sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Kommittén har i tilläggsdirektiv (dir. 1997:30) fått i uppdrag att dels utarbeta förslag till måldokument för den pedagogiska verksamheten i förskolan, dels göra en översyn av skollagen utifrån de krav integrationen samt nya måldokument ställer på verksamheterna. Uppdraget skall vara slutfört . Utredningen om föräldrautbildning har diskuterat vilken roll förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen kan ges när det gäller stöd i föräldra- skapet/föräldrautbildningen. Utredningen konstaterar härvid att det inom de aktuella verksamheterna handlar om föräldrasamarbete och föräldramedverkan och inte om direkt utbildning. Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen ger givetvis föräld- rarna stöd i rollen som förälder genom den dagliga kontakten med per- sonalen, föräldramöten och enskilda samtal. Mål och riktlinjer för sko- lan lägger också stor tonvikt på ökad delaktighet och ökat inflytande En väl fungerande barnomsorg och skola med en väl utvecklad föräldrasamverkan kan således sägas ha som INDIREKT effekt att föräldrar får ett viktigt och bra stöd i föräldraskapet. Föräldrasamar- bete respektive inflytande bör, enligt utredningens mening, kontinuer- ligt utvärderas och är också ett angeläget område för fortbildning och forskning. &¶RSKOLA SKOLA OCH SKOLBARNSOMSORG SOM M¶TESPLATSER som utredningen konstaterar att det faller utanför förskolans, skolans och skolbarnsomsorgens uppdrag att bedriva direkt riktad för- äldrautbildning är det viktigt att understryka att dessa verksamheter är viktiga mötesplatser för föräldrar. Utredningen har tagit del av flera intressanta projekt och exempel på medvetna och framgångsrika sats- ningar som syftar till att skapa kontakt föräldrarna emellan inom de aktuella verksamheterna. Förskolan, skolan eller fritidshemmet kan upplåta lokaler för möten, underlätta och uppmuntra till möten mellan föräldrarna och ge förslag på hur föräldrarna kan mötas på annat sätt. kan också anlitas för föräldrarnas möten inom olika temaområden. I mötena mel- lan föräldrar kan behov uppstå av att träffas mer och göra saker till- sammans med barnen eller av att träffas i diskussionsgrupper kring hur skolan fungerar, hur det är att vara förälder till ett barn som har börjat skolan, till en tonåring osv. Många möten kan ordnas och ledas av för- äldrarna själva, föreläsare och lärare kan bjudas in. Det kan ske i för- skolans- eller fritidshemmets lokaler när föräldrarna vill träffas vid !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 115 egna möten och . Personalen i förskole- och fritids- hemsverksamheten och skolan har en viktig roll i att ta vara på föräld- rarnas intresse och engagemang och bistå dem om de vill bilda grupper. Skolan har mycket att vinna genom att öppna sig mot verksamheter utanför skolan, av det lokala arbetslivet och andra institutioner och människor i närsamhället. I läroplanen förutsätts att skolan samverkar med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På många håll i landet är t.ex. samverkan mellan skola och närpolis under uppb yggnad. En modell för stöd i föräldraskapet/föräldrautbildningen är att polisen i samarbete med skolan och ett eller flera studieförbund anordnar gruppverksamhet för föräldrar. Temat för mötena kan handla om allt från föräldraskap till att förebygga mobbning och missbruk av droger. &¶R¤LDRASAMARBETET INOM F¶RSKOLAN Förskoleverksamheten omfattar förskola, som organiseras som daghem eller deltidsgrupp, familjedaghem eller kompletterande förskoleverk- samhet (öppen förskola). Alla barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrar har rätt till plats inom den kommunala förskole- och fritidshemsverksamheten från och med . av förskolebarnen har plats inom den kommunala barnomsorgen eller i föräldradriven verk- samhet. Förskoleverksamheten är därför en mötesplats för många för- äldrar som har förskolebarn. Det finns dock ett stor grupp föräldrar som bl.a. på grund av sina AR BETSL¶SHET, står utanför denna möjlighet genom att deras barn inte har plats på daghem eller i familjedaghem. Det har blivit allt vanligare att barn som har plats på daghem mister sin plats när deras föräldrar blir arbetslösa. