sou · GLB3181 · 1998-01-01 00:00:00 — Arbetet var mer eller mindre långt framskridet, uppenbarligen delvis beroende på i vilken utsträckning medlemsstaten räknade med att vara med i från starten. I synes man fortfarande avvakta med allt lagstiftningsarbete i denna fråga. Från brittisk sida utgick man från att , vid ett deltagande i , skulle komma att tillåta redovisning i euro under övergångsfasen; såsom den brittiska lagstiftningen är utformad skulle detta dock inte fordra någon lagändring. Från finländsk sida in- skränkte man sig till att säga att frågan om redovisning i euro under övergångsfasen är under diskussion. Övriga medlemsstater gav klarare uttryck för en bestämd viljeinriktning. Såväl , , , , , , , , Öster- rike som kommer att ge sina företag möjlighet att under över- gångsfasen välja mellan redovisning i euro och redovisning i den natio- nella valutaenheten. Också i de av dessa länder där man tillåter redovisning i utländsk valuta synes man utgå från att någon form av lagändring är nödvändig. Ett par av de medlemsstater som förklarade att man avsåg att tillåta redovisning i euro under övergångsfasen sade uttryckligen att man avsåg att också tillåta löpande bokföring i euro. Ingen medlemsstat överväger en lagreglering som ålägger företagen att under övergångsfasen redovisa i euro; det rådde enighet om att detta skulle stå i strid med EG-förordningen om EMU. De flesta medlemsstater avstod från att besvara fråga 3. Frågan torde för flera medlemsstater ha framstått som ömtålig eller alltför hypotetisk. Från brittisk sida konstaterades att brittiska företag vid ett brittiskt utanförskap kommer att ha möjlighet att redovisa i euro; någon ändring av nuvarande lagreglering krävs inte. tog också upp en annan fråga: Om – vid ett svenskt deltagande i – ett svenskt företag upprättar sin redovisning i svenska kronor och denna redovisning blir föremål för revision, får då en till euro omräknad redovisning publiceras tillsammans med den fullständiga revisionsberättelsen? besvarade frågan jakande. Redovisning i euro 75 sådan publicering strider inte mot artiklarna 48 och 49 i det fjärde bolagsrättsliga direktivet eftersom Conversion into euros was nothing other than a convenience translation designed to promote better understanding (punkt 6.6 i protokollet över kontaktkommitténs möte). Ett grundläggande krav på den externa redovisningen är att den skall vara jämförbar. Det är tydligt att om en grupp av svenska företag avger sin redovisning i euro medan en annan grupp avger den i svenska kronor och en tredje i USD, det blir svårare att göra jämförelser mellan svenska företag i de olika grupperna. skall emellertid påpekas att om ett svenskt företag avger sin redovisning i euro eller USD, det underlättar jämförelser med utländska företag som avger sin redovisning i denna valuta. I detta sammanhang kan det finnas skäl att erinra om att utredningen enligt direktiven har att utgå ifrån att deklaration och taxering skall ske i svenska kronor. Ett av skälen till denna begränsning av utredningens uppdrag är enligt vad utredningen erfarit att det tar tid för skattemyn- digheterna att bygga upp ett datasystem som kan arbeta med deklara- tioner i såväl kronor som annan valuta. Befintliga datasystem i skatteförvaltningen måste gås igenom för att pröva om programmen fungerar också . Skattemyndigheterna har därför inte möjlighet att utveckla ett nytt datasystem för deklara- tion och taxering i främmande valuta. 5.4.1Behovet av redovisning i euro Utredningen har till uppgift att undersöka bl.a. vilket behov svenska företag har av kunna upprätta sin finansiella redovisning i euro. För att kartlägga behoven har utredningen gjort en enkät bland ett antal myndigheter och organisationer. Vid utformningen av enkäten utgick utredningen från att de till- frågade i allmänhet skulle svara jakande på frågan om det föreligger behov i angivna hänseenden. Erfarenheten visar nämligen att det anses vara bra att svenska företag har många alternativ att välja bland. Det finns bland dem som ofta anlitas som remissinstans i frågor som rör företag en generell ovilja att välja bort ett alternativ därför att man för dagen inte ser någon användning för det, när man, vilket normalt är fallet, inte kan utesluta att ett behov kan uppstå . 76 Redovisning i euro I ingressen till enkäten framhölls därför följande: Det förtjänar att påpekas att utredningsarbetet skall bedrivas i etapper. I en första etapp skall behovet av ny eller ändrad lagstiftning kartläggas. Om det vid denna kartläggning inte framkommer några verkliga behov av lagstiftningsåtgärder kommer utredningen att avslutas. Det är därför angeläget att svaren på denna enkät innehåller noggranna beskrivningar på konkreta problem som kan uppstå om nuvarande lagstiftning behålls oförändrad, dels om deltar i valutaunionen, under övergångs- fasen 1999–2000, dels vid ett permanent utanförskap. Om man exempelvis förutser att de svenska företagen kommer att få betala ett högre pris för lån som de tar upp utomlands, om de måste ha sin års- redovisning i svenska kronor i stället för euro, så bör en uppgift härom byggas under med hänvisningar till praxis på den internationella kapitalmarknaden och andra omständigheter som gör det möjligt att bedöma hur stort problem detta kan vara. Svaren på utredningens enkät har redovisats i detalj i kapitel 4. Som framgått där saknas i enkätsvaren uppgifter som skulle göra det möjligt för utredningen att kvantifiera vinsterna med en redovisning i euro eller kostnaderna