sou · GLB3161 · 1998-01-01 00:00:00 — Dödstalen p.g.a. olycksfall är i ett internationellt per- spektiv mycket låga bland förskolebarn och skolbarn. Här har ett aktivt säkerhetsförebyggande arbete inom barnhälsovården, barnomsorgen och skolan haft stor betydelse. Detta är dock inte en gång för alla givet, eftersom det är ständigt nya generationer av föräldrar och barn som måste informeras. För att även fortsättningsvis hålla nere barnadödlig- heten på grund av olycksfall krävs ett fortsatt aktivt föreb yggande ar- bete bland föräldrar och barn, genom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan och olika aktiva organisationer. Varje olycksfall som kan undvikas är en besparing för samhället och motverkar mänsk- ligt lidande. Barnsäkerhetsfrågorna kan tas upp i det personliga mötet mellan personal och föräldrar och i föräldragrupper för att föräldrar skall bli medvetna om risker i barnens miljö. Alltefter barnen växer är det vik- tigt att föräldrarna blir medvetna om nya risker och att barnen själva blir medvetna om hur de kan skydda sig mot olycksfall. Trycksaker är viktiga som komplement till dessa samtal. Det är dock orationellt och 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 275 dyrbart om olika användare var och en för sig utarbetar egna trycksa- ker. Information i första hjälpen genom kurser, filmer och trycksaker borde vara något som omfattade alla föräldrar och elever. vara en rättighet för alla skolbarn att få första–hjälpenutbildning. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING har erfarit att det finns brister vad gäller möjligheten att nå alla föräldrar och barn med information om barnsäkerhet. Det material som t.ex. BO har tagit fram tidigare måste uppdateras och förnyas på grund av att bl.a. säkerhetsbestämmel- ser förändras. BO har inte resurser för tryckning av sådant material eller möjligheter till en sådan omfattande spridning av materialet som skulle behövas för att nå föräldrar och barn. Alla barnavårdscentraler har inte heller möjlighet att köpa in infor- mationsmaterial, trots att de skulle behöva information om barnsäkerhet att dela ut till föräldrarna. De checklistor som finns för barnskyddsronder är inte tryckta i så stora upplagor att de kan spridas på ett enkelt sätt. Vidare finns ett behov av första–hjälpenmaterial som kan delas ut gratis till eller visas för föräldrar och personal. Utredningen anser det angeläget att dessa frågor löses på ett till- fredsställande sätt, t.ex. i samband med att överenskommelser om ansvaret för stöd i föräldraskapet upprättas mellan regeringen och samt mellan regeringen och . Vidare anser utredningen att i samarbete med bör få i uppdrag lägga upp en handlingsplan för information i barnsäkerhetsfrågor för föräldrar och barn i olika åldrar. ·Det är angeläget att det finns modeller för studiehandledning till föräldragrupper som både ger utrymme för kunskapsöverföring, fria diskussioner och diskussioner om samlevnad för att användas i det generellt föräldrastödjande arbetet. ·Det finns många exempel på studie- och informationsmaterial hos inom studieförbunden. ·Det finns behov av överblick över tillgängligt material för den som vill starta föräldracirklar. Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och perso- nal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Visst material kan också användas individuellt. I följande avsnitt ges exempel på olika studiehandledningar som kan tjäna som underlag för 276 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER föräldrar och personal i kommuner och landsting, i föräldragrupper med blivande föräldrar, småbarnsföräldrar, föräldrar till förskolebarn, skolbarn och tonårsbarn. De studiehandledningar för föräldracirklar som utredningen om för- äldrautbildning refererar till i detta kapitel riktar sig till väntande och nyblivna föräldrar, förskolebarns föräldrar, skolbarns föräldrar, perso- nal i mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, individ- och familjeomsorgen samt ungdomar på gymnasienivå. Utbildningsmateria- let