sou · GLB3167d3 · 1998-01-01 00:00:00 — 8.3.4Beskrivning av FoU för livsmedelssektorns primärnäring Utredningen har tidigare poängterat att det är redan inom primär- näringen som den slutliga livsmedelskvaliteten grundläggs, då det inte är möjligt att under förädlingsprocessen kompensera en från början dålig kvalitet. Primärnäringens uppgift är att kostnadseffektivt produce- ra livsmedelsråvaror och baslivsmedel, vilka efter förädling ger färdiga produkter som uppfyller de kvalitetskrav som dagens och morgonda- gens konsumenter efterfrågar. För att skapa en helhetsbild ges här ett kort sammandrag av pågå- ende forskning relaterad till primärnäringen. 8.3.4.2Forskningsverksamhet vid SLU av relevans för livsmedelssektorn ,IVSMEDELSFORSKNINGENS ROLL ¤R ATT TA FRAM NY KUNSKAP OCH BEAR R¶R LIVSMEDEL I HELA KEDJAN FR¥N R¥VARA TILL KON SUMENT 3,5 HAR ETT S¤RSKILT ANSVAR F¶R KOPPLINGEN MELLAN R¥VARU PRODUKTIONEN OCH LIVSMEDELSF¶R¤DLINGEN SAMT F¶R FR¥GOR R¶RANDE LIVSMEDELSKVALITET Utifrån beslut har SLU för forskningen inom livsmedels- området definierat fyra övergripande forskningsområden: Produktionssystem där produktions- och miljömål är likställda. Produktionskedjan från jord till bord. Kvalitet i både produktion och produkt med tanke på nya konsu- mentpreferenser. Djurhälsa och etik. En målsättning för forskningen vid SLU är att kunna åtgärda upp- komna problem i primärledet för att undvika pro- blem i senare led av livsmedelskedjan. SLU bedriver därför naturveten- skaplig, teknisk och ekonomisk forskning och utveckling inom bl.a. animalier, vegetabilier, frukt, bär och grönsaker så att det i kan produceras råvaror av hög kvalitet till konkurrenskraftiga priser, där man tar hänsyn till miljön. I detta arbete ingår bl.a. FoU rörande läckage av växtnäringsämnen, ackumulering av tungmetaller, kretsloppsfrågor samt utarbetande av förbättrade system för odling av grödor. Särskilt stor betydelse har in- satserna inom modern bioteknik för möjligheterna att ta fram nya pro- dukter. Vidare ingår att utarbeta metoder för att kunna analysera och åtgärda sjukdomar hos växter och djur, ta fram kunskap om fysiologis- ka parametrar på stress och beteende hos våra husdjur, studera sam- band mellan produktion, hälsa och fruktsamhet samt utarbeta system för inhysning av djuren. Utvecklingen av djurhållningssystem samt fö- rebyggande djurhälsovård är därför centrala forskningsområden. SLU har utvecklat sin verksamhet mot större tvär- vetenskaplighet såväl inom som tillsammans med andra universitet. Som exempel kan nämnas att SLU är huvudman för ett större tvärvetenskapligt projekt – MAT 21 – som finansieras av MISTRA. SLU koordinerar även ett program inom växtfysiologi, som finansieras av SSF. Projekten syftar till att skapa mer uthålliga produk- tionssystem som kan ge livsmedel av hög kvalitet. Totalt nyttjades /för FoU- verksamhet inom livsmedelssektorns primärnäring. Den offentliga in- satsen via fakulteternas basanslag uppgick till ca . Till detta kommer andra statliga medel, ca , varav står för ungefär hälften. Näringslivets insats är ca , varav Stiftelsen () står för drygt häften. () ligger i och arbetar med forskning, utveckling och information inom områdena jordbruk, miljö, energi och avfall. Det övergripande målet är att utveckla nya tekniker och hanteringssystem som både är miljövänliga och kostnadseffektiva. Syftet är att på olika sätt stärka konkurrenskraften inom jordbruk och industri samt banden mellan stad och land när det gäller hantering av organiskt avfall. JTI omsätter ca /år och antalet uppgivna livsmedels- relaterade forskarårsverken är ca 40, varav huvuddelen är inriktade på miljö-, energi- och resursutnyttjande samt process- och produktions- teknik. Verksamheten finansieras i huvudsak med statliga medel via , , , samt . Den statliga finansieringen uppgår till , motsvarande ca /år. Resterande del finansieras av näringslivet via Stiftelsen och Miljöteknisk Forskning (SJMF) samt genom uppdrags- verksamhet. () ligger