sou · GLB3167d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I Sve- rige har inga återköp ägt rum. 6.6.1.1Kvalitetskontroll av frukt och grönsaker Gemensamma regler för kvalitet och sortering har inom EU upprättats för de flesta produkter som har stor betydelse i handeln. Dessa regler tillämpas på produkter med ursprung inom gemenskapen men också vid import från tredje land och vid export. Kvalitetsreglerna är baserade på internationella fastlagda regler utarbetade av ECE/FN och . är ansvarig myndighet för kvalitetskontrollen på frukt och grönsaker. I enlighet med har importkontrollen från tredje land prioriterats. Importkontrollerna utförs vid fyra inspek- tionsorter och huvuddelen av importen kommer in via region . Un- der har även tullmyndigheterna utbildats för att kunna genom- föra kvalitetskontroll av jordgubbar som tas in till över den norska gränsen. Utöver importkontrollen utförs i huvudsak kontrollen hos grossis- terna. görs inga besök i producentled, i stället utförs kontrollerna främst på lager och andra uppsamlingsplatser där större volymer kan inspekteras . har inte undantagit några producenter från kravet på kvalitetskontroll vid avsändningstillfället, s.k. egenkon- troll. Inga kontroller genomförs i detaljhandelsledet. Kvalitetskontrollen i skiljer sig från de flesta andra EU- länder genom att kontrollen är helt avgiftsfinansierad. Avgifterna fast- slås i föreskrifter från . De består dels av grund- avgifter för registrerade företag och dels av avgifter på importen i form av per påbörjat 100-tal kg. Importkontrollen utanför gräns- kontrollplats och inspektion på tid utanför ordinarie arbetstid debiteras enligt timtaxa à /tim. Grundavgifter betalas av importörer, grossister, packerier och sorteringsanläggningar samt eko- nomiska föreningar. Dessa baseras på omsättning och sträcker sig från 0,4 av omsättningen då denna är , till 0,08 vid en omsättning . 3/U 1997:167 I är all kvalitetskontroll statsfinansierad och helt avgiftsfri. Kontrollansvaret är samlat under en myndighet, Plantedirektoratet. tillämpar egenkontroll och har undantagit 800–900 odlare och producentorganisationer från kravet på kvalitetskontroll. Kvalitets- kontroll hos producenter, grossister och detaljister görs efter en upp- gjord plan där de stora aktörerna besöks oftare än de mindre. I är kontrollverksamheten uppdelad på tre organisatio- ner. Importkontrollen görs av det statliga organet Rijksdienst voor en Vlees, (RVV). kontrollen hos grossister och på auktioner görs av (), medan kontrollen i detaljistled görs av livsmedelskontrollanter. Importkontrollen är statsfinansierad och därmed avgiftsfri. KCB som genomför kontrollen på auktioner är ett icke-statligt organ och knutet till näringen. Verksamheten bekostas genom en del av den avgift på av produktvärdet som producenterna betalar till sina bran- schorganisationer, vilka sedan finansierar KCB. Egenkontroll tillämpas inte. Kontroll i detaljistledet utförs av livsmedelsinspektörer men är i praktiken obefintlig eftersom man anser att produkterna kontrollerats i tidigare led. I tabell 6.10 åskådliggörs omfattningen av kvalitetskontroll i Sveri- ge, och . 4ABELLOmfattningen av kvalitetskontroll i , och . 6.6.1.2Levande växter och blomsterprodukter Marknaden för levande växter och blomsterprodukter är ett område som förhållandevis inte är nämnvärt reglerat inom EU. inför- des ett marknadsföringsstöd inom sektorn för levande växter och blomsterprodukter. Stödet skall främja konsumtionen av blommor inom och utanför EU. fördelades ca 15 miljoner ecu till sektorn. andel blev 193 808 ecu, vilket motsvarar ca 1,7 miljoner kro- nor. Bl.a. Blomsterfrämjandet har fått medel till marknadsfrämjande program som kommer att utföras . -ERV¤RDESKATT P¥ PRYDNADSV¤XTER Inom EU tillämpas olika mervärdeskatt på prydnadsväxter. Hög pro- centsats tillämpas av , , och . Övriga länder har låg mervärdeskatt, t.ex. har , Bel- gien , och och har . har och beslutat att genomföra en minskning av