syftar i första hand till att ge föräldrar möjlighet till erfarenhetsut- byte och till att stärka deras nätverk. Utredningen redogör också för också ett omfattande norskt föräldrahandledningsmaterial. Dessa material syftar i första hand till att ge föräldrar möjlighet till erfarenhetsutbyte och till att stärka deras nätverk. Det ger också värdefullt underlag för diskussioner mellan föräldrar i frågor som föräldrar upplever som angelägna. När det gäller studie- och informationsmaterial finns det många fler exempel på material att tillgå inom studieförbunden. Även i detta avseende utgör bristen på överblick en komplikation för den som vill starta föräldracirklar. i har i samarbete med barnmorskor, barnlä- kare och andra tagit fram ett föräldrautbildningsmaterial på temat Så små frön. Materialet består av en skrift som kan fungera som en handledning för hur barnmorskor, barnläkare, psykologer och andra yrkesgrupper kan arbeta med föräldragrupper. Vidare ingår ett studie- material till blivande föräldrar med temat Föräldrar för livet. Där pre- senteras några av de vanligaste frågorna som blivande föräldrar ställs inför. Syftet är att föräldrar på egen hand och i grupp skall söka sig fram till svaren på de frågor som de finner viktigast. Som bilaga till Föräldrar för livet ingår även en Livscykelkarta. Syftet med den är att ge unga föräldrar insikt om att det finns hjälp att få på flera håll i samhället om problem skulle uppstå i föräldraskapet. i har ansökt hos Socialde- partementet om medel för tryckning, spridning och utvärdering av ma- terialet och har föreslagit en nationell satsning från regeringens sida på 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att Så små frön, Föräldrar för livet och Livscykelkartan är goda exempel på mate- rial som skulle kunna få en bredare användning som underlag till för- 125 , K., Så små från. Folkhälsan, 1997. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 277 äldragrupper för blivande föräldrar i hela landet. "Så små frön" har en gedigen förankring bland samordnande barnmorskor. Materialet har prövats lokalt och har utvecklats successivt efter möten med föräldrar. Leva tillsammans är ett material producerat av förlaget . Materialet är tänkt för samtal mellan män och kvinnor, mellan föräldrar och personal om sådant som är aktuellt då man lever med barn i åldern 0–. Leva tillsammans – med barn i åldern 0–vänder sig till ny- blivna föräldrar och har till syfte att hjälpa män och kvinnor att vara föräldrar utan att förlora sin parrelation och till att stimulera personal som i olika sammanhang möter föräldrar med barn i dessa åldrar. Leva tillsammans – med barn i åldern 3–inbjuder till samtal mellan män och kvinnor, föräldrar till förskolebarn och barnom- sorgspersonal. Detta material berör frågor som barns utveckling, sam- spel, kärlek, gränssättning, familj och samhälle. I samma serie har ett samlevnadsmaterial för ungdomar tagits fram, Levnadskunskap som finns i manus och väntar på tryckning. 127 Materialet har tagits fram genom projektmedel från Allmänna arvsfon- den i samarbete med ungdomar, familjerådgivare, ungdomsmottag- ningar och lärare. Levnadskunskap är avsett för tonåringar och handlar om tonårstidens utvecklingsfaser i frågor som t.ex. rör sexua- litet och hemmet och samhället. Ett avsnitt handlar om att bilda par, drömmen om gemenskap, manligt och kvinnligt, tillfälliga eller fasta relationer, att leva med eller utan barn, att bli med barn för tidigt eller göra abort, familjejuridik m.m. I de följande avsnitten behandlas vad som händer i en relation när två blir tre, utvecklingspsykologi, samlev- nad och familjens utvecklingsstadier. I materialet Leva tillsammans finns en strategi för att motverka kommande svårigheter i parrelationer och i föräldraskapet genom att rikta föräldrastödjande insatser till den blivande generationen föräldrar. Utredningen anser att tidigt förebyggande insatser är av stort värde och att det ofta saknas sådana insatser i samhällets nuvarande föräldrastöd. Utveckling av modeller som syftar till att förbereda unga människor i kommande parrelationer och föräldraskap bör därför uppmuntras. Ungdomsmottagningarna är en viktig resurs för att stötta och förbereda 126Eenfeldt, M., Leva tillsammans. , 1992 och 1994. 