sou · GLB3191 · 1998-01-01 00:00:00 — Troligare är att två eller tre av de svenska storföretagen går in i internationella allianser av delvis "fel orsaker" att döma av enkäten och intervjuerna. Brittiska eller holländska bolag skulle då bli uppvaktade av svenska beslutsfattare vilka gärna själva flyttar in hos sin tilltänkte partner för att förverkliga privat- ekonomiska drömmar. Ett helt fristående flyttningsbeslut kan knappast heller uteslutas. Ett sådant skulle ge eko i den finansiella världspressen. Företags- ledningar flyttar på grund av fusioner och allianser, handelsblock- ader, ägarförändringar samt enskilda ägares skattesituation. Men det är svårt att finna någon som dragit upp bopålarna med hänvis- ning till allmänna skattetrycket och allmänna företagsklimatet. riskerar att bli första exemplet på detta. För myndigheten in skulle sådant få svåra efterverkningar. Vem vågar flytta kvalificerad verksamhet till en nation där inte ens de egna företagen och kompetensarbetarna vill vara kvar? Mycket av den värdefullaste delen av svenskt företagande, den som ger utrymme för höga löner och stora skatteuttag är den verksamhet som finns kring de större internationella företagens huvudkvarter. Den svenska ekonomin har anpassats till detta. Landet har därför två tekniska högskolor av mycket god interna- tionell klass, en handelshögskola med så kallad masterutbildning och Tekniska högskolan samt andra högskolor som levererat tekniker, ekonomer, jurister och andra specia- lister till internationellt verksamma företag. har också en infrastruktur, främst i men även i och Malmö- , som är anpassad till internationella krav när det gäller förbindelser inom telekommunikation, flyg och annat. Geografiskt ser det illa ut i Mercatorsprojektion med gamla i mitten och vid en av de väldiga utplattade polområderna. Men på en jordglob kan vem som helst försäkra sig om att flygvägarna är korta 24 Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv från till många intressanta destinationer på den globala marknaden. Det finns goda språkkunskaper och traderade insikter om hur man driver internationella verksamheter. Att har påfallande duktiga datakonsulter, revisionsbyråer, producentreklambyråer och informationsföretag speglar den existerande storföretagssektorn. Den livaktiga Stockholmsbörsen med alla dess mäklare, "traders", finansanalytiker, fondförvaltare och experter på företag har ungefär två tredjedelar av sin verksamhet relaterad till sådana företag. trycker lokalt i lilla säger också något om internationaliseringsgraden. De svenskkontrollerade internationella storföretagen är relativt framgångsrika. Det är därför Stockholmsbörsen utvecklats i tätklungan. Att stora delar av svensk arbetsmarknad hamnat utanför "kompetenssektorn" beror inte främst på de inter- nationella företagen utan på de sätt vilket många av de inhemska verksamheterna drivs. Företag och kompetens tenderar att utvecklas i klungor eller block. De svenska kompetensområdena är relativt väl utredda i en rad skrifter från , i olika industriut- redningar och kanske framför allt i de forskningsprojekt som Harvardprofessorn och två forskare vid i , och genomförde . Invest in har kompletterat den bilden med en rad utredningar. Dynamiken i modernt näringsliv handlar enligt Porter om att 1.skapa allt mer sofistikerade produktionsfaktorer 2.få allt mer sofistikerade kunder 3.tillhöra en grupp av stödjande och besläktade industrier 4.vara utsatt för hård lokal konkurrens Konkurrenskraften har alltså inte så mycket med låga löner, skatte- frihet, billig råvara eller geografiskt läge att göra, utan på kvali- teten, på den kunskap som organisationerna skaffar sig och utvecklar, ofta i samarbete eller samvariation med varandra. Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv 25 Styrkan i Porters arbete, som heter The Competitive Advantages of Nations, var att han med hjälp från olika högskolor och universitet undersökte industristrukturen på djupet i sju olika länder: , , , , , , och . Svenskt näringsliv framstod i jämförelse med de andra som spjutspetsorienterat, internationellt men en aning smalt. har i jämförelse med till exempel jämstora färre kompetensblock, även om svenska företagsklungor tenderar att vara längst fram i världskonkurrensen. Att större länder som och har bredare näringsliv är inte så överraskande. De svenska kompetensblocken finns inom basindustrin kring malm och metaller, skogsprodukter, person- och lastbilsindustrin, elektrisk utrustning, telekommunikation, försvarsprodukter samt läkemedel och hälsovård. Problemet är att basindustrinäringarna knappast längre genererar någon ny sysselsättning, att beroendet av person- och lastbilar är oroväckande stort samt att inte längre bygger ut sin elektriska produktion. Till detta kommer effekten av neddragningar inom läkemedelsföretaget . Telekommunikationsföretaget är det lysande undantaget vid sidan av läkemedelsföretaget . Informationsblocket, eller IT-blocket som det heter på 1990-tals- svenska, är omskrivet och framgångsrikt. Svensk industri var tidigt med på telegraf och telefon och ett tag låg svenska företag till och med i täten när det gällde utvecklingen av stordato- rer. Datoräventyret slutade efter många olika försök. Men en svensk dator överlevde och blev grunden för världs- ledarskap, nämligen telefonväxel . Det var detta datoriserade modulsystem som möjliggjorde för att växa in på flera olika marknader med skräddarsydda lösningar – den viktigaste av dem blev mobiltelefoni. Det kan beräknas att 20 000 svenska nya arbeten skapats på grund av framgångar . Men det finns andra än och företagets underleverantörer, inga fullfjädrade stora data- eller elektronikföretag men ganska många specialistföretag. 26 Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv som finns i , säljer sofistikerade komponenter till kringutrustning i 60 länder, utanför landet. DynaSoft marknadsför säkerhetslösningar och har mer än 200 kunder i världen. har snabbt växt t ill över 300 anställda och är en av de ledande när det gäller användningen av datoranimerad verklighet i produktutveckling. Flera utländska IT-företag är skolexempel på kompetensöver- föring, dit hör amerikanska , som har en av sina internationella knutpunkter i . Svenska datakonsulter har ett gott internationellt rykte och svenska , numera med namnet , är på grund av den tidigare konkurrensen en av världens mer kompetenta teleoperatö- rer. har betytt åtskilligt för framgångar . Finska driver vidare den lilla dataindustri som härstammar från och Facit. I tillverkas utrustning för digital TV. I närheten av de olika universiteten finns forskarbyar av samma modell som vid . Störst är med sitt samarbete med Tekniska Högskolan. Här finns många av de stora data- och teleföretagen. I arbetar 300 IT-företag med 20 000 anställda varav många har kontakter med . I verkar 120 högteknikföretag, varav många är IT-företag, i forskarbyn runt . I finns ett hundratal sådana företag precis som i . och är inte så mycket mindre. Det finns en företagaranda inom IT-området som påminner om den i industrins barndom. Om det ur dessa många hundra företag skall växa fram 5–10 stora företag, beror delvis på landets förmåga att attrahera och behålla kompetens. Läkemedel- och hälsovårdssektorerna är landets andra viktiga kompetensblock. De svenska läkemedelsföretagen grundades i samband med apoteken, och de kom senare in i den vetenskapliga utvecklingen av läkemedel än många andra europeiska företag. Det hindrade inte en kraftig utveckling efter , en Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv 27 utveckling som stöttades av resursutbyggnaden inom sjukvårds- sektorn och sjukvårdsutbildningen. Få andra läkemedelsindustrier i världen har så väl utbyggda samarbeten med universiteten, samar- beten som började och gav frukt i sådana produkter som lokalbedövningsmedel, blodersättningsprodukter, penicillin och annat. Två företag, och , växte snabbare än de andra, och de köpte senare upp de flesta av konkurrenterna. Astras