i och har som övergripande mål god djur- och folkhälsa genom förebyggande, diagnosticerande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. omsatte verksamheten ca . Totalt antal års- verken vid SVA är ca 320. SVA:s myndighetsuppgifter, som utgör av verksamheten, in- nefattar epizooti och övrig sjukdomsberedskap, diagnostisk beredskap samt vaccinberedskap. Vidare är SVA ett nationellt referenslaboratori- um för zoonoser, dvs. sjukdomar som kan överföras mellan djur och människor. De zoonoser som förekommer är framför allt livsme- delsburna. Uppdragsverksamheten, som utgör av verksamheten, innefattar diagnostik och hälsokontroll, diagnostika och laboratorie- produkter samt vaccinförsörjning. Uppdragsforskningen, som utgör av verksamheten – dvs. ca – finansieras med ca från statliga anslag, ca från svens- ka företag och organisationer samt med resterande del från EU och öv- riga utländska bidragsgivare. Huvuddelen av uppdragsforskningen be- rör infektionssjukdomar hos nötkreatur, svin häst, hund och fjäderfä. FoU-verksamheten inom fiskesektorn finansieras till större delen av statliga medel, och har den enskilt största FoU-verk- samheten inom området. Det sammanlagda antalet årsverken inom hela fiskets område är 272 (105 forskarårsverken), varav 84 vid Fiskeri- verket och ca 165 vid universiteten. och har ett fiskforskningsprogram för , som sträcker sig från grund- läggande till tillämpade områden, och av övriga större externa fi- nansiärer kan internationella organ (EU och ) nämnas. FoU till stöd för den gemensamma fiskeripolitiken (CFP) har fått en ökad betydelse. Den grundläggande och tillämpade fiskforskningen har, möjligtvis med undantag av den fysiologiska och toxikologisk forskningen, en anknytning till direkta livsmedelsfrågor eller till livsmedelsindustrin, då den främst inriktas på ekologi, beståndsövervakning, fiskvård, vat- tenbruk och fiskeriteknik. Inom detta senare område finns utvecklings- arbete som berör kvalitetsfrågor och som därmed har direkt betydelse för fisk som livsmedel. De kommersiella arterna dominerar, och den tillämpade forskningen dominerar för fiskar och sötvattens- fiskar. Forskning förekommer även på vandringsfiskar och på s.k. icke kommersiella arter. Behovet av kunskap om fisk som råvara är naturligtvis grundläg- gande för en framgångsrik förädling, och inom landet finns goda möj- ligheter att hos redan befintliga myndigheter, universitet och organisa- tioner koppla delar av fiskforskningen närmare livsmedelsforskningen. , dir. 1996:97, har fått i uppdrag att göra en över- syn av fiskeriadministrationen, samt att föreslå en effektiviserad FoU- verksamhet på fiskets område. Utredningens betänkande väntas vara klart . De lantbruksägda företagen finansierar forskning genom SLF och de skilda branschorganisationerna. Verksamheten utförs dels vid SLU – vilket beskrivits tidigare – dels i egen regi, exempelvis växtförädling vid och foderutveckling vid Lantmännens centrum. Det finns även enskilda företag, som t.ex. Hilleshög, som både har egen och som finansierar primärnäringsinriktad FoU. Den grundläggande och till väsentlig grad statligt finansierade livs- medelsforskningen sker i huvudsak vid universitet, högskolor och in- stitut i , , , och . Dessa är med olika tyngdpunkter inom livsmedelsområdet, vilket framgår av avsnitt 8.3.1. Dessutom innebär anknytningen till universitet och högskola tillgång till andra kompetenser av betydelse. Dessa orter har även koppling till primärledet i växlande grad. Vid () bedrivs forskning framför allt avseende frågor som rör industriell näringslära, livsmedelskemi, livsmedelstek- nik, livsmedelsteknologi samt teknisk mikrobiologi. Det bedrivs även ekonomisk och samhällsvetenskaplig forskning med inriktning på livs- medelssektorn. På grund av sin inriktning får LU de särskild betydelse när det gäller livsmedelsindustrins teknologiutveckling. Av betydelse är också att SLU finns beläget i , där ett omfattande forskningsarbete