127Eenfeldt ,M., Levnadskunskap, Förlagshuset . 278 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER SOU 1997:161 kommande generations föräldrar inför de förändringar som föräldraskapet medför. Rötter och Vingar är ett material framtaget för föräldracirklar i sam- arbete med Folkhälsosekretariatiet i och . Materialet bygger på det friska i tonårsrevolten och omfattar sju träffar. Till materialet hör en studiehandledning för cirkelledare. Målsättningen är att stärka tonårsföräldrar genom att ge möjlighet till träffar och erfa- renhetsutbyten. Den friska tonårsrevolten, gränser–alkohol–tobak, sex och samlevnad, fritid, skolan och utvecklingssamtal, mångkultur och hur man växer som vuxen, är områden som behandlas i Rötter och Vingar. Växa tillsammans är ett studiematerial som producerats av för skolbarnsföräldrar med syfte att stärka föräldrarna i deras föräldraroll och utveckla deras kontaktnät. Ett diskussionsunderlag har utarbetats för varje stadium i skolan. Detta material används som un- derlag för att starta studiecirklar där föräldrar tillsammans med lärare kan diskutera gemensamma frågeställningar. I Växa tillsammans för årskurs 1–3 finns underlag för diskussioner om uppfostringsfrågor och för hur barnen kan få stöd i sin skolgång, frågor om barnen och deras "bästisar", lekens betydelse, den farliga trafiken samt om barn och normer.129 I Växa tillsammans för årskurs 4–6 behandlas frågor som föräld- rars, skolans och samhällets påverkan på barns fostran, barn och dato- rer, skola och föräldrar i samarbete, kost, idrott och hälsa, könsroller och mobbning.130 I studiehandledningen för årskurs 7–9 ingår frågor om föräldrarnas roll för ungdomarnas utveckling, TV som fostrare, alkohol, narkotika och tobak, skolan och samarbetet mellan skolan och hemmet.131 Sedan starten har över 100 000 lärare och föräldrar använt materialet i studiecirklar. gavs böckerna ut i en omarbetad upplaga. 128Jonasson, C., Rommedahl, E., Rötter och Vingar – ett studiematerial för tonårsföräldrar. 129Rosslind, E., , J., Växa tillsammans. 130Lundh, K., , M., , R., Växa tillsammans, årskurs 4–6. 131Lundh, K., , N–E., Växa tillsammans, årskurs 7–9. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 279 &¶R¤LDRAR SOM FR¥GAR132 Föräldrar som frågar är ett samtalsmaterial för annorlunda föräld- ramöten. Det är avsett för tre möten med föräldrar vars barn har blivit tonåringar. Det första mötet handlar om föräldrarollen och inklu- derar en tillbakablick på den egna tonårstiden. Det andra mötet tar upp frågor om samspelet mellan den vuxna och tonåringen. tar upp frågor om föräldraskapet, värderingar, känslor m.m. 5TREDNINGEN OM F¶R¤LDRAUTBILDNING anser att det är angeläget att det finns modeller som både ger utrymme för kunskapsöverföring, fria dis- kussioner och diskussioner om samlevnad för att användas i det gene- rellt föräldrastödjande arbetet. Det finns många exempel på studie- och informationsmaterial inom studieförbunden. Bristen på överblick över tillgängligt material utgör en komplikation för den som vill starta för- äldracirklar. Utredningen föreslår åtgärder beträffande detta i ka- pitel 5.8. Barne- og familiedepartementet har i samarbete med Sosial- og helse- departementet och Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet i byggt upp ett nationellt program för föräldrahandledning för hela landet.133 Detta program initierades . Utredningen om föräldrautbildning har besökt och där stude- rat det norska programmet för föräldrahandledning. Utredningen redovisar några utgångspunkter för programmet, hur det b yggdes upp och hur det har introducerats i landet. Målet med programmet är att stärka föräldrarollen och stödja föräld- rarna i deras roll som omsorgspersoner för sina barn, i ett förebyggande syfte. Programmet skall