. De mest frekventa stöden kommer, förutom från arbetsmarknadspolitiken, från Konstnärsnämn- den (32,) och (14,). Sammanfattningsvis ger enkätundersökningen en bild av att konst- närerna ofta har stora ekonomiska problem. På uppdrag av och Konstnärliga arbets- marknadsutredningen genomförde SCB en enkät i syfte att få en kompletterande bild över konstnärernas förhållanden. Urvalet för enkätundersökningen var ett s.k. proportionellt stratifierat urval, som omfattade totalt 3 050 personer. Dessa personer ingick i urvalsregistret för den ovan nämnda undersökningen om verksamhets- inriktning och inkomstförhållanden. Man kan säga att för dessa perso- ner gjordes en fördjupad undersökning. Resultat från enkätundersökningen redovisas nedan. Bortfallet på enkäten uppgick till . Bortfallet kan i vissa fall ha en snedvridande effekt på undersökningsresultatet. I detta fall har vi emellertid haft möjlighet att analysera bortfallet. En sådan analys görs. Slutsatsen av denna är att undersökningsresultaten kan användas. Fråga 1: Har Du varit konstnärligt verksam ? Fråga 2: Inom vilket av nedanstående konstnärliga yrken är du huvud- sakligen verksam? Bildkonstnär (skulptör, målare m.m.) Regissör (film, teater, TV) Scenograf, dramaturg, dekoratör Fråga 3: Hur har Du varit konstnärligt yrkesverksam? Mindre än 5 år Längre än 20 år Kommentar: i urvalet har varit konstnärligt verk- samma , längre än . Fråga 4.1: Antal skattefria stipendier eller bidrag Kommentar: 544 angav att de hade fått skattefria stipendier eller bi- drag för konstnärlig verksamhet. 95 angav inget belopp hade fått medel från två håll 38 personer. Fråga 4.2: Procentuell fördelning av skattefria stipendier och bidrag Annat ej skattepliktigt stipen- Kommentar: bidrag svarar för av stöden. Fråga 5.1: Arbete i egen regi/rörelse med konstnärligt arbete? Mindre än /vecka Mer än /vecka Fråga 5.2: Arbete i egen regi/rörelse med annat än konstnärligt arbete? Mindre än /vecka Mer än /vecka Fråga 5.3: Anställning med huvudsakligen konstnärligt arbete? Mindre än /vecka Mer än /vecka Fråga 5.4: Verksamhet i annat arbete med anknytning till min konst- närliga kompetens? Mindre än /vecka Mer än /vecka Fråga 5.5: Anställning i annat arbete utan anknytning till mitt konst- närliga arbete? Mindre än /vecka Mer än /vecka Kommentar: 1 943 personer var verksamma med konstnärligt arbete eller annat arbete. hade inte lämnat tolkningsbart svar. Av tabellen framgår antal arbeten. hade två eller fler arbeten, vilket framgår av tabellen nedan. Fråga 5: Sammanfattning Arbete i egen regi med konstnärligt arbete Arbete i egen regi med annat än konstnär- Anställning med huvudsakligen konstnär- Anställning med anknytning till konstnärlig Arbete utan anknytning till konstnärligt Fråga 6.1: Utövade Du konstnärlig verksamhet i den omfattning Du önskade? Kommentar: utövade konstnärlig verksamhet i den om- fattning de önskade. Däremot önskade att utöva konstnärlig verksamhet i större omfattning. Av dessa tog annat arbete av privatekonomiska skäl (jfr fråga 6.2). uppgav annan orsak. Fråga 6.2: Om Nej, vilken var den viktigaste anledningen? Tvingades ta annat arbete av privateko- Bristande efterfrågan/arbetsmarknadsskäl Fråga 7.1: Var Du arbetslös/utan inkomst ? Kommentar: var arbetslösa , 970 var enligt enkätsvaret arbetslösa. Av dessa fick 683 någon form av stöd. 254 har svarat Nej på frågan, dessa fick inget stöd. Fråga 7.2: Typ av arbetslöshetsstöd Kommentar: Ersättning från arbetslöshetskassa var vanligaste stöd- formen. Av de som fick stöd fick ersättning från arbetslös- hetskassa. Av tabellen nedan framgår hur många som var föremål för en eller flera åtgärder i samband med arbetslöshet. För gjordes mer än en åtgärd. Fråga 7.1: Ersättning från arbetslöshetskassa Mer än 4 månader Kommentar: Av de som fick stöd från arbetslöshetskassa så fick stöd än 4 månader. Fråga 7.2: KAS Mer än 4 månader Fråga 7.3: Utbildningsbidrag Mer än 4 månader Fråga 