röran- de trädgårdsprodukter pågår. Via institutionen för livsmedelsteknik inom inom LTH finns också en koppling till Stiftelsen membranforskning, som har ett stort antal livsmedelsföretag som medlemmar. I har Livsmedelskollegiet också länge verkat som ett infor- mellt kontaktforum mellan institutioner på LU, SLU vid och ett antal industriella FoU-avdelningar i . Livs- medelsakademi är ytterligare ett initiativ i samma region som fungerar som ett nätverk mellan skånska livsmedelsproducenter, offentliga aktö- rer och . Där diskuteras industrins utvecklingsfrågor regio- nalt och akademin har genomfört utredningar om kompetensbehov i den regionala branschen och om angelägna forskningsområden. har LTH, SLU och stiftelsen () bildat Livsmedelscentrum med syfte att initiera och verka för finansie- ring av forskning samt att effektivisera och utveckla kunskaps- och tekniköverföring mellan regionens universitet, högskolor och näringsli- vet. IDAF är grundat av 14 stora företag och lantbruksorganisationer i och har till syfte att initiera projekt och att kommersialisera forskningsresultat. I är verksamheten uppdelad mellan , CTH och . Det förekommer nära samverkan mellan dessa. Vid bedrivs en livsmedelsorienterad forskning fram- för allt vid den medicinska fakulteten. Vid CTH bedrivs forskningen framför allt inom som är förlagd till . I finns , vilket tillsammans med fiskets betydelse i regionen, ger en viss profilering mot produkter. intar en speciell ställning i detta sammanhang. Som nationellt och bioteknik är uppdraget att dels be- driva egen industriellt inriktad forskning inom några nyckelområden såsom struktur och funktion, process- och mätteknik, miljö, hållbarhet, hygien och produktsäkerhet, smak och arom samt förpackningar, dels vara teknikspridare och förmedlare av kunskap genererad såväl natio- nellt som internationellt. har ca 150 medlemsorga- nisationer. Till dessa hör så gott som alla stora och ledande tillverkande företag och vissa medelstora . Även de stora ut- rustnings- och förpackningsleverantörerna, och handeln finns repre- senterade. har ett nära samarbete med sin engelska motsvarighet; Campden & Chorleywood FRA. når via sina medlemmar ca 750 enskilda företag och produktionsställen. arbetar därutöver med många småföretag. Denna breda anknytning ger förutsättningar att formulera forskningsfrågeställningar som är av stort intresse för livsmedels- branschen och även att fungera som kontakt- och nätverksbyggare – både med företagen och högskolan. Företagsledningen för de ledande aktörerna inom livsmedelsbranschen finns representerade i styrelserna för respektive . Därutöver finns till knutet en industriell kommitté med ett 30-tal FoU-chefer, tekniska che- fer eller motsvarande från livsmedelsbranschen. I detta forum diskute- ras bl.a. näringslivets FoU-behov. finns även etablerat i och är i färd med att bygga upp en verksamhet i . I västra har bildats för att främja kontakterna mellan forskare och näringsliv i regionen. Tyngdpunkten i ligger på råvaruorienterad forskning i grund- läggande kemi och biologi, speciellt avseende mjölk, cerealier och kött där SLU:s institutioner för livsmedelsvetenskap och livsmedelshygien utgör de största aktörerna. Patogena organismer är ett annat profilom- Forskning rörande kost/hälsa sker vid vid in- stitutionen för näringslära. , som också utgör en bety- dande kunskapskälla för säkerhetsfrågor, finns beläget i och bedriver omfattande studier i frågor som rör livsmedelssäkerhet, med en viss betoning på metodutveckling. Kopplingen till primärproduktio- nen, såväl animalie- som cerealieproduktion, sker via övriga institutio- ner vid SLU samt SVA och JTI. bildades (ULC) av institu- tionerna för livsmedelsforskning vid SLU, och . ULC skall främja kontakter dels mellan forskarna, dels mellan forskarna och näringslivet. ULC är även ett kontaktforum och en mö- tesplats för alla som i regionen arbetar med livsmedelsfrågor. Det an- ordnar bl.a. en del kurser