bidra till att skapa goda mötesplatser där föräldrarna kan utbyta erfarenheter och ta upp frågor om barnupp- fostran. Avsikten är att föräldrahandledningen skall ge ett utbud som i största möjliga utsträckning utformas på föräldrarnas premisser och där kommunernas resurser tas till vara. Det tvärfackliga och sektorsöver- gripande samarbetet betonas. I programmet ingår en satsning på pappagrupper. Målsättningen är att bidra till ökat deltagande av pappor och visa på pappornas betydelse 132Roth, K., , L., Föräldrar som frågar. Rundskriv Q–5/96. BFD, – og familiedepartementet samt SHD, Sosial– og helsedepartementet. 280 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER i omsorgen om sina barn, att stärka det gemensamma föräldraansvaret och främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Barne- og familiedepartementet har bidragit med utveckling och stöd till faktamässigt och metodiskt material för föräldrar och personal, samt förmedlat och orienterat om detta genom uppföljning och vägled- ning till kommunerna. För utveckling och utvärdering av material och metoder i föräldrahandledningsarbetet har departementet inrättat en rådgivande expertgrupp. I övrigt förutsätts att kommunerna integrerar föräldrahandledningen inom ramarna för sin förebyggande verksamhet och eventuellt omdisponerar medel för särskilda åtgärder inom området. För att ta reda på vilket vägledningsbehov dagens föräldaragenera- tion har när det gäller barnuppfostran uppdrog Barne- og familiedepar- tementet åt Psykologisk Rådgivning og Information i Bergen att ge- nomföra en undersökning bland ett representativt urval av föräldrar. Resultatet av undersökningen skulle sedan förmedlas till kommunerna och ge impulser till arbetet med föräldrahandledningen. Föräldrarnas egna önskemål och behov skulle bilda underlag för utformningen av det centrala föräldrahandledningsmaterialet. Barne- og familiedepartementet har i samarbete med landets landshövdingar, länsläkare och utbildningsdirektörer samt andra centrala resurspersoner förmedlat kunskap om intressanta exempel och utvecklingsprojekt. Särskilda samarbetsgrupper har inrättats. Lands- hövdingen har fått en informerande, koordinerande och uppföljande funktion i förhållande till kommunerna samt ansvar för att arbetet med föräldrahandledning kommer igång. På länsnivån ligger även ansvaret för att starta länsvisa utbildningar genom kurs- och seminarie- verksamhet och rapportering till departementet om hur arbetet framskrider. Kommunerna har ansvaret för att starta föräldrahandledningen lo- kalt. Målet var att det skulle finnas ett utbud av sådan verksamhet i de flesta kommuner före utgången av . Kommunerna skulle lämna in en översikt över vilka åtgärder de vidtagit inom föräldrautbildnings- arbetet till landshövdingen . Detta har genomförts som planerats och en sammanställning för hela landet har också utar- betats.134 I programmet för föräldrahandledning ingår krav på kompetens- utveckling hos olika yrkesgrupper som skall ge handledning och vägledning till föräldrar. Det gäller t.ex. personal på hälsostationer, 134 Oppsummering av utvikling i foredreviledningsprogrammet i 1995 og 1996 – Informasjon om oppfölgning i 1997. Rundskriv Q–5/97. BFD, – og familiedepartementet. 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 281 daghem, inom socialtjänst och för pedagogisk- psykologiska tjänster. Utbildningen anses angelägen eftersom den kan bidra till en bättre kompetens i att tidigt identifiera risker i samspelet mellan barn och föräldrar och ge hjälp och stöd till föräldrar som är i behov av speciellt stöd. Särskilda team har inrättats i kommunerna för handledningen till de tvärfackliga grupper som arbetar med barnfamiljer på det lokala planet. Departementet har bidragit med utbildnings-, handlednings- och informationsmaterial samt seminarieverksamhet. Departementet har avsatt medel för regionala konferenser och seminarier om föräldra- handledning/föräldrautbildning. Fyra regionala konferenser anordnades . Regionala seminarier ordnades även. En landsomfattande enkät genomfördes för att ge un- derlag till föräldrahandledningsprogrammets innehåll. Denna enkät om- fattade ca 1 300 föräldrar som tillfrågades genom hälsostationer och daghem. Enkätsvaren visar bl.a. att föräldrarna anser sig ha två huvudbehov som barnuppfostrare. De har behov av information och kunskap som är knuten till avgränsbara frågeställningar och problem. De har också, särskilt förstagångsföräldrarna, behov av vägledning i socialiseringen till föräldrarollen. De har t.ex. frågor om hur de skall få en bra arbetsfördelning och ett gott samspel i familjen, hur de skall klara av vardagstillvaron och förverkliga framtidsförväntningarna. Föräldrarna är relativt medvetna om vilken form av vägledning de kan få av hälsosystern via hälsostationen. Föräldrarna ser hälsosystern som en informant med relevanta kunskaper. Nätverket runtomkring föräldrarna ger mer tid och möjligheter att utväxla egna erfarenheter av barnuppfostran. Det finns uppenbara olikheter mellan könen när det gäller vägled- ningsbehov. Föräldrarna har olika roller. Båda föräldrarna har behov av att delta i sammanhang där man samtalar och delar erfarenheter på många plan. Undersökningsresultaten bekräftar utvecklingen av en mer delta- gande papparoll. Utredarna tror att pappans ökande deltagande i barn- uppfostran kommer att öka behovet av vägledning till föräldrarna. Det blir viktigt att få mer detaljerad insikt om pappans önskemål och behov i denna utveckling. Arbetet måste gå ut på att pappan skall växa och bli 135 , M., Gjestad, R., Foreldreundersökelsen 1995. Foreldres behov for informasjon, råd og veiledning. 282 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER trygg i sin pappa- och föräldraroll, anser de som har analyserat en- kätsvaren. visar att en stor fråga för föräldrarna är barns utagerande, barns aggression och oro. Föräldrarna är osäkra på vad som är bagatellartat och tillfälligt och vad som kan bli värre och svårare och som kan få långsiktiga konsekvenser. Föräldrarna är också osäkra på om de skall bestraffa barnen och hur stark bestraffning de skall välja. Föräldragruppen kan ge utrymme för att diskutera föräldrarnas osäkerhet i olika situationer. Föräldrar kan då hjälpa varandra till olika lösningar genom att de hör hur andra föräldrar har löst liknande situationer. Detta kan bidra till ett mer nyanserat kunskapssökande än när informationen kommer från en specialist. Det framhålls emellertid att det är angeläget med sakkunnig personal som kan förmedla kunskap och fakta till föräldrarna och som kan möta föräldrarna där deras behov finns. -ATERIAL F¶R F¶R¤LDRAHANDLEDNING Barne- og familiedepartemetet har uppdragit åt experter och forskare att utarbeta rapporter, handledande material för personal och informa- tionsmaterial till föräldrar. De teman som tas upp b ygger på önskemål som kom fram i föräldraenkäten. Inom programmet har skrifter för föräldrar tagits fram om barnuppfostran, samspel mellan föräldrar och barn, barns aggression och empati, adoptionsfamiljen, den nya familjen, mobbning bland barn och unga, uppfostringsformer förr och , små barns sorg, sjuka barn, pappor och barn. Författare till böcker och handledningsmaterial är kända barnexperter som och . Alla länsstyrelser, hälsostationer och kommunkanslier har fått del av detta material för att kunna använda som underlag i kontakterna med föräldrarna. Genom det norska föräldraprogrammet har ett omfattande handled- nings- och informationsmaterial utarbetats av kvalificerade forskare och experter inom barnområdet. Detta material innehåller pedagogiskt väl utarbetade och lättillgängliga skrifter och filmer för personal och föräldrar. Den norska föräldraprogrammet byggdes upp p.g.a. att det fanns en stor efterfrågan från fältet på ny stimulans och nya metoder för att utveckla föräldrautbildningen. Utvecklingsarbetet inleddes med en undersökning bland föräldrar om vilka behov de hade av för- 3¤RSKILDA METODER OCH MODELLER 283 äldrautbildning och bland personal om vad de behövde för att handleda föräldrarna. Det fanns en politisk ambition att satsa på föräldrahandled- ning från regeringens sida. I förutsättningarna angavs att det var kom- munerna själva som avgjorde vilka faktiska insatser som skulle kunna ske på den lokala nivån. Det ställdes dock krav från regeringens sida på återrapportering från kommunerna om hur föräldrahandledningen utvecklades lokalt. Lokala och regionala utvecklingsprojekt har därvid bidragit till ett viktigt idé- och erfarenhetsutbyte. Även i skulle det säkert uppskattas på många håll om det fanns ett informativt och inspirerande material om föräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar och dem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. Ett ma- terial som blivit efterfrågat är t.ex. videofilmseien Människans barn. Ur ett svenskt perspektiv skulle det däremot kanske inte vara möjligt att gå ut med centrala direktiv om att föräldrautbildning skall initieras och om att återrapportering om materialets användning skall ske. Uppföljningskravet skulle i sig kunna ha en pådrivande funktion, eftersom det kan upplevas som ett nederlag för kommuner, som inte har initiativ att redovisa. Det norska arbetssättet visar också på handlingskraft och medveten satsning för att påverka utvecklingen. 13 Utbildning – Fortbildning ·Genom sin grundutbildning och genom fortbildning bör personal som möter föräldrar förberedas i att ge föräldrar stöd i deras för- äldraskap, individuellt och i grupp. ·Högskolorna bör uppmärksammas på behovet av att se över in- nehåll i utbildningen till distriktssköterska, sjuksköterska, barn- morska, läkare, socionom, psykolog samt barn- och ungdomspe- dagog vad gäller att få en bättre kompetens i frågor om barns ut- veckling och behov, parrelationer, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·En bredare översyn av dessa utbildningar skulle vara angelägen med hänsyn till behovet av kompetensutveckling i frågor som gäller barns utveckling och behov, parrelationer, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·Fortbildningsinsatser behövs för yrkesverksamma inom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, individ- och famil- jeomsorgen i frågor om barns utveckling och behov, parrelatio- ner, samlevnad, gruppmetodik, gruppdynamik. ·Att ser över behovet av kunskap om barns utveckling inom lärarutbildningen och vid behov lyfter in moment från den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen. ·Att får i uppdrag att i samråd med kommuner, landsting studieförbund och frivilligorganisationer utveckla me- toder och pröva olika modeller för fortbildning av föräldrar och personal som gruppledare för föräldragrupper. ·Att i samarbete med , får i uppdrag att ordna konferenser kring stödet i föräldraskapet och dess betydelse. ·Att får i uppdrag att se över kursplaner med hänsyn till barns och ungas behov av kunskap i föräldraförberedande teman som barns utveckling och frågor som gäller föräldraskap. 13.1Exempel från olika utbildningar Nedan ges exempel på hur utbildningar för distriktssköterskor, sjuk- sköterskor, barnmorskor, lärare, förskollärare och personal i öppna för- skolor tar upp frågor om samarbete med föräldrarna, föräldrasamtal, samtalsmetodik och gruppdynamik. Målen för respektive utbildning framgår generellt av högskolelagen och högskoleförordningen (1993:100, bilaga 3). Allmänt sett anger dessa mål att studenten skall ha goda och för sin uppgift relevanta kunskaper och färdigheter för yr- kesutövningen och för att utveckla verksamheten, god självkännedom och social kompetens. I övrigt anges mål som varierar alltefter vilken examen som avses. Följande redovisning ger exempel på vad som framgår av kursplaner och andra dokument angående respektive utbild- ning. Även läkare, socionomer och psykologer kommer i sin yrkes- utövning i nära kontakt med föräldrar och barn. Dessa utbildningar be- handlas dock inte här. Sjuksköterskeutbildningen är en 120–poängsutbildning på 6 terminer. I målbeskrivningen för sjuksköterskeexamen (SFS 1993:100, bilaga 3, p.