7.4: Beredskapsarbete Mer än 4 månader Fråga 7.5: Arbetsplatsintroduktion Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. Fråga 7.6: Anställning med rekryteringsstöd Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. Fråga 7.7: Utbildning Mer än 4 månader Fråga 7.8: ALU Mer än 4 månader Fråga 7.9: Starta eget-bidrag Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. Fråga 7.10: Annat Mer än 4 månader Fråga 7: Nej, fick inget stöd Fråga 8: Blev du anvisad annat arbete av arbetsförmedlingen under sådana perioder? Fråga 9: Har Du övervägt att lämna Ditt konstnärliga yrke? Kommentar: har övervägt att lämna sitt yrke. Främsta skälet som anges är att privatekonomin tvingade personen till detta övervägande. Fråga 9: Om Ja, vilken var den viktigaste anledningen? För små möjligheter att Fråga 10: informerat Dig om möjligheterna till byte av yrke? Fråga 11: Var ett normalt inkomstår för Dig? Fråga 11: Om Nej, var nivån på Din inkomst högre eller längre jämfört med andra år? Fråga 12: Har Du konstnärlig högskoleutbildning? Kommentar: hade konstnärlig högskoleutbildning. Fråga 13: Är Du ensamstående eller gift/sammanboende? Fråga 14: Har Du barn som bor i hem? Kommentar: Tabellen visar antal barn i de familjer som hade barn. 3.3Skillnaden mellan bortfall och medverkande Medverkande respektive bortfall i enkäten har följande inkomster: Bortfallsgruppen har något högre genomsnittlig inkomst. Beträf- fande bidrag som utbetalades var inte skillnaden särskilt stor mellan medverkande och bortfall. T.ex. hade medverkande i genomsnitt i arbetsmarknadsstöd(summan av alla arbetsmarknadsåt- gärder). För bortfallet var motsvarande belopp . Vi har inga skäl att anta att det finns skillnader mellan medverkande och bort- fall som väsentligt snedvrider tolkning av resultat. Ansvarig för denna var vid . Den tekniska be- skrivningen som ingår, bygger helt på den tekniska ra pport som sammanställt. Den tekniska rapporten redovisas i det följan- de. I denna rapport görs en teknisk beskrivning av enkätundersökningen Konstnärliga yrkesutövares inkomst- och arbetsvillkor. Undersök- ningen är genomförd av SCB på uppdrag av och Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen. 2EGISTER F¶R URVALSDRAGNING M M Målpopulationen utgörs av yrkesverksamma konstnärer. Att finna en lämplig urvalsram utan alltför stor resursinsats är svårt. Exempelvis innehåller Folk- och bostadsräkningens register yrkeskoder, men dessa avser och anses därför inaktuella. Fackliga organisationers medlemsregister skulle kunna utnyttjas, men de finns inte alltid till- gängliga på datamedium. Den tid som står till utredningarnas förfo- gande tillåter inte heller att en urvalsram b yggs upp med utgångspunkt från befintliga register. och för register över per- soner som söker/erhåller olika typer av stipendier och bidrag. De två utredningarna har kommit överens med registerhållarna att utnyttja dessa register i den nu aktuella studien. Datainspektionen har och givit sitt tillstånd till detta. Från har SCB erhållit register med uppgift om personer som 1991 -1995 sökt stipendier och bidrag. De register som erhållits från innehåller sökande . Dessa register kallas fortsättningsvis sökanderegister. 5RVALSREGISTER STRATIFIERING M M Samma person kan ha sökt bidrag från både och från författarfonden och vid flera olika tillfällen. Vid uppb yggnaden av urvalsregister har sökanderegister rensats från dubletter. Dessutom har sökande för projektgrupper tagits bort. omfattar då totalt 13 460 unika personnummer. Sökanderegistrena innehåller koder för olika yrkesgrupper/genrer. I registret från kan följande beteckningar före- komma: kj = kulturjournalist ö = översättare u = barn- och ungdomsförfattare fot = fotograf te = tecknare 700 = dramatiker Beteckning saknas = person som inte debuterat. innehåller 15 grupper av olika genrer samt en grupp utan beteckning. JF=Jazz/folk/rock (bl.a. Författarfondens register) I samband med