mag- sårsmedel med varumärket är världens mest sålda läkemedel, men det finns också astmaprodukter, beta-blockerare och en del annat i Astras portfölj. profil har varit mer bioteknisk. Detta företag har emellertid kraftigt dragit ner sina resurser i som en följd av motgångar och av fusionen med amerikanska . & huvud- kontor finns numera i . Till de stora hälsovårdsinnovationerna i hör också pacemakern, hjärt-lungmaskinen, den konstgjorda njuren och strålkniven. En del av tekniken har sina rötter ända ner i Agas fyr- teknik. På tandvårdsområdet finns också flera företag. I själva verket fanns det 1996 inte mindre än 700 olika företag med läkemedel, bioteknik och medicinsk utrustning och program. Få om än något annat land har fler sådana företag räknat per capita. Bland de utländska är tyska Siemens-Elema etablerat i med tillverkning och utveckling av olika instrument. En rad läkemedelsföretag finns etablerade här med utveckling och prövningsverksamhet, sådana som Wellcome, , , med flera. har kompetens i världsklass när det gäller sådant som neurobiologi, cancer, endokrinologi, inflammatoriska sjukdomar, immunologi och odontologi. För nationen gäller det att komplettera det vakuum som uppstår när de stora svenska företagen specialiseras och globaliseras. Håligheterna kan bara fyllas med nya företag eller utländska investeringar. Om inte riskerar kompetensblocket att vittra sönder. 28 Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv Billtillverkning fanns i , men det var först efter som verksamheten fick en hög kompetensnivå internationellt sett. Det började med lastbilsföreta- gens omvandling och , en period när skogsföretagen bytte ut flottningen mot timmertrans- porter och när lastbilsnätet gick förbi järnvägsnätet i godsvolymer. Lilla Scania-Vabis i och Volvos lastbilsdivision tävlade med varandra när det gällde motorutveckling och slitstyrka. grundades , men det blev först när sven- skarna började få råd med personbilar som den stora expansionen började. Tidigt exporterades Volvobilar till den ame- rikanska . Flygtillverkaren etablerade sig på marknaden och kunde rida på samma framgångs- våg. När de internationella tullarna sänktes stod två svenska per- sonbilstillverkare redo att expandera internationellt. Relativt sett har de starkaste konkurrensfördelarna på lastbilsområdet, men i absoluta tal betyder personbilsverksamheten mer. Runt dessa fyra tillverkare av världsklass och andra producenter av arbets- och lagerfordon har det lilla fått en mycket bred kompetens när det gäller bilkomponenter. Alla delarna av bilbranschen har internationaliserats . De internationella bilföretagen väljer ett fåtal stora, internationella underleverantörer på varje område. De försöker också dela större komponentsystem med varandra. Den så kallade bottenplattan, som utgör det mesta av en bils tillverkningsvärde, delas numera mellan i och japanska . , som är en del av amerikanska , delar på ett liknande sätt teknik med tyska Opel. För de små, ofta anonyma underleverantörerna gäller det att internationalisera eller ställa om till annan verksamhet. Stora svenska bilkomponent- tillverkare, sådana som SKF och , är redan etablerade som internationella företag. Stora utländska företag, som , har köpt en rad av de svenska bilkomponentföretag. Andra, sådana som franska världsledaren på bildäck, , , och norska Kongsberg, har etablerat sig Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv 29 för att komma nära de svenska tillverkarna. Brittiska TWR har etablerat biltillverkning i tillsammans med . Skog, massa och papper var ett av industrisveriges första kom- petensområden. Det började med träexport och fortsatte i med papperstillverkning mycket . Kring dessa industrier utvecklade maskintillverkare utrustningar för virkes- hantering, maskiner, processtyrning, miljöutrustning och skogs- kemiska produkter. och utvecklade hygien- produkter medan , TetraPak, och andra utveck- lade förpackningar. Fyra stora skogsföretag med internationell