och seminarier inom livsmedelsområdet för såväl forskare och företag som andra berörda yrkesgrupper. En ytterligare kontaktorganisation mellan forskning och industri är Mellansvenska Livsmedel, i vilken det även finns representanter för , och . I bedrivs viss livsmedelsrelaterad forskning vid KTH, Ka- rolinska Institutet och . Här finns också de för livsmedelsindustrin viktiga industriforsk- ningsinstituten Packforsk och YKI. Packforsk bedriver industri- relaterad forskning med inriktning på förpacknings- och distribu- tionsområdets utveckling. Packforsk har ca 130 medlemsföretag från såväl handeln, förpackningsindustrin som livsmedelsindustrin. YKI är till sin karaktär inriktad på ytkemiska och ytrelaterade fenomen, vilket är av stor betydelse för livsmedelsindustrin. YKI har ca 80 medlemsfö- retag från olika industribranscher. Dessa institut har ett stort kontaktnät, såväl nationellt som inter- nationellt och utgör därför en viktig resurs för livsmedelsbranschens utveckling. I bildades Livsmedelstekniskt Centrum (LCL) av livsmedelsföretag, råvaruproducenter, (LiU) och samhällsorgan som vill bidra till utvecklingen av regionens livsme- delsindustri för att kunna hävda denna nationellt och internationellt. LCL är tänkt att fungera som ett forum för informationsutbyte och en mötesplats mellan forskare, näringslivet och andra intressenter inom LCL skall också stimulera till en dialog mellan och intressenterna inom livsmedelsområdet med sikte på ett ökat universitetsengagemang i utbildning och forskning med inrikt- ning mot livsmedelsindustrin. 8.3.6Av näringslivet finansierad FoU-verksamhet Detta avsnitt baseras framför allt på "Forskning och utveckling inom företagssektorn 1995" från SCB:s serie . Uppgifterna gäller för . I underlaget till statistiken ingår endast företag med 50 eller fler anställda, vilket leder till en underskattning av branschens omfattning. Annan statistik visar att det arbetade 72 000 personer i livsmedelsindustrin mot 53 000 i SCB:s statistik. SCB:s statistik inkluderar också uppgifter om tobaksvarutillverkare. Vissa, men inte alla, FoU-bolag, privata forskningsinstitut och in- dustriforskningsinstitut räknas i SCB:s statistik inte till livsmedelsin- dustrin även om de ägs av livsmedelsföretag eller bedriver livsmedels- relaterad FoU, utan redovisas under forskningsinstitutioner. Däremot har det varit möjligt att avgöra hur mycket livsmedelsrelaterad FoU som bedrivs på dessa s.k. forskningsinstitutioner. Gränsen mellan egentlig livsmedelsindustri och forskningsinstitution är alltså underligt dragen, men summan av livsmedelsindustri och livsmedelsrelaterad verksamhet på forskningsinstitutioner bör täcka in näringslivets sats- ningar på livsmedelsrelaterad FoU i privata och halvoffentliga organi- sationer. Observera att detta ger en viss dubbelredovisning gentemot kartläggningen i avsnitt 8.3.1. Statistiken missar troligen att svenska bolag som ingår i internatio- nella koncerner betalar till koncernens centrala FoU-resurser. Intern FoU inom livsmedelsindustrin kostade . Forskningsinstitutioner bedrev livsmedelsrelaterad FoU för 245 miljo- ner kronor och tillsammans ger detta . Med hänsyn taget till att industriforskningsinstituten delvis är offentligt finansierade samt att näringslivet finansierar FoU på universitet och högskolor, kan näringslivets totala FoU-finansiering uppskattas till ca Inom livsmedelsindustrin utfördes 360 forskarårsverken och på forskningsinstitutionerna 335 forskarårsverken. Med samma hänsyn som ovan summerar detta till ca 700 forskarår. I snitt kostar då ett fors- SOU 1997:167 +APITEL 263 karårsverke i livsmedelsindustrin och forskningsinstitutionerna /forskarårsverke. Vad gäller ren forskning, alltså ej utvecklingsinsatser, lades 21 årsverken på detta internt inom vad som här kallas livsmedelsindust- rin. Femton av dessa rörde naturvetenskap, 1 lantbruksvetenskap och endast 4 teknologi. Detta kan jämföras med en uppgift från om att 55 personer med