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING ifrågasätter att detta tillämpas som en generell åtgärd, med tanke på den påfrestning som arbetslöshet oftast innebär. När föräldrar är arbetslösa skulle det vara ett stöd för barnen att få ha kvar sin plats inom barnomsorgen. Detta skulle också ge ett stöd till föräldrarna. Den öppna förskolan har i annat fall en sär- skild betydelse genom att föräldrar som är arbetslösa och deras barn har en plats att besöka tillsammans åtminstone någon eller . För dessa föräldrar förekommer ibland att den öppna förskolan, del- tidsförskolan eller annan föräldra-barn-verksamhet som anordnas ge- nom frivilliga organisationer, kyrkliga samfund och studieförbund fyller en viktig funktion som mötesplatser där de kan träffa andra för- äldrar och personal som arbetar med deras barn. 116 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Samarbetet med föräldrarna är en grundläggande del i barnomsor- gens verksamhet. För att detta samarbete skall fungera behöver perso- nalen ha tillräckligt med tid och en god kompetens. De dagliga kontak- terna måste fungera på ett ömsesidigt respektfullt sätt. Personalen har behov av kontakt med föräldrarna för att lära känna barnets bakgrund, få en bild av vad som händer runt barnet och få en bra kontakt med barnen. Personalen har också behov av att belysa för föräldrarna hur verksamheten fungerar och är organiserad. Detta kan ha betydelse för föräldrarna skall känna sig delaktiga i verksamheten. Föräldrarna har behov av kontakt med personalen för att diskutera hur barnet fungerar i barngruppen, barnets utveckling och behov. För föräldrarna är det viktigt att personalen känner och förstår bar- nen och kan stödja dem alltefter deras utvecklingsnivå. Detta förutsätter ett nära samarbete mellan förskolans personal och föräldrarna. Brister i kontakten kan skapa osäkerhet hos barnet och lägga grunden till felaktiga förväntningar och missförstånd hos både personal och föräldrar. För föräldrarna behöver kunna lita på personalens kompetens och bedömningar. Arbetet i förskolan måste bygga på en gr undläggande respekt för föräldrarna – deras kompetens som föräldrar, respekten för vars och ens värderingar och kulturella bakgrund samt rätten och ansvaret att fostra sina barn i en anda som känns riktig enligt familjens traditioner. är det förskolepersonalens ansvar att med hänsyn till olika barns behov och föräldrarnas önskemål forma en förskoleverksamhet som bygger på yrkeskunskap och erfarenheter. Personalens professionella kompetens är viktig för att mötet mellan föräldrar och personal skall fungera på ett bra sätt och att det finns en respekt för varandras kompetens och integritet. För föräldrarna är det av betydelse att de upplever att deras kompetens som föräldrar duger. För de yrkesverksamma är det angeläget att de känner föräldrarna vär- desätter kunskap och erfarenhet. Personalen kan ha en betydelsefull roll i att fånga upp det som fungerar bra i relationerna mellan föräldrar och barn och stärka och stimulera detta samspel. Förskolan måste sträva efter att nå varje förälder och alla föräldrar ska kunna vara med och påverka verksamheten i förskolan. Föräldrarna ska känna att de är välkomna och att deras synpunkter tas till vara. För- äldrarna ska kunna delta i planeringsmöten och medverka i förskolans arbete. De kan också ha mer omfattande inflytande och delaktighet ge- nom exempelvis föräldraråd och föräldrakooperativ. Föräldrarna skall ges möjlighet till inflytande över verksamhetens innehåll och organisation. Detta förutsätter att föräldrarna håller sig orienterade om vad som händer inom förskole- och fritidshemsverk- samheten och att de själva deltar med viss kontinuitet. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 117 ven verksamhet på daghemmet utvecklar också kontakter mellan för- äldrarna. Den kan också vara en tillgång för personalen och ge nya per- spektiv på verksamhetens innehåll och på vad barnen behöver. Föräldrarna kan bjuda in till temagrupper eller tar över ansvaret vid föräldraträffar. Förskollärare, förskolepsykologer, socialarbetare eller familjerådgivare kan medverka som resurspersoner vad gäller frågor om barns utveckling och behov, språkutveckling, somatiska utveckling, hur man förebygger allergi och överkänslighet samt frågor kring norm- bildning, barnuppfostran och TV-tittande. Ett värdefullt stöd i föräldraskapet är också att föräldrarna känner trygghet angående den miljö där barnen vistas, att de vet att miljön är så riskfri som möjligt, så att barnet på bästa sätt skyddas mot olycksfall. Barn i skolan omfattas av ARBETSMILJ¶LAGEN, vilket innebär ett rättsligt skydd för barn om det skulle inträffa en olycka i skolan och en trygghet för föräldrarna. Det innebär också att åtgärder vidtas i För barn i förskolan gäller inte denna lagstiftning. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser, såsom också har fram- förts av i ett förslag till regeringen, att barn i för- skolan, skolbarnsomsorgen och sexårsverksamheten bör omfattas av arbetsmiljölagen på samma sätt som skolbarnen. &¶R¤LDRASAMARBETET INOM SKOLBARNSOMSORGEN Skolbarnsomsorgen omfattar samhällets omsorg om barn i åldrarna 7– den del av dagen då barnet inte vistas i skolan och under lov. Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt erbjuda en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Skolbarnsomsorgen omfattar fritidshem i olika former, integrerad barnomsorg, familjedaghem och viss öppen fritidsverksamhet. Även enskilda fritidshem räknas till skol- barnsomsorgen. har begreppet skolbarnsomsorg ersatts eller använts parallellt med fritidshem. I det pedagogiska programmet för fritidshemmen 43 anges bl.a. att personalen har ansvar för att utveckla kontakten med alla barns föräld- rar och att alla föräldrar har rätt att få veta hur verksamheten bedrivs. De har också rätt att vara med och påverka verksamheten. Barnet börjar vanligtvis i skolan och fritidshemmet . Detta innebär att föräldrarna får två nya personalgrupper att samarbeta med. Föräldrarna kan känna osäkerhet om hur de ska förhålla sig till de många nya kontakterna. För både barn och föräldrar är det viktig att de får bekanta sig med de nya verksamheterna och får en succes- siv förberedelse och introduktion. En annan förändring är att barnet 43 Pedagogiskt program för fritidshem. Allmänna råd från 1988:7. 118 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET i skolbarnsomsorgen inte alltid hämtas och lämnas av för- äldrarna, vilket betyder att andra former av regelbundna kontakter och informationstillfällen måste utvecklas mellan personalen och föräld- rarna. Efter hand som barnet blir äldre minskar det omedelbara behovet av föräldrarnas stöd och omvårdnad och barnet klarar sig mer på egen hand. Barnet utvecklar sina kontakter med andra vuxna och umgänget med kamrater blir allt viktigare. Denna begynnande frigörelse innebär ofta att föräldrarnas inblick och insyn i barnets liv minskar. Detta är också en förutsättning för barnets utveckling till ett moget och själv- ständigt liv. Skolbarnsomsorgen kan därför vara ett stöd för föräldrarna i denna brytningstid genom att det där finns andra vuxna som känner barnet, följer och förstår dess utveckling. Genom ett system med SAMLAD SKOLDAG, som utvecklats i många kommuner, kan kommunens skolor och skolbarnsomsorgen samverka under fasta tider och strukturerade former. Den samlade skoldagen kan innebära att skol- och fritidshemspersonal gör en uppdelning av ansva- ret under delar av skoldagen. En sådan samverkan förutsätter gemen- sam planering utifrån barnens behov och önskemål. Den ger också för- utsättningar för en gemensam och mer samordnad kontakt med föräld- rarna från skolans och fritidshemmens sida och kan underlätta föräld- rarnas kontakter med verksamheten. &¶R¤LDRASAMARBETET I SKOLAN Skolan har ett ansvar för att samarbeta med föräldrarna och har därvid