sou · GLB3138d1 · 1998-01-01 00:00:00 — Hos ett annat par anser kvinnan att sin mans konsumtion av hobbyutrustning och aktiviteter är orättvis och någonting som påverkar familjens ekonomi negativt. Trots de olika sätt att betrakta ojämn konsumtion så har dessa två par gemensamt att det är den i familjen som tjänar mer som spenderar mer på sig själv. Vad gäller fördelning av konsumtion har vi också sett att det inte nödvändigtvis behöver finnas ett positivt samband mellan kontroll över den praktiska administrationen av ekonomin och konsumtionsni- vå. Det kan alltså vara svårt att skilja i praktiken mellan kontroll över pengar och handhavande av dem, men det är viktigt att göra den distinktionen. Vem som har huvudansvaret för att betala räkningarna är ganska jämt fördelad bland intervjuparen. Men det är i alla tio familjerna kvinnan som har huvudansvaret för mathandlande och barnens behov. I det sista paret som presenterades här är det övertydligt att kontroll över den ekonomiska administrationen inte innebär större konsumtionsmöjligheter för kvinnan. Hon spenderar snarare betydligt mindre på sig själv än vad sin man gör. Att kvinnor mer eller mindre frivilligt spenderade mindre på sig själva var också uppenbart hos andra par. En förklaring är att kvinnor har blygsammare behov än sina män, som diskuterades ovan. Det kan också ha att göra med det faktum att kvinnan har större eller hela ansvaret för vardagsinköpen till familjen vilket gör att hon förmodli- gen har bättre översikt över storleken på just dessa utgifter och vilka behov som finns kvar. Denna insikt i familjens ekonomi kan göra att kvinnor i högre utsträckning än män försakar sin egen konsumtion och använder den som en regulator för familjens ekonomisk bästa. Vilken uppfattning informanterna har om deras egen och sin partners privatkonsumtion är också intressant. Den subjektiva upplevelsen kan vara minst lika viktig som den faktiska konsumtions- nivån. De flesta av informanterna hävdar att fördelningen av resurser med sin partner är rättvis och att de är nöjd med den. Mitt, ditt eller vårt? vi se att konsumtionen inte alltid fördelas jämt inom familjer. Båda männen och kvinnorna i intervjuparen har den uppfattningen att männen spenderar mer på sig själv. Som nämndes tidigare, har jag inte kunnat mäta faktisk konsumtion, utan endast uppfattningar och erfarenheter, vilket inbjuder till en viss spekulation. Att kvinnor uppfattar sig själv som förfördelade behöver inte spegla den faktiska konsumtionen. Istället kan det bero på att kvinnor och män verkar ha olika sätta att spendera och konsumera vilka påverkar hur de uppfattar sin egen och sin partners konsumtion. Mäns fritidsintressen och konsumtionsmönster kväver stora men sällsynta utgifter, till exempel fiske och årliga klädinköp, i större utsträckning än kvinnor. Det är möjligt att kvinnor istället spenderar mindre summor mer regelbundet på till exempel enstaka plagg, biobesök och böcker. Sådan konsumtion är svårare att komma ihåg i efterhand men kanske glädjer lika mycket som stora dyra köp. Det är oftast kvinnor som köper barnens saker och det är möjligt att detta är lika tillfredsställan- de för dem som att spendera på sig själv. Dessa olika konsum- tionsmönster skulle kunna förklara varför många kvinnor känner sig nöjda med fördelningen av pengar trots att de uppger att de spenderar mindre på sig själv. Det är också intressant att spekulera kring den variation som finns i hur par betraktar och organiserar sin ekonomi. Det kan tänkas att varje individ och varje enskilt par definierar och värdesätter olika typer av pengar och sätt att spendera dem på olika sätt, utifrån grundvärderingar, bakgrund och erfarenheter. Det kan vara så att när individers egna föreställningar och erfarenheter möter varandra och de bildar familj tillsammans, växer det fram nya sätt att betrakta och hantera ekonomin och pengarna, som är unika för varje par, men som ändå är starkt präglade av individernas respektive historia och värderingar. Även inom de relativt snäva kulturella och sociala ramar som dessa par delar finns det alltså utrymme för variation. Hur par betraktar och organiserar sin ekonomi och sina pengar är något som växer fram i en process som är en del i det gemensamma projektet som det innebär att dela livet med sin partner. Synen och hanteringen av ekonomin är inte statiska utan saker som förändras utifrån var i