urvalsdragningen har små grupper slagits samman och följande stratifiering är gjord: JF=Jazz/folk/rock med författare, dramatiker etc. eller Vi får totalt (2 x 13) = 26 strata. Syftet med stratifieringen är att förbättra precisionen, det vill säga reducera felmarginalen, för vikti- ga redovisningsgrupper. Urvalet för enkätundersökningen är ett proportionellt stratifierat urval som omfattar totalt 3 050 personer. Vid urvalsdragningen har en indel- ning skett i strata efter yrkesgrupp/genre och kön. Inom strata har ett obundet slumpmässigt urval dragits. !NTAL PERSONER I POPULATION OCH URVAL F¶RDELADE EFTER STRATA 0 (sammanslaget med 205) Aktuella namn- och adressuppgifter för urvalspersonerna har häm- tats från registret för rikets totala befolkning. Uppgifter saknades då för 107 personnummer. För dessa kan personnummer vara felaktiga, per- sonerna är inte längre mantalsskrivna i , de kan ha avlidit etc. Undersökningen genomfördes med postenkäter, se bilaga. Omkring efter utskicket fick samtliga urvalspersoner ett så kallat tack- och påminnelsekort. efter första utskicket skickades ytterligare en påminnelse med en ny enkät till de personer som ännu inte svarat. Samtliga urvalspersoner fick i samband med enkäten ett följebrev som beskrev undersökningen syfte, innehåll m.m. Se bilaga. Fältarbetet genomförde huvudsakligen . Insam- lingen avslutades . 3.4.4 Bortfallsredovisning och resultat av fältarbetet I nedanstående tablå redovisas undersökningens bortfall. Övertäckningen utgörs av de personer som meddelat att de inte är yrkesverksamma konstnärer eller som inte varit det (kod 23 och 24, se nedan). Det initiala bortfallet på 107 personer är de personnummer som inte matchar mot registret över rikets totala befolkning. Detta kan bero på att personnumren i urvalsramen är felaktiga, att personerna inte är bosatta i , att de är avlidna etc. Av de inkomna svaren var 48 ej identifierbara. Dessa svar finns re- gistrerade och har då löpnummer som börjar med 9 000. Uppgifter från andra register kan däremot inte kopplas till de svaren. Bortfallet om det definieras som alla som ej lämnat identifierbart svar, uppgick totalt till . Resultatet av fältarbetet redovisas nedan. Följande KODER för svar och bortfall har använts: 23Ej konstnärligt verksam på 24Har inte konstnärligt yrke 53Blanketten insänd men utan svar 54Ej tid att svara Bortfallet kan vara en störande felkälla i undersökningen. Det går inte att bortse från att skillnaderna kan vara betydande mellan bortfallet och de svarande då det gäller de undersökta variablerna. Man brukar i detta sammanhang tala om bortfallets snedvridande effekter (se av- snitt 3.4.5). 3.4.5Estimation (Viktning av urvalet) Vikterna baseras på uppgifter från urvalet och kända polulationstotaler. Vikterna har beräknats enligt den stratifiering som gjordes vid urvals- dragningen. Bortfallet hanteras med s.k. rak uppräkning inom strata. Detta in- nebär att vi antar att bortfallet har samma egenskaper som de svarande inom strata. Varje individ tilldelas en vikt som gäller för samtliga va- riabler i undersökningen. Vikterna (W) har beräknats enligt följande sätt: N h är antalet individer i populationen i stratum H m h är antalet individer som svarat i urvalet (inklusive övertäckning) i stratum H Individer som är bortfall tilldelas vikten noll. Samtliga skattningar som redovisats är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersökningen. Osäker- heten uppstår redan i försöket att avgränsa populationen. Bortsett från detta orsakas osäkerhet i skattningarna genom att exempelvis endast ett urval undersöks (urvalsfel), svar saknas från personer som ingår i ur- valet (bortfallsfel) och frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel). För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga fel och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet - felmarginal - hos resultaten och systema- tiska fel påverkar (snedvrider) resultaten i en viss riktning vilket leder till en överskattning eller underskattning. Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel och slumpmäs- siga mätfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett 95-procentigt konfidensinter- vall för en skattning bildas genom: skattning ± 1,96 . (medelfelet för skattningen). Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden . Med ett 95- procentigt konfidensintervall menas att det i 95 av 100 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försumbara. Det är praxis att tillämpa 95-procentiga konfidensintervall när man uttalar sig om statistiskt säkerställda skillnader. Det är möjligt att utifrån kända uppgifter beräkna kondfidensintervall för skattade resultat. Med hjälp av dessa kan man fastställa om skillnader i resultat mellan olika undersökningsgrupp är signifikanta eller lika gärna kan bero på slumpen. Bortfall och mätfel är vanligtvis de felkällor som i första hand orsakar systematiska fel. För att förhindra mätfelens omfattning har datamate- rialet genomgått olika granskningsåtgärder. SCB har dock ingen mer specifik uppfattning om eventuella mätfels omfattning eller effekter för denna undersökning. För detta krävs någon form av evalveringsstudie (till exempel återinterjvustudie). 4Undersökning av konstnärernas näringsverksamhet 4.1Syfte och underlagets begränsningar I detta avsnitt jämförs konstnärers inkomster och kostnader inom den konstnärliga näringsverksamheten med vad som gäller för övriga näringsidkare, samt mellan olika kategorier av konstnärlig verksamhet. Syftet är att försöka identifiera likheter och skillnader mellan konst- närlig och övrig näringsverksamhet, samt vad som skiljer mellan olika konstnärliga verksamheter. Detta görs med utgångspunkt från Riks- skatteverkets taxeringsdata och SRU- (Särskilt räkenskapsutdrag) information. Data avser , dvs. gäller in- komster och kostnader. SRU-informationen började samlas in från och med . Materialet är således i en uppb yggnadsfas. Detta innebär att en del barnsjukdomar för registerinformationen kvarstår. Bortsett från dessa barnsjukdomar är registerdata bland de bättre informationskällorna för att genomföra den tänkta jämförelse- studien. Det datamaterial som utredningen fått ta del av är summariskt rättat, t.ex. är korrigeringar som enskilda handläggare gjort under taxerings- arbetet inte tillfullo överförda till datamedia. Således återfinns både grova felstansningar, felskrivningar och logiska felaktigheter (t.ex. ej korrigerade felsummeringar). Av erfarenhet från denna typ av data återfinns största delen av felaktigheterna hos näringsidkare som ej gör årsbokslut (dvs. N1 taxerare). Majoriteten av de konstnärliga närings- idkarna finns hos denna kategori (se nedan för fördelning mellan näringsidkare utan [N1] och med [N2] årsbokslut). De tidsbe- gränsningar som funnits för sammanställningen av informationen har ej tillåtit ett rättningsarbete. Därför har enbart de iögonfallande (stora) felaktigheterna korrigerats. Detta innebär att de redovisade siffrorna kan innehålla små felaktigheter. Materialet består av taxeringsdata från 4 326 N1 och 1 000 N2 nä- ringsverksamheter med konstnärlig inriktning. Efter justeringar av materialet där vissa observationer exkluderats återstår ett material av 5 035 personer med inriktning mot konstnärlig näringsverksamhet. Bland de observationer som exkluderats återfinns de i tabell 1 och 2 redovisade näringsidkare som haft bruttoinkomster 1 från jordbruk och fastighet, vilket är av näringsidkarna haft. Summa bruttoinkomster av jordbruk och fastighet var för dessa indivi- der ca . Kvarvarande observationer redovisar enbart bruttoinkomst av rörelse. Detta betyder dock inte att vi kan vara säkra på att bruttoinkomsterna från rörelsen enbart kommer från den konstnärliga verksamheten. Då all enskild näringsverksamhet taxeras såsom en enda verksamhet innebär det att inkomster från annan näringsverksamhet som konstnären, utöver den konstnärliga, bedriver 1 Med bruttoinkomster menas inkomster från försäljning och utfört arbete, samt övriga inkomster i verksamheten förutom finansiella inkomster (t.ex. räntor). Hänsyn till kostnader är således inte taget. samlas till en bruttoinkomst av rörelse. Det finns inga möjligheter från taxeringsdata att särredovisa konstnärlig och annan näringsverksamhet. Dock kan vissa poster i SRU-informationen ge oss vissa indikationer på att även annan rörelse än konstnärlig verksamhet redovisas i materialet. Exempel på detta diskuteras nedan. 