också ansvar för att utveckla föräldrarnas intresse för skolans verksam- het. Föräldrarna och skolan tar olika initiativ och har olika roller. Sko- lan har ett ansvar för att både informera föräldrarna och få hjälp från föräldrarna i barnets lärande. Skolan har också ett ansvar för att föräld- rar och lärare möts. Utredningen anser att stöd i föräldrarollen för skolbarnsföräldrar handlar om: ·samverkan kring det enskilda barnet, ·samverkan kring skolan som sådan och ·möjligheten att använda skolan som en utgångspunkt för kun- skapsöverföring till föräldrarna. Samverkan kring det enskilda barnet syftar till att föräldrarna ska känna till vad som händer kring barnet i skolan och hur det fungerar för deras barn, att föräldrarna har en bra kontakt med skolan och lärarna och känner sig trygga i sin föräldraroll i förhållande till skolan. Samverkan kring skolan handlar om att föräldrarna känner till sko- lan som institution, vilka normer och regler som gäller, vad som händer !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 119 i skolan, att föräldrarna har en bra kontakt med andra föräldrar, att för- äldrarna kan använda skolan som en mötesplats och få stöd och upp- muntran till föräldrasamarbete. Möjligheten att använda skolan som en resurs för kunskapsöverfö- ring handlar om skolans sociala uppdrag och samhällets intresse av att föräldrar skall ha kunskap i vissa frågor som är viktiga i deras roll som föräldrar. Där ingår t.ex. att föräldrar bör vara orienterade om risker med bruk och missbruk av tobak, alkohol och droger, hur tecken på missbruk kan yttra sig och vad man kan göra som förälder vid miss- tanke om missbruk. Det ingår också att föräldrar bör ha tillfälle att dis- kutera med andra föräldrar och med skolan om förhållningssätt i sam- band med mobbning, våld och rasistiska yttringar. För föräldrar kan det vara angeläget att diskutera uppfostringsfrågor, gränssättning och ton- årsproblem med andra föräldrar som har barn i skolan. Det finns en konkurrenssituation i skolan om föräldrarnas tid och ork. Föräldrarna skall dels ha tid för barnens läxläsning i hemmet, dels ha tid för att medverka i olika aktiviteter som skolan ordnar. Detta in- nebär att de föräldramöten och andra träffar som skolan ordnar måste vara av god kvalitet. För skolan finns mycket att vinna på att föräld- rarna har en positiv inställning till skolan, eftersom flera undersök- ningar har visat att om föräldrarna är positiva till skolan och skolarbetet påverkas elevernas skolresultat och intresse för skolan. Föräldrar som är väl informerade om sina barns skolförhållanden och som känner till- tro till skolans verksamhet kan ge sina barn trygghet och stöd i inlär- ningen. För föräldrarna är det angeläget att ha en bra kontakt med skolan under barnets hela skoltid. Föräldrarna är oftast mest aktiva under sina barns första år i skolan. Sedan avtar i många fall deras intresse succes- sivt och de finns sällan med i skolan under barnets gymnasietid. Orsa- kerna till detta ligger både hos skolan och föräldrarna. Många föräldrar anser sig varken ha tid eller intresse av att delta i aktiviteter som skolan eller andra föräldrar ordnar. Här handlar det också om att hitta frågor som föräldrarna anser angelägna att diskutera. För många föräldrar kan föräldramötena handla mest eller enbart om att läraren informerar om skolans verksamhet och tar upp förhållande- vis enkla frågor. Det finns härvid en risk för ett ytligt möte mellan föräldrar och lärare som inte inspirerar föräldrarna att söka ytterligare kontakt med skolan eller att delta i fler föräldramöten. Andra möten kan däremot ge tillfälle till ett mer omfattande utbyte av information och åsikter som inspirerar till fortsatta träffar. Inom skolbarnsomsorgen och framför allt inom förskoleverksam- heten upprätthålls kontakter genom att personal och föräldrar träffas 120 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Inom förskola och skolbarnsomsorg finns en tradition av en- skilda samtal kring barnens utveckling. Utvecklingssamtal i skolan kan