forskarutbildning var anställda i livsmedelstill- verkande företag . Härtill skall läggas FoU-bolag, institut etc. med 46 anställda forskare . En stor privat FoU-aktör är det av Scanföretagen ägda i utanför . Institutet bedriver forskning av både grundläggande och tillämpad karaktär. Huvudinriktningen ligger på kvalitetsaspekter, kötteknologi, mikrobiologi och biokemi. Forsk- ningsbudgeten uppgår till ca och finansieras till övervägande del med medel från branschföretag. Institutet deltar dess- utom i ett flertal EU-projekt. Andra industriella FoU-aktörer är på potatisom- rådet och inom området vegetabiliska oljor och fetter, vilka tillsammans satsar ca /år på livsmedelsforskning. Ytterligare exempel är Stiftelsen och Ut- veckling, med inriktning på spannmål och cerealier och på sockerprodukter. Arla dominerar på mejeriområdet med 70 per- soner verksamma inom FoU-området. – som är ett av koncernens internationella forskningscentrum – verkar främst inom områdena grönsaker och djupfrysta produkter och har 170 personer anställda. Statistiken missar den för livsmedelsindustrin relevanta FoU som bedrivs i förpacknings- och utrustningsföretag med koppling till livs- medelsindustrin. En väsentlig del av denna industri finns i och sammanställde en rapport med uppgifter om bl.a. detta. var ca 600 personer anställda inom FoU i de skånska förpacknings- och utrustningsföretagen. Tetra dominerade med ca 475 personer som arbetar med utveckling inom livsmedelsförpackningar, medan ca 50 personer arbetar med livsme- delsprocesser, dvs. totalt ca 525 personer. Även om dessa siffror tro- ligtvis baseras på en frikostig definition av FoU, visar de att den FoU som bedrivs i förpacknings- och utrustningsföretag har en betydande omfattning satt i relation till livsmedelsindustrins egen FoU. SCB:s statistik visar också att FoU-resurser med livsmedelsanknytning satsa- des av företag inom parti- och detaljhandeln, massa- och pappersvaru- industrin, delar av kemiindustrin samt transportbranschen. 8.3.6.2Jämförelse med andra branscher Den totala satsningen på FoU inom livsmedelsindustrin är låg jämfört med andra branscher, vilket framgår av figur 8.10. Det är här viktigt att komma ihåg att livsmedelsindustrin är den tredje största industrisektorn i räknat i antal anställda och representerar av det totala antalet årsverken i industrisektorn, samt den näst största räknat i om- sättning. Livsmedelsindustrin stod för av de forskarårsverken som ut- fördes av forskarutbildade i hela industrisektorn. Vad gäller ren forsk- ning, stod livsmedelsindustrin för av industrisektorns samlade årsverken. &IGUR Driftskostnader i olika branscher grupperat i tillve r- kande industri och tjänstesektor. Övrig kemiindustri Annan elektronikindustri Källa: SCB. SCB:s statistik visar att livsmedelsindustrins FoU minskade under pe- rioden –1995. lades 398 årsverken på FoU, mot 1995. Denna siffra är rensad från effekter av omklassificering av verk- samhet från livsmedelsindustri till forskningsinstitution. Utlokalisering av FoU-verksamhet förklarar alltså inte minskningen. Däremot kan minskningen kanske förklaras av att FoU i internationella livs- medelskoncerner flyttats utomlands, eftersom statistiken troligen inte fångar in svenska företags avgifter till FoU i koncerner utomlands. Situationen för livsmedelsindustrin bör jämföras med branscher som läkemedelsindustrin och maskinindustrin, där antalet FoU-årsverken ökade med 33 respektive . 