livscykeln man befinner sig och vilka behov och omständigheter som omger en. Genom att ta del av uppgifterna och erfarenheterna som de inter- vjuade har delat med sig av har vi kunnat konstatera att pengar kan betraktas olika och konsumtion fördelas ojämnt av individerna inom samma familj. Denna undersökning av svenska gifta par kan därmed stödja den tidigare internationella forskningen som har visat att det kan finnas betydande skillnader inom familjer vad gäller sätt att betrakta pengar och fördela konsumtion. Komplexiteten av de frågor som rör egna och familjens pengar, fördelning av konsumtion och uppfattningar om ekonomi är stor. Den tidigare forskningen inom området har varit viktig för att lyfta fram problematiken men den har ofta framställt dessa frågor som om de består av enkla samband och förklaringar. Det finns ett stort antal faktorer som påverkar individers och pars uppfattningar, förväntningar och beteenden vad gäller ekonomi samt den faktiska fördelningen av konsumtion. Det verkar finnas lika många sätt att resonera kring organiseringen av ekonomin och fördelningen av konsumtion som det finns familjer. Forskningen om familjer och ekonomi måste ta hänsyn till denna komplexitet om den ska kunna fortsätta att öka vår förståelse av området. , (1993) Familjepolitik i ur ett kvinnoperspektiv, Sociologisk Forskning, nr 3:3–29 Blood, , , M. (1960) Husbands and Wives. Bonke, (1997) Hans ægteskab/hendes ægteskab – økonomiske beslutninger i familier og hjemmeservice. Blumberg, , (1989) A theoretical look at the gender balance of power in the American couple, , 10:225–250 Blumstein, , Pepper (1983) American Couples. : and Company, Inc Burgoyne, , B. (1990) Money in marriage: how patterns of allocation both reflect and conceal power, , Vol 38, No 4, Nov, s. (1990) lost and status gained: a step in the direction of sex equality i K. , & S. Vallas (Red) The Nature of Work: Sociological Perspectives. , (1984) Close to Home. , (1981) Financial arrangements within families, , , s. , , (1990) Market, marriages and other mates: the problem of power i A.F. , (Red) Bey- ond the Market Place, : , (1979) The working class family as an economic unit, , (Red) The Sociology of the Family: New directions for , Staffordshire: Mitt, ditt eller vårt? , (1984) : A case study of the family, life and friendships of young working-class mothers in urban . : Co- lumbia University Press Halleröd, (1995). The truly poor: inidirect and direct measurment of consensual poverty in , , Vol. 5, No. 2, s. Halleröd, m.fl. (1993) Konsensuell fattigdom. Studies in Sociology, No104, , R (1986) than Others: Women and men in dual career marriages . , (1990) No exit, no voice: Womens economic dependency and the welfare state, Acta Sociologica, Vol. 33, No. 3, s. , (1993) Det kallas kärlek . Hunt, (1980) Gender and Class Consciousness. , (1994) Intra-Household Distribution of Income and its Possible Effects on Womens Standard of Living, Report No. 56, ology, , (1996) Inside the : Intra-household Distribution of Consumption in i Bihagen, E., , C., , M. Three Aspects of Consensual Poverty in . Studies in Sociology, No. , (1983) The allocation of money and the structuring of inequality within marriage, , Vol. 31, No. 2, s. , (1984) The allocation of money within the household i , (Red) State and the Family. : Tavistock Publications, Ltd , (1989) Money and Marriage. , (1994) His money, her money, our money: The social construction of the intra-household economy, Paper presented at the on Socio-Economics, , 15–17 Rottman, (1994) Income Distribution within Irish Households . , Research Report Series, no 18 Safilios-Rothschild, (1976) A macro- and micro-examination of family power and love: an exchange model, and the Family, Vol. 38, s. Stamp, (1985) Balance of financial power in marriage: An explanatory study of breadwinning wives, , Vol. 33, s. Sørensen, , (1987) Married womens economic dependency, 1940–1980, , Vol. 93, No. 3, s. & Moghaddam, Fathali M. (1987) Theories of Intergroup Relations. Treas, (1993) Money in the bank: transaction costs and the economic organization of marriage , , Vol. 58, October, s. , (1994) Money in the household i M. , F. Bechhofer, J. Gershuny, (Red) The Social and Political Economy of the Household . , (1981) Im hungry mum: the politics of domestic budgeting i , , , (Red) Of Marriage and the Market. , (1987) Money in the Family.