4.2Jämförelse mellan konstnärlig och övrig enskild näringsverksamhet "RUTTOINKOMSTER I VERKSAMHETEN Med ovanstående reservationer jämförs i detta avsnitt näringsidkare med konstnärlig respektive icke konstnärlig verksamhet. Tabell 3 redovisar bruttoinkomster för konstnärlig och icke konstnärlig verk- samhet, dvs. i den sistnämnda gruppen ingår alla enskilda närings- idkare. Dessa inkomster delades in i intervaller för att ge en översikts- bild av fördelningen av bruttoinkomster. Denna fördelning är återgiven i figur 1. Näringsidkare med konstnärlig inriktning har summa brutto- inkomst av näringsverksamhet på ca medan en- skild näringsverksamhet har summa bruttoinkomster av näringsverk- samhet på ca . Inkomstfördelningarna för båda typer av näringsidkare är skeva med tonvikt mot de lägre inkomstskik- ten; dock är det fler näringsidkare med konstnärlig inriktning som har låga inkomster jämfört med enskilda näringsidkare i stort. Enda un- dantaget från denna övervikt av lägre bruttoinkomster för konstnärerna är för gruppen näringsidkare med inga inkomster alls. Medianinkoms- terna ligger för konstnärerna på medan de för enskild närings- verksamhet i övrigt ligger på ca . Huruvida de skillnader som visas i figur 1 är statistiskt signifikanta kan dock inte utläsas. –VERSKOTT RESPEKTIVE UNDERSKOTT AV VERKSAMHETEN Bilden blir dock något annorlunda när man ser på fördelningen över rörelseöverskott 2, tabell 4 och figur 2. Bilden över fördelningarna av rörelseöverskott från konstnärlig och enskild näringsverksamhet upp- visar mycket små skillnader. Båda fördelningarna är skeva mot de lägre 2 Rörelseöverskott definieras som bruttoinkomster plus finansiella inkomster minus kostnader och bokföringsmässiga avsättningar. Blir resultatet positivt har näringsidkaren ett rörelseöverskott som skall tas upp till beskattning på dennes självdeklaration under rubriken inkomst av näringsverksamhet. Blir resultatet negativt uppstår rörelseunderskott. De skillnader som dock finns skulle med stor sannolikhet ej vara statistiskt signifikanta, varvid slutsatsen skulle vara att fördel- ningarna är lika. Summa rörelseöverskott från enskild näringsverk- samhet är 15,5 miljarder medan summan för konstnärlig verksamhet är . Snittsiffrorna av rörelseöverskott ligger dock högre för konstnärerna än för hela gruppen näringsidkare. Medianöver- skottet för konstnärer ligger på ca medan den för nä- ringsidkare i stort ligger på ca . Ett tänkbart skäl till att medianöverskottet hos konstnärerna är högre än i populationen närings- idkare skulle vara ett lägre utnyttjande av resultatutjämnade åtgärder. För att få klarhet i dessa frågor behövs en fördjupad analys av avsätt- ningarna till periodiseringsfonder, expansionsmedel och ränteför- delning. I tabell 5 redovisas rörelseunderskott för konstnärlig verksamhet och enskild näringsverksamhet. Denna jämförelse visar på samma tendenser som jämförelsen av bruttoinkomster. Dock är skillnaderna något större vid jämförelsen av underskott. Konstnärlig verksamhet har en kraftig samling av underskotten i de lägre skikten. Summa rörelse- underskott inom enskild näringsverksamhet är medan konstnärlig verksamhet har summa underskott på . För de näringsidkare vars verksamhet gått med underskott ligger medianunderskottet för konstnärer på ca . För enskild näringsverksamhet ligger medianunderskottet på ca .