inriktning, Stora, SCA, MoDo och AssiDomän har bildats av närmare hundratalet trävaru- och pappersföretag. I kompetens- blocket trä finns också exportprodukter som prefabricerade hus, huskomponenter och möbler. Gruvnäringen i var vid tiden för världsledande med () och i spetsen. Ett kompetensblock av företag utvecklade nya borrmetoder (, och ), malmkrossar (Morgårdshammar), gruvutrustning (, , Asea och andra). Från den här sektorn härrör delvis byggföretaget stora kunnande om bergbrytning. Gruvnäringen har fått en renässans i och med förändringarna av gruvlagarna . Ett tjugofemtal företag, de flesta utländska, prospekterar nu framförallt i norra efter främst guld. Kraftindustrin föddes under sekelskiftets protektionism och var praktiskt taget alla starkströmsföretag inordnade i Asea under kartelliknande former. Men den snabbt ökade efterfrågan på utrustning, de möjligheter som fanns att importera samt stora kompetens som kund tvingade Asea att utveckla sig till ett av världens främsta elektrotekniska företag. är Asea inordnat i en stor global koncern, ABB. Svenska elprodukter av hög klass är fortfarande kraftverk, turbiner, tyristorer, ställverk, högspänningsutrustning och annat. 30 Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv Flygplansindustrin startade med ett stort antal ritningar från tyska . höll på att bryta ut, och det gällde att snabbt bygga upp en egen kompetens. Ett stort antal svenska företag engagerades i de olika komponenterna, men , , blev dominerande med Volvoövertagna Flygmotor i som underleverantör. Redan tidigt t illverkade militärflygplan av världsklass – Drakenmodellen som en del av ett stort stridsled- ningssystem, handlade bland annat. om ny radar- teknik från . Kritiserade Gripen är faktiskt det första plan i sin generation som är i drift. och dess underleverantörer, representerar världsklass inom en rad olika delområden, sådana som flygmotordelar, så kallad avionik, underhåll av motorer och flygplan, interaktionen mellan människa och maskin, flygsimulering, aerodynamik och lätta konstruktioner. Den enda tänkbara vägen framåt är troligen att inordna sig som underleverantörer i en internationell flygindustri. Ungefär så ser några av de större kompetensblocken ut, även om bilden bör kompletteras med sådant som metallbarbetning, livsme- delsutrustning, specialkemi, industrigas, logistik och olika före- tagstjänster. har påfallande många spetsprodukter jämfört med länder som , och , som är i ungefär samma storleksklass. De flesta av kompetensblocken har drabbats av stora personalnedskärningar. Neddrag- ningarna i många av de största företagen 1988–1995 vittnar om rationaliseringar och stagnation på marknaderna. Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv 31 De som drog ned mest i 32 Särdragen i svensk ekonomi och svenskt näringsliv Källa: Affärsvärlden, Veckans affärer och Månadens affärer Det har varit en period nästan utan tidigare motstycke i svensk företagshistoria, där många av de större företagen i landet dragit ner med en fjärdedel eller mer. De företag som expanderat är inte många. På listan finns företag som genom nyanställningar eller förvärv ökat antalet anställda med 500 eller mer i . Dessa anställde flest nya Källa: Affärsvärlden, Veckans affärer och Månadens affärer I några fall beror ökningarna på företagsförvärv men i stort sett visar tabellen var växtkraften funnits . En del av den livliga internationella debatt som förs om globalise- ringens avigsidor, och som drivs av journalister snarare än av ekonomer, bygger på miss uppfattningar om hur den globala ekonomin egentligen ser ut. Sant är visserligen, att de globala företagen tenderar att lägga viss tillverkning i låglöneländer, men sant är också att dessa tillverkningar står för en mindre och mindre andel av förädlingen. Det spelar inte så stor roll var själva CD- skivan tillverkas, för att ta ett ytterlighetsexempel. Förädlingen ligger i ett tidigare produktionsled hos kompositörerna, artisterna och musikförlaget samt i ett senare