mervär- deskatten på prydnadsväxter. Detta görs i första hand för att reducera skattefusk i handeln mellan länderna. Skillnaden i moms blir en han- delsmarginal som konkurrerar ut den seriösa handeln. Branschens egna uppskattningar antyder att av handeln sker utan att moms redovisas enligt lagen. Trädgårdsnäringen i har tidigare haft tillgång till medel som kunnat användas för kollektiva ändamål. En kollektiv återföring av prisregleringsavgiften på handelsgödsel infördes och på be- kämpningsmedel . Dessa medel fick användas till utvecklings- arbete, information och marknadsfrämjande åtgärder. Inom den yrkes- mässiga odlingen fördelades ca fram till dess att avgiften avskaffades . anvisade riks- dagen inför EU-medlemskapet för att stärka träd- gårdsnäringens långsiktiga konkurrenskraft och för att överbrygga de anpassningssvårigheter som i ett övergångsskede förväntades upp- komma för svensk trädgårdsnäring i samband med EU-medlemskapet. var ansvarig myndighet och beslutade om pro- jektmedel efter hörande av (), () och Frukt- och Grön- saksdistributörer (SFG). Medlen fick disponeras från till . anvisades ytter- ligare till samma ändamål. Bidrag lämnades bl.a. till projekt om ny teknik, information om effekterna för näringen av ett svenskt EU-medlemskap, produktutveckling, marknadsföring och kon- sumentfrämjande åtgärder. Någon uppföljning av beviljade projekt har inte gjorts. Den svenska trädgårdsnäringen förfogar inte över medel som kan utnyttjas för kollektiva åtgärder (se dock avsnitt 6.6.1.2). 3/U 1997:167 och (även i bl.a. , och ) finns ett lagstadgat system för uttag av produktionsavgifter inom trädgårdssektorn. I tas avgifter ut för alla danskproducerade trädgårdsprodukter som omfattas av marknadsordningarna för levande växter och bloms- terprodukter samt för frukt och grönsaker. Dessa medel utgör den s.k. produktionsavgiftsfonden. I finns även den s.k. Promilleav- giftsfonden, vilken avser restitution av branschens inbetalda bekämp- ningsmedelsskatter. Fondernas syfte är att stärka trädgårdsnäringens utvecklingsmöjligheter och konkurrenskraft. Fonderna förvaltas av Gartneriets Afsætningsudvalg (). Inom finns för respektive frukt och bär, grönsaker, blommor samt plantskoleprodukter ett arbetsutskott som har till uppgift att dels kom- ma med förslag till budget och åtgärder och dels efter beviljande utföra åtgärderna. I arbetsutskotten sitter uteslutande representanter för nä- ringen. En omsättningsbaserad avgift tas ut för alla danskproducerade träd- gårdsprodukter som omfattas av marknadsordningarna för levande växter och blomsterprodukter samt för frukt och grönsaker. De olika avgiftssatserna har tagits fram i överenskommelse med näringen. togs produktionsavgifter ut enligt tabell 6.11. 2 000 000 000 Källa: , . Denna fond finansierades fram t.o.m. genom resti- tution av den fastighetsskatt som trädgårdsnäringen betalat in. avser fonden restitution av bekämpningsmedelsavgifter. för- fogade fonden . Medlen i dessa båda fonder får användas till avsättningsfrämjande åt- gärder, forskning och försök, produktutveckling, rådgivning, utbild- ning, sjukdomsförebyggande åtgärder, bekämpning och kontroll av skadegörare samt övriga åtgärder som Jordbruksministern ger sitt med- givande till. Fondernas medel får inte användas för administrativa kostnader. En avgift tas ut från mottagaren av medlen vilken finansierar GAU:s administration. uppgick denna avgift till av det beviljade beloppet. Se även tabell 6.12. 4ABELLAnvändning av de danska fonderna , danska kronor. &RUKT OCH B¤R Källa: , . 3/U 1997:167 I finns ett lagstadgat system med produktionsavgifter som liknar det danska. Medlen används till bl.a. marknadsföring samt forskning och utveckling. Fonderna administreras av Produktschap vo- or Groenten en Fruit och av motsvarande organ för levande växter och blomsterprodukter. 