för att även i fortsättningen kräva redovisning i svenska kronor. I enkätsvaren görs inte heller en tydlig skillnad mellan de två alternativ som finns, nämligen att deltar i eller väljer att stå utanför valutaunionen, utan bedömningarna av behovet av redovisning i euro under övergångsfasen respektive vid ett utanförskap sammanfaller oftast. Inte heller görs någon tydlig skillnad mellan euro och annan främmande valuta. Enligt det övergångsscenario som fastställdes av vid inleds den första fasen i övergången till den gemensamma valutan, euron, , då EU:s stats- och regeringschefer skall besluta om vilka länder som skall delta i valu- taunionen. inleds den andra fasen. Då blir euron en självständig valuta och omräkningskurserna mellan euron och de deltagande länderna låses oåterkalleligen. Den europeiska central- banken, ECB, startar då sin operativa verksamhet och en gemensam penningpolitik införs. Eurosedlarna och euromynten introduceras i den tredje fasen, vilken enligt övergångsscenariet skall starta . Under denna fas, vilken skall begränsas , kan euron och de nationella valutorna användas parallellt. Efter denna fas blir euron det enda legala betalningsmedlet i medlemsstaterna. De nationella sedlarna och mynten dras in. (Ds 1997:59 s. Regeringen har i prop. 1997/98:25 föreslagit att inte bör införa euron som betalningsmedel här i landet, då den tredje etappen av Redovisning i euro 77 bör emellertid hålla dörren öppen för ett senare svenskt deltagande i valutaunionen. Om regeringen senare finner att bör delta i skall frågan underställas svenska folket för prövning. Om deltar i är det självklart att redovisningen skall avges i euro, när euron ersatt kronan som betalningsmedel här i landet. Det scenariot berörs över huvud taget inte i utredningens direktiv eller i enkäten. Det är emellertid genom prop. 1997/98:25 klart att när andra länder inleder kommer att stå utan- för detta. Utanförskapet kan bli evigt. Mycket talar emellertid för att kommer att delta i . Det framstår därvid som osannolikt att väljer att inträda tidigare än och det är fullt möjligt att inträdestidpunkten förläggs till en senare tidpunkt. I så fall kommer övergångsfasen att föregås av en period av svenskt utanförskap. Utredningen behandlar först behovet av redovisning i euro vid ett svenskt utanförskap med tonvikten lagd vid ett utanförskap som inleds och avlöses av en övergångsfas eller . Möjlig- heten av att aldrig skulle bli medlem av EMU behandlas mera översiktligt i anslutning till redogörelsen för ett utanförskap av övergående natur. Härefter behandlas behoven av redovisning i euro under en övergångsfas som infaller eller . Den för utredningen avgörande skillnaden mellan utanförskap och övergångsfas är att växelkursen för euron är rörlig vid utanförskap men fast under övergångsfasen. Vid ett utanförskap (rörlig växelkurs) De flesta myndigheter och organisationer som uttalat sig om företagens behov av att kunna upprätta sin finansiella redovisning i euro har förklarat att det föreligger ett sådant behov såväl vid ett svenskt utanförskap som under övergångsfasen. Ett särskilt stort behov anses föreligga av att kunna upprätta koncernredovisningen i euro, eftersom det är denna handling som främst tilldrar sig investerarnas intresse på den internationella kapitalmarknaden. Svaren på frågan i enkäten vilka konkreta problem som kan uppkomma om nuvarande lagstiftning behålls oförändrad är i huvudsak två. För det fall företagen tvingas hantera kronor och euro parallellt i den finansiella redovisningen och i den externa rapporteringen uppstår kostnader som försvagar de svenska företagens konkurrenskraft gent- 78 Redovisning i euro emot utländska företag. Och om företagen inte tillåts redovisa i annat än kronor så blir det svårare för dem att anskaffa kapital utomlands och kapitalkostnaderna ökar. Enkätsvaren visar alltså att det är en vitt spridd uppfattning bland myndigheter och i det svenska näringslivet, att en möjlighet för svenska företag att upprätta den finansiella redovisning i euro skulle ge företagen dels lägre kostnader för att administrera sin redovisning, dels tillgång till billigare utländskt risk- och lånekapital. Utredningen menar för egen del att följande skäl kan anföras för att svenska företag vid ett svenskt utanförskap bör få ha sin löpande bokföring och sin finansiella redovisning i övrigt i euro, trots att skattedeklarationerna skall avges i svenska kronor. I stort sett samtliga EU-länder har planer på att tillåta de nationella företagen att upprätta sin finansiella redovisning i euro. kommer samtliga företag i länder som deltar i att vara hänvisade till att upprätta sin löpande bokföring och sin finansiella redovisning i övrigt i denna valuta. Det innebär att nästan alla företag i de europeiska länder vi brukar jämföra oss med kommer att ha sin redovisning i euro. Det är en viktig förändring i förhållande till vad som gäller . kommer de svenska företagen, om väljer att stanna utanför EMU och inte ändrar sin redovisningslagstiftning, att vara nästan ensamma i om att redovisa i en liten nationell valuta medan den stora delen av den europeiska företagsamheten redovisar i den mycket stora och interna- tionellt gångbara valutan euro. I en sådan situation menar utred-ningen att svenska företag som en anpassning till den fortgående interna- tionaliseringen på redovisningsområdet bör ges möjlighet att redovisa i euro. Ett av de två sakskäl som anförs i enkätsvaren för redovisning i euro, är att, om företagen tvingas hantera kronor