ses som ett medel för att öka föräldrar- nas kontakter med skolan. Genom utvecklingssamtalet vill skolan främja elevens sociala och kunskapsmässiga utveckling. Utvecklings- samtal infördes som en ny verksamhet i skolan i samband med den nya läroplanen för (Lpo 94). Utvecklingssamtal skall hållas minst en gång varje termin mellan elever, lärare och föräldrar. Målet för samtalen är att elever, föräldrar och lärare ska ta ett gemensamt an- svar för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling. Utvecklingssamtalen ska vara en del av en fortlöpande kontakt mellan hemmet och skolan. Riksdagsbeslutet om utvecklingssamtal med föräldrar, elever och lärare markerar att sådana samtal är det vikti- gaste sättet att informera föräldrarna om deras barns situation i skolan och för skolan att bli informerad av föräldrarna om barnet. Utveck- lingssamtalet är en betydelsefull kanal i skolan där skolpersonal kan ge generellt eller riktat stöd i frågor som rör enskilda föräldrar. Skolan har en erfarenhet och kompetens som ger ett stöd till föräldrarna och för- äldrarna har erfarenheter som skolan behöver ta del av. Utvecklings- samtalen ger således stöd i kontakterna med föräldrarna, men utbild- ning och fortbildning av lärare krävs på många håll för att utvecklings- samtalen skall förbättras. Riksdagsbeslutet om UTVECKLINGSSAMTAL i skolan med föräldrar, ele- ver och lärare markerar att sådana samtal är ett viktigt sätt att skapa goda förutsättningar för elevernas sociala och kunskapsmässiga ut- veckling. De frågor som kommer fram vid utvecklingssamtalen ger läraren en uppfattning om vilka frågor som är gemensamma för flera föräldrar i samma klass. Lärarens roll kan därvid vara att ta upp sådana frågor gemensamt vid föräldramöten eller ge föräldrarna förslag på teman som de kan ta upp vid möten som de själva initierar. Skolan kan uppmuntra föräldrars initiativ att bilda föräldragrupper eller andra gemensamma aktiviteter . Detta kan tas upp vid klassmötet, föräldramötet eller vid klassrådets möte. Det är därvid värdefullt med samarbete mellan skolan, den lokala , frivilligorganisationerna eller studieförbunden. Detta kan också bidra till att fler föräldrar deltar i skolans temadagar, föräld- raträffar och liknande. En förutsättning är att föräldrar känner att de är delaktiga i skolans arbete och att de upplever att de har ett utbyte av att !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 121 Ett stöd till föräldrarna är också att skolan upplåter sina lokaler för föräldrarnas möten och andra aktiviteter. +LASSM¶TET kan utvecklas som ett forum för diskussion mellan för- äldrar om frågor som rör skolan och föräldraskap m.m. Klassmötet skulle därvid kunna bli en öppning för föräldrarnas inflytande i skolan. Klassmötet skulle i sin tur kunna generera behov hos föräldrarna av att träffas i andra former. Det s.k. rådslaget för klassföräldrar skulle också 3KOLH¤LSOV¥RDEN når eleverna på ett nära och ofta förtroendefullt sätt. Skolhälsovården har erfarenheter och resurser som är en tillgång för föräldrarna. Skolsköterskan kan bidra både i det generella stödet till föräldrarna och i det mer riktade stödet. Genom att skolsköterskan del- tar i föräldraträffar kan hon ge underlag till diskussion i frågor som rör elevernas miljö, hälsa, psykiska och fysiska välbefinnande. Skolhälso- vårdens 44 elevundersökningar är ett erbjudande till eleverna som de flesta utnyttjar. Även de flesta fristående skolor, som inte är skyldiga att anordna skolhälsovård, erbjuder elevundersökningar. För tonåringar som bor i större kommuner finns ungdomsmottagningar som de kan vända sig till. Samarbete mellan skolan och ungdomsmottagningar fö- rekommer ofta, genom att skolsköterskan ordnar besök på ungdoms- mottagningen eller genom att personalen vid ungdomsmottagningen kommer till skolan och deltar i dess sex- och samlevnadsundervis- ning.45 Rektor är ansvarig för utformningen av undervisningen och elev- vårdsverksamheten så att eleverna får det särskilda stöd och den sär- skilda hjälp de behöver (Lpo 94). och