6.8.1Skogs- och jordbrukets forskningsråd har det skett stora nedskärningar i medelstilldelningen till forskningen inom trädgårdssektorn i . Skogs- och jordbru- kets forskningsråd () presenterade en utredning med syfte att analysera och belysa framtida forskningsbehov för den svenska trädgårdsnäringen. I utredningen lämnade förslag om en förstärkt riktad och tillämpad trädgårdsforskning inom för näringen angelägna forskningsområden. beräknade kostnaden för forskningsförstärk- ningarna till ca . Finansieringen föreslogs kopplas till näringens förslag om en kollektiv utvecklingsfond. Förslaget förut- satte nya resurser, omfördelning av medel inom och att träd- gårdsnäringen tillskjuter medel via den föreslagna utvecklingsfonden. Regeringen skrev i forskningspropositionen 1996/97:5 att regeringen avser att senare återkomma i frågan om en förstärkt trädgårdsforskning. Regeringen hade då revalveringspengarna i åtanke som inte kommer trädgårdsnäringen till del. anslag för har inte ökats i detta syfte. Av anslag för forskning och kollektiv forskning om totalt avsätts för insatser inom områdena hemträdgårdar och grönytemiljöer, inklusive verksamheten inom och i (Movium), vilket är ett sek- retariat vid för den yttre miljön. Bakom Movium står även , , , , , församlings- och pasto- ratsförbund samt . () ägnar sig åt grundläggande forsk- ning som avser fördjupa kunskaperna om de bakomliggande faktorer som har betydelse för växternas utveckling och odling. Forskningen fokuserar bl.a. på samspelet mellan odlade växter och den omgivande miljön. Den tillämpade forskningen arbetar med att förbättra odlings- materialet och odlingsmetoderna. Forskningen skall leda till bättre pro- dukter samt en mer miljövänlig odling. tenskap har ansvaret för huvuddelen av trädgårdsforskningen, vilken omfattar studier av processer som är av betydelse vid produktion, han- tering, marknadsföring och användning av frukt, bär, grönsaker och prydnadsväxter. Vid institutionen bedrivs också grund- och forskarut- bildning och en stor del av hortonomprogrammets kurser är förlagda till institutionen. Andra institutioner som är viktiga för trädgårdsforsk- ningen är bl.a. som med växtförädling, utveckling av frö- och plantmaterial, resurssnåla odlings- och skördesystem samt metodik för upparbetning av råvaror m.m., täcker hela kedjan från val av växtmaterial till färdig produkt samt in- stitutionen för norrländsk jordvetenskap och dess avdelning för träd- gårdsodling. Trädgårdsodlingens elitplantstation (EPS) i Balsgård är en stiftelse som stöds av TRF, Movium, Fritidsodlingen (FOR) och SLU. har verksamheten byggts upp med statliga bidrag, främst genom medel från handelsgödselavgifterna. EPS arbetar med vegetativ förök- ning av trädgårdsväxter, sjukdomsrensade och sortäkta. Målet är att arbetet skall leda till en förbättrad sundhetsstatus och sortäkthet för hela distributionskedjan i . Genom EPS får växtkonsumenterna tillgång till ett bättre växtmaterial för svensk odling. Verksamheten har fått statliga bidrag och är alltjämt i behov av ytterligare finansiering. Förökningen av EPS växtsorter bär sina egna kostnader. är en stiftelse under ordförandeskap av landshöv- dingen i län. är försöksstationen en del av SLU-Balsgårds verksamhet. Verksamhetens syfte är att tillämpa, påvisa och testa insatser inom fruktodlingen samt att vara en förebild för den yrkesverksamma fruktodlingen. 3/U 1997:167 fokuserat sin verksamhet på såväl yrkesodling som på fritidsodling. Det innebär att satsning har gjorts framför allt på resistensodling. Samar- bete finns också med avseende forskning och ut- veckling av vedartade och örtartade läke- och kryddväxter. Liksom EPS har behov av tillskott av medel. I det betänkande (SOU 1992:99) som rådgivningsutredningen lämnade föreslogs att statens ansvar borde begränsas till infor- mation i anslutning till myndighetsutövning. Utredningen nämner som exempel på situationer när staten har anledning att använda rådgivning till trädgårdsnäringen som medel för att uppnå angelägna samhällsmål: Spridning av forsknings- och försöksresultat, introduktion av ny lagstiftning och nya mål inom miljö- och växtskyddsområdet samt stödet till trädgårdsnäringen i norra . Näringen borde själva, enligt utredningen, ta över den produktions- tekniska och företagsekonomiska rådgivningen. Regeringen föreslog emellertid (prop.1992/93:183) att den statliga rådgivningen till träd- gårdsnäringen, som ett led i anpassningen till EU, tills vidare skulle bedrivas på samma sätt som . beslutade i enlighet med regeringens förslag. Den huvudsakliga rådgivningsverksamheten vänder sig till företaga- re inom trädgårdsnäringen och genomförs av länsstyrelserna i respekti- ve län. var det totala antalet trädgårdsrådgivare vid länsstyrel- serna 42, detta har minskat till 32 personer. Verksamheten är organiserad i fem distrikt. Den statliga finansieringen motsvarar 80– av verksamheten. En stor del av trädgårdsrådgivningen finansie- ras genom miljöstödsprogrammet. Trädgårdskonsulenterna erbjuder rådgivning i produktions-, ekono- mi- och teknikfrågor med inriktning på minskad belastning på miljön. Rådgivarna har ofta specialistkompetens och arbetar även utanför de egna länen. Något mer än en tredjedel av trädgårdsrådgivningens verk- samhet har direkt koppling till myndighetsutövning som till största de- len är inriktad på miljöfrågor och statligt stöd till trädgårdsnäringen. Viktiga stödfunktioner på central och regional nivå svarar Statens jord- bruksverk och för. Vid sidan av den statliga verksamheten erbjuder bl.a. Trädgårdsut- veckling AB tjänster inom organisationsutveckling, produktion, eko- nomi och informationsteknologi till trädgårdsnäringens enskilda före- tag och andra intressenter. Även hushållningssällskapen runt om i lan- det tillhandahåller rådgivningstjänster. I finns sammanlagt 37 trädgårdsrådgivare vilka är till finansierade med statliga medel. Rådgivarna är anställda av (), Dansk Erhvervesfrugtavl och Lant- brugets Rådgivningstjenst. Dessutom förser Lantbrugets Rådgivnings- center i rådgivningen till producenterna av frilandsgrönsaker, frukt och bär med information. I finns ett hundratal trädgårdsrådgivare. Rådgivar- na är organiserade i lokalt placerade rådgivningsgrupper under Dienst Lantbouwvoorlichting (DLV). Denna rådgivning var helt stats- finansierad med planer på att successivt minska finansieringen med statliga medel till . Utvecklingen mot mer privata medel har gått fortare än planerat och genomgår DLV en fullstän- dig privatiseringsprocess, vilken befinner sig i slutskedet. kommer DLV:s verksamhet att vara helt privat finansierad med undantag för direkt statliga uppdrag som t.ex. information till produ- centerna om ny lagstiftning. Statliga stöd hanteras av . Information and Knowledge Center (IKC) arbetar med information om forskning och försök samt bistår ministeriet i tekniska frågor. Denna verksamhet kommer att förbli statligt finansierad. Socio-Economic Advisory Ser- vice arbetar bl.a. med företagsekonomisk rådgivning och befinner sig liksom DLV i en privatiseringsprocess. 6.10Trädgårdsnäringens förslag till åtgärder Företrädare för trädgårdsnäringen har i olika sammanhang fört fram förslag rörande åtgärder för att förbättra konkurrenssituationen inom näringen. 6.10.1Kostnader för tillfällig skördearbetskraft Näringen konstaterar att det i vissa EU-länder finns särskilda regler om lättnader i arbetsgivaravgiften för säsongsarbete. Detta gör att skörde- kostnaderna avsevärt kan variera mellan olika länder. Från många av dessa länder möter svensk produktion en betydande marknadskonkur- rens inte minst i fråga om fältmässigt odlade, säsongsbundna produkter. 