8.4.1Internationaliseringen av livsmedelsföretagen och dess inverkan på FoU-systemet Minskade hinder och ökad stimulans för näringslivets rörlighet har även påverkat livsmedelsindustrin. I takt därmed har utlandsägandet av svensk livsmedelsindustri och även svenska företags ägande i utlandet ökat kraftigt. På samma sätt har FoU-miljöer, bl.a. industriforskningsinstituten och även universitet och högskolor, gjort ansträngningar för att inter- nationalisera sin forskningsverksamhet och sin kommersiella upp- dragsverksamhet. På motsvarande sätt erbjuds allt fler livsmedelsföre- tag FoU-tjänster från FoU-miljöer utanför . Av de anställda i den svenska livsmedelsindustrin är () verksamma inom ett utlandsägt företag. Totalt handlar det om närmare 17 000 anställda. Inom delbranscherna för svensk livsmedelsindustri, räknat i procent av delbranschernas sysselsättning, är det utländska ägandet () störst inom sockerindustrin (), chokladindustrin (), olje- och fettindustrin () samt bagerinäringen (). Den nordiska livsmedelsindustrin har länge internationaliserats, med i spetsen. Förutom Carlsberg, har det kooperativa 3 500 anställda utanför och stora produktionsan- läggningar i och . , den stora danska socker- och spritkoncernen, har av sin omsättning från andra länder, och har även köpt det svenska Sockerbolaget. , med en FoU-budget på /år, har en omfattande FoU-verksamhet utanför – i såväl som i det tidigare . Norska Orkla har köpt från . Sålunda är betydelse- full svensk livsmedelsforskning i () nu kopplad till motsva- rande aktivitet i samma koncern i området runt . Med satsningen österut genom Baltic Beverages H. (BBH) har det skapats en stark tek- nologiöverföringsaxel från Prippsbryggerierna i och till St. , , och de andra BBH-bryggerierna och livsme- delsföretagen i det tidigare . Norska Seafood har blivit ett av värl- dens största helintegrerade fiskförädlingsföretag. I fann man genom Statistikcentralens kart- läggning av internationaliseringen av finländska företag, att de stora finländska livsmedelsindustrierna påbörjat en internationalisering av sin FoU. framstod de finländska livs- medelsföretagen som något mer återhållsamma i sin internationalise- ring jämfört med andra finländska företag i andra branscher. Ett genomgående drag är att internationaliseringen av livsmedelsin- dustrin och därmed dess FoU går något långsammare än i andra bran- scher. Några företag går dock före – t.ex. och Carlsberg – och segment i det livsmedelstekniska systemet; förpackningar och ingredi- enser, går snabbare än andra segment in i ett internationaliserat läge. 8.4.1.1 Något om de viktigaste företagen De största utlandsägda företagen i är: (Kraft Freia Marabou, Slotts, m.fl.) (Wasabröd, OLW m.fl.) (Svenska , Zoégas Kaffe m.fl.) Unilever (den , GB-Glace m.fl.) Orkla (, , Seafood, m.fl.) Av dessa är det framför allt som har omfattande FoU i Sveri- Det är för övrigt betecknande för de utlandsägda företagen att de samtliga (1995–1997) har genomgått organisato- riska förändringar som förvandlat dem till nordiska företag, där pro- duktansvar och i många avseende FoU-ansvaret fördelats mellan de olika nordiska länderna. Detta har givit de svenska dotterbolagen ett specialiserat produktansvar i förhållande till tidigare. I vissa fall har svenskbaserad FoU förstärkts, i andra fall har den försvagats. som FoU-verksamheten koordineras effektivare. Sammantaget har de svenska bolagsenheterna stärkt sin position jämfört med bolagens verksamhet i grannländerna. Detta har skett på grund av: relativa storlek som lätt lokaliserar koncernernas norden- ledning. Svensk marknads utvecklingsnivå, som gör den till nordisk lanse- ringsmarknad. geografiska närhet till utomnordiska bolagsenheter i söder och öster. Svensk livsmedelstekniks tradition som tycks vara tyngre än i grannländerna. Av de svenska företagen är flera i färd med att internationalisera sin verksamhet i avseenden som bl.a. har reell betydelse för deras samlade FoU-portfölj och organiseringen av denna. har en FoU-verksamhet rörande olja, fett och fettderivater i . Vid har forskningsbasen för svensk sockerindustri i ökande grad koordinerats med den . I har också genom DanPo sitt största FoU-fäste i ett samspel med danska myndig- heter. Utanför moderlandet kan koncernernas FoU-verksamhet ha följande karaktärer: Stöd till nationell produktion vid lokala produktionsanläggningar. FoU-avdelning med alla resurser och befogenheter på avgränsade produktmässiga och geografiska eller nationella segment.