hos distributören. Det har vis- serligen gjorts hundratals uppmärksammade doktorandstudier av bilmontering , men har sammansätt- ningsfabrikernas andel av bilens försäljningsvärde sjunkit kraftigt. Om det finns någon klar trend när det gäller förädlingsvärdets fördelning, är trenden att den fördelas jämnare snarare än ojämnare över de olika länder som företagen verkar i. En större del stannar dock nära företagens huvudkvarter i form av vinster och ersättningar till utveckling, formgivning och sådant. De länder som ligger högst i välfärdsligan styr och dirigerar produktion snarare än utför den. Att och avancerat så snabbt i väl- färdsligan beror på att de opererar en stor del av produktionen i . De länder som tävlar om att få sammansättningsfabriker av olika slag, konkurrerar alltså om positioner i "division två". De länder som har större ambitioner än så, tävlar om att vara lokalise- ringsorter för huvudkontor eller regioncentra. Det är den här senare konkurrensen som är mest relevant för , dels för att ännu inte givit upp hoppet om att t illhöra den övre delen i välfärdstabellen, dels för att de befintliga svenska företagen nu uppvaktas av utländska myndigheter för att flytta sina huvudkontor. Avregleringen kring 1990 förde med sig en uppköpsvåg i svenska företag. De flesta exemplen på sådana utländska investe- ringar handlar om företagsförvärv, som försäljningarna av , , , Frigoscandia, , , , , , , , Fundia, , , , , , Liber, och andra. Nyetableringar och expansionsinvesteringar är betydligt färre och mindre. har satsat i liksom Raufoss, som byggt en fabrik i – båda har ju anknytning till . Amerikanska Tele8 har startat i , bygger anläggning i , och japanska Sumitomo nyetablerar i , norska Iplast nyetablerar i och tjeckiska planerar att starta tillverkning av lätta lastbilar i . En aktiv etableringspolitik avseende utländska företag bör sträva efter att försvara den kunskap som finns i redan etablerade kompetensblock, det är ju dessa som har internationell dragnings- kraft. Men det måste också till en aktiv inriktning som handlar om att komplettera med nya områden. Svenskt datakunnande till exempel har ju i stor utsträckning kommit från utländska etableringar. Debatten om utländska investeringar är precis som statistiken tämligen förvirrad. I viss mening är ju alla svenska större börsbolag utlandsägda och varje aktietransaktion över gränsen en utländsk investering. Men det är inte särskilt meningsfullt att ha en så vid definition. Det finns olika sorters utländskt ägande allt från de regelrätta övertagen ovan till amerikanska sparfonders passiva aktieägande och familjeägande av skattesvenskar utomlands. I praktiken är naturligtvis gränserna mycket flytande mellan utlandsägda och svenskägda multinationella företag. Att de svenska delarna i och klarat sig dåligt har samma orsaker som att de svenska delarna har gått illa i SKF och . Skillnaden mellan ett multinationellt företag ägt av svenskar och ett multinationellt företag ägt av utlänningar är framför allt var huvudkontoret och var de centrala forsknings- och utvecklingsresurserna finns. Det tillhör paradoxerna i den globala ekonomin att företagen lånar sina kulturer från det land där de växt fram. Att är ett svenskt företag går inte att ta miste på för den som stiger in på huvudkontoret i och att McDonald's i själen är ameri- kanskt råder väl inte heller någon tvekan om trots att bolaget nu har hälften av sina restauranger utanför moderlandet. När regeringar talar om att locka till sig investeringar handlar det framför allt om den kategori som skapar export. Men även andra utländska investeringar är attraktiva. Om McDonald's etablerar sig ökar svensk produktion alternativt effektiviseras den. Om ett japanskt bilföretag etablerar sig i med stark försäljnings- organisation, innebär det en press på bilpriserna, vilket kommer svenska kunder till godo. Om utlänningar köper aktier i svenska företag hålls kurserna uppe och företagen har större mö jligheter att via aktiebörserna skaffa