skolpsykologer) har en yrkesmässig träning i att möta och samtala med eleverna och föräldrarna. Elevvårdspersonalen är en viktig resurs för föräldrar dels i individuella möten, dels i möten med grupper av föräldrar. Det finns dock numera ingen skyldighet för skolorna att ha skolkuratorer och skolpsykologer. Detta har inneburit att denna perso- nal inte finns anställd vid alla skolor, utan anlitas i stället vid behov, vilket i sin tur medför att kunskapen om förhållanden på respektive skola minskar, liksom möjligheten till kontinuerlig kontakt med föräld- rarna. Kontakten mellan föräldrarna och skolan är inte alltid så öppen och förtroendefull. Det förekommer att skolan tar kontakt med föräldrarna först när det finns ett mer tydligt problem som skolan har svårt att han- 44Samverkan för utveckling. Om förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen. 45Är en hälsoupplysare eller hälsorisk? En antologi om hälsoarbete i skolan sammanställd av . 122 !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET Föräldrarna är dock en resurs för skolan om de möts med respekt, får adekvat information och om deras förslag tas till vara. Här handlar det också om lärarnas kompetens att ta till vara det som sker i mötet med föräldrarna och att medverka till att lyfta fram föräldrarnas frågor. Föräldrar vill påverka om de får möjlighet till det. bara i trivselfrågor utan det handlar om ett reellt inflytande i skolans alla frågor. När föräldrar får ett reellt inflytande kan de också medverka till förbättringar och de blir mer engagerade. Det kan också innebära att fler föräldrar genom aktiva insatser i skolan kan inspireras till att delta i den politiska opinionsbildningen när det gäller att skapa olika slags re- surser till skolorna. Det finns ytterligare ett värde i att föräldrarnas möten i skolan i all- mänhet leds av föräldrarna själva. Ett skäl är att många föräldrar känner sig vara i underläge i förhållande till läraren och skolan. intresse för att fortsätta att komma till och delta i möten b ygger på att föräldrarna känner att de har initiativet och att mötena är viktiga för dem själva och deras barn. Skolan omfattar alla barn och skolan utgör en stor möjlighet till fö- rebyggande arbete. Många föräldrar anser att skolan fungerar bra och har ett relativt stort förtroende för att läraren. Enligt rapporten ¶R¤LD RASKAP I F¶R¤NDRINGSTIDER46 kan många föräldrar tänka sig att kontakta läraren och elevvården om barnet har såväl små som stora problem. I denna rapport redovisas resultat av intervjuer med föräldrar i fyra kommuner. Intervjuerna visar att föräldrarna har behov av att prata med läraren i olika situationer och få råd och stöd, men att skolan inte riktigt kan svara upp mot detta behov. I rapporten anges därvid (sid. 85): Vi tror att det är viktigt att ta föräldrarnas signaler om att de skulle kunna prata med läraren i olika situationer på allvar. För att lärarna skall kunna möta upp mot föräldrarnas behov behöver de delvis en annan kompetens. Dessutom vet vi genom våra seminarieserier att skolan kan vara en sluten värld vilket försvårar för- nyelse. Skolan måste öppnas upp och personalen måste få stöd och ökad kunskap för att kunna vara ett bättre stöd till barn och föräldrar i utsatta situationer. Skolan ska inte ta hela ansvaret utan andra kommunala instanser måste givetvis komplettera med sin kompe- tens. Därför är det viktigt att personalen i skolan får verktyg att be- döma när det är deras sak att ingripa och när de ska förmedla sina insikter vidare till exempelvis individ- och familjeomsorgen. (EMBES¶K i skolbarnens familjer har visat sig ge värdefulla effekter på samarbetet mellan skolan och föräldrarna. Detta har prövats inom projektet , på flera orter i . 46 , Å., Föräldraskap i förändringstider, , Barnfakta, 1997. !RENOR F¶R ST¶D I F¶R¤LDRASKAPET 123 den modell som använts ingår att läraren gör hembesök hos varje elev och bygger upp en kontakt med föräldrarna, samt gör en överenskom- melse med föräldrarna om hur det fortsatta samarbetet skall gå till.