3/U 1997:167 Näringen har tidigare gjort framställning till regeringen om att den av- giftsfria gränsen för uttag av social- och arbetsgivaravgifter för den säsongsmässigt anställda arbetskraften skall sättas till av basbe- loppet. Näringen har vidare begärt att den särskilda nedsättningen av arbetsgivaravgiften inte skall vara bunden till maximerade månadsvisa nedsättningsbelopp utan skall kunna beakta att säsongs- branscher skall få göra fulla avdrag under sin kortare säsong. Näringen menar att en utökning av säsongsmässiga arbetstillfällen utgör ett viktigt tillskott till sysselsättning inte minst genom att denna produktion är lokaliserad till regioner med svag syssel- sättning och där säsongssysselsättning med fördel kan kombineras med annan säsongsmässig anställning eller som en tillräcklig kompletteran- de sysselsättning till annan småföretagarverksamhet. En utökad fri- landsproduktion skapar också fasta arbetstillfällen genom nyetablering av företag men endast i mindre mån genom nya helårssysselsatta. Näringen förespråkar i första hand att energiskatten helt tas bort i av- vaktan på enhetliga beskattningsregler inom gemenskapen, särskilt med hänsyn till energiskattenivåerna i och . Kost- naden för uppvärmning och för belysning utgör en betydande andel av de totala produktionskostnaderna. För tomat- och gurkodling med de lägsta omsättningstalen per arealenhet kan den uppgå till 20–av den totala produktionskostnaden och för prydnadsväxtodlingen är den något lägre. Trädgårdsnäringen har kritiserat konstruktionen av de nya nedsätt- ningsreglerna. Näringen förespråkar en enda skattesats för att undvika konkurrenssnedvridningar inom sektorn och i vissa fall inom samma marknadssegment. Näringen har framfört att konkurrenssituationen inom sektorn sned- vrids eftersom reglerna utgår från företagets försäljningsvärde. Träd- gårdsnäringen menar att skatten, enligt nu gällande konstruktion, i stället bör baseras på förädlingsvärdet. Det nya nedsättningssystemet innebär att varje växthusföretag får en individuellt framräknad skatt som för eldningsolja kan variera mellan ca 200–/m 3 beroende på produktionsgren, dvs. omsättning och energiförbrukning. De nya reg- lerna innebär att skatten har sänkts för företag med högt energibehov i förhållande till sin omsättning medan vissa energieffektiva företag har fått en höjd beskattning. Trädgårdsnäringen har också framfört att de företag som investerat i energibesparande åtgärder kan erhålla en högre skattekostnad per utnyttjad energimängd genom att en sänkning av energiförbrukningen förändrar förhållandet mellan denna och omsätt- ningen, dvs. det förhållande som bestämmer skatteuttaget. Med nuva- rande system missgynnas dessutom företag med höga ingångsvärden i produktionen. Genom beslut att EU:s mineraloljedirektiv skall utgöra miniminivå för den särskilda skattenedsättningen för mine- raloljor skapas, enligt näringen, ett jämlikt skatteförhållande i relation till företag med möjlighet att använda naturgas, för vilket skattened- sättningen tillåts verka fullt ut. Trädgårdsnäringen har uttryckt bekymmer över den aktuella situationen beträffande hanteringen av växtskadegörare och växtsjukdomar i od- lingen. Avregistreringen och avsaknaden av selektiva och miljöanpas- sade växtskyddsmedel och svårigheterna att ersätta dessa med biolo- giska eller andra bekämpningsmetoder ökar riskerna i produktionen. Näringen vill mot denna bakgrund att den av och Kemikalieinspektionen tidigare föreslagna utredningen om trädgårds- näringens bekämpningsmedelssituation kommer till stånd. Trädgårdsodlingen ansluter sig i dessa delar till vad LRF har anfört beträffande miljöskatter på kväve och kadmium samt bekämpningsme- del och beträffande dieselskatten. Näringen har haft synpunkter på hur investeringsstödet har utarbetats för trädgårdsnäringen. Fördelningen av stödet mellan olika regioner kan hämma en del av den utveckling som bör genomföras. Näringen menar att det finns ett stort uppdämt investeringsbehov i hela . av växthusarealen borde av åldersskäl förnyas och ytterli- gare stora arealer borde ersättas eftersom de i sin konstruktion inte kan ta emot ytterligare rationaliserings- och miljöinvesteringar. Näringens representanter ser också en strukturförändring mot större brukningsen- heter som en avgörande förutsättning för näringens möjligheter att långsiktigt kunna möta den internationella konkurrensen. Näringen an- ser att ett särskilt investeringsstödsystem måste inrättas efter dessa ut- gångspunkter och efter EU:s maximala stödregler. Vidare har önskemål framförts om inrättandet av särskilda stödmöjligheter för produktut- veckling. 3/U 1997:167 Näringen anser att kvalitetskontrollen av frukt och grönsaker bör vara finansierad över statsbudgeten. Näringen menar att eftersom kvalitets- kontrollen är obligatorisk genom EU:s marknadsordning för frukt och grönsaker samt att marknadsordningen avser att verka för jämlika för- hållanden mellan gemenskapens producenter bör kvalitetskontrollen vara finansierad av staten. De menar också att eftersom kvalitetskon- trollen är statsfinansierad i många av konkurrentländerna är det en yt- terligare belastning för de svenska odlingsföretagen. I och i många andra EU-länder är kvalitetskontrollen stats- finansierad. I är kvalitetskontrollen finansierad delvis genom avgifter. TRF har i framställningar lämnat förslag om och yrkat på att en sär- skild kollektiv fond inrättas inom den yrkesmässiga trädgårdsodlingen. Avsaknaden av det system som återfinns i bl.a. uppfattas av den svenska trädgårdsnäringen som en konkurrensnackdel. TRF, GRF och () ställer sig bakom ett förslag till införande av en kollektiv utvecklingsfond som i stort speglar det danska produktionsavgiftssystemet. TRF föreslår att medel obligatoriskt skall tillskjutas från näringens utövare genom en lagfäst skyldighet att erlägga en produktionsrelaterad avgift. Medel har också föreslagits att tillskjutas genom restitution av miljöavgifter i enlighet med uttalande. Näringens förslag grundar sig på det system med produktionsavgifter för trädgårdssektorn som finns i samt på systemet med restitu- tion av miljöavgifter. Fonden föreslås användas främst till forskning och försök, rådgivning, avsättningsfrämjande åtgärder, miljöfrämjande åtgärder, produktutveckling, utbildning och sjukdomsföreb yggande åt- gärder. Från trädgårdsnäringens håll har oro uttryckts för minskad statlig fi- nansierad trädgårdsrådgivning vid länsstyrelserna. Man befarar att sär- skilt produktionsrådgivningen kommer att minska. Trädgårdsnäringen har pekat på att rådgivningssystemet i , där staten bi- drar med ca till en rådgivning i näringens regi, inne- håller ett tänkbart koncept även för i ett längre perspektiv. Till utredningen har också lämnats motionerna 1996/97:Jo202, 1996/97:Jo231 och 1996/97:Jo247. Enligt motion Jo202 är kostnaden för tillfälligt anställd personal hög på grund av den säsongsinriktade produktionen sett i relation till den totala arbetskostnaden. Skillnader i nivån på skatter och sociala avgifter mellan och andra EU- länder påverkar därför konkurrensförhållandet mellan svensk och ut- ländsk trädgårdsproduktion på ett negativt sätt menar motionärerna. I motion Jo231 yrkas på en skyndsam utvärdering av trädgårdsodlingens konkurrensvillkor. Enligt motionärerna har EU-medlemskapet inneburit stora påfrestningar för trädgårdsföretagen. Även i motion Jo247 kon- stateras att EU-medlemskapet, för svensk trädgårdsnärings del, inte innebar några övergångsåtgärder för att kompensera förlusten av tull- skyddet. Härtill skall läggas de skatter och avgifter som påfördes träd- gårdsnäringen vid finansieringen av EU-medlemskapet menar motionä- rerna. 6.12Sammanfattande analys av konkurrensförhållanden Jämförelser mellan EU-länderna av lönsamheten för trädgårdssektorn försvåras av den bristande statistik som föreligger på området. I detta avseende är statistiken inom den traditionella jordbrukssektorn betyd- ligt mer utvecklad. De reservationer som måste göras för jämförelser inom jordbrukssektorn gäller således i minst lika hög grad för träd- gårdssektorn. Allmänt kan dock sägas att de skillnader som föreligger inom jordbrukssektorn också i hög utsträckning gäller för trädgårds- sektorn. Klimat och jordmån spelar således en stor roll vad gäller avkastning och kostnader i produktionen oavsett om det rör sig om frilandsodling eller växthusodling.