nytt, billigt expansionskapital. Kort sagt handlar det i alla led om anpassning till en global arbetsfördelning. Om den anpassningen blir på gott eller ont beror i stor utsträckning på den ekonomiska politik som förs i landet. representerar en ideal lokalisering för en nordisk-baltisk knutpunkt när det gäller att koordinera och styra distribution, logistik, marknadsföring och försäljning. Där kan till och med utveckling komma i gång i de många utlandsägda försäljnings- bolagen om företagsklimatet bedöms gynnsamt. har alltså intressanta kompetensblock. i de här sektorerna investerar i för att hålla sig i fronten. har sofistikerade och kräsna kunder på en rad områden, t ex informationsteknik och hälsovård, med vilka man kan utveckla nya spetsprodukter. Många existerande svenska dot- terbolag har intressant specialistkompetens. De kan bli ännu star- kare med investeringar utifrån. Det kan ifrågasättas om länder konkurrerar med varandra överhu- vudtaget när det gäller ekonomi. Framgångar i till exempel eller sker ju inte nödvändigtvis på andra länders bekostnad. Att nu börjat få tillväxt betyder ju inte bara att låglönekonkurrens därifrån ökar, utan det skapar stora möjligheter för företagen i andra länder. Ekonomi är oftast ett plussummespel inte ett nollsummespel. I det snäva avseendet utländska investeringar över gränserna kan man emellertid tala om en etablerad konkurrens med några decennier på nacken. Konkurrensen är äldre än så, men det var som delstater i och några regeringar i bör- jade sända locktoner till olika multinationella företag. I täten gick , som på grund av utvandring, kombinerat med stora barn- kullar, hade svårt att skapa sysselsättning till sin ständigt växande arbetskraft. Näringslivsbasen var för liten och föråldrad. Det gällde att snabbt och radikalt göra något åt saken. Utländska direktinvesteringar blev den främsta metoden. , , har därefter varit ett välkänt inslag i all världens affärstidningar. Sysselsättnings- effekterna var inte så starka till en början, eftersom industrins tyngdpunkt försköts från arbetskraftsintensiv produktion av sådant som teko och lädervaror till kapitalintensiv verksamhet som kemi och elektronik. De nämnda branscherna dominerade starkt under första epoken. Men den irländska kampanjen blev så fram- gångsrik att man talar om som tiger. Det lilla landet har en väsentlig del av alla direktinvesteringar uti- från. Fördelarna som irländarna kan erbjuda är full engelsksprå- kighet, medlemskap i och en mycket flexibel politik när det gäller etableringsstöd, skatteförmåner och liknande. , främst och , har snabbt tagit efter den irländska modellen. Även här bjuds arbetskraft till låga kostnader, skattestöd och fullständig engelskspråkighet, och ligger bättre till transportmässigt än . Efter de stora avregleringarna kan erbjuda i stort sett samma flexibla arbetsmarknad som . Om nackdelen för är transporterna, är nackdelen för osäkerheten när det gäller anslutningen till den europeiska gemensamma valutan. Det hindrar inte att pionjärerna och båda står i särklass när det gäller att dra till sig investeringar från och . Övriga länder har inte bara känt behovet senare, de har heller inte haft lika mycket att erbjuda. Språkkunskaperna, om man bortser från länder som , och , har det varit ganska klent beställt med, och amerikaner och asiater ger sig inte gärna i kast med franska och tyska. Regeringarna i de flesta av kontinentens länder har också länge sett sig själva som investerare i andra länder snarare än mottagare. 1980-talets stålbad i flera av länderna, baksmällan efter det tyska enandet och finanskrisen i har lett till att nästan alla rege- ringar i nu är med i tävlingen om utländska direktinveste- ringar. Att komma sent är naturligtvis förenat med nackdelar. Men det ligger fördelar i att inte behöva upprepa misstag som gjorts på annat håll. Många av de utländska företag som etablerat sig i och på har lockats dit av förmåner av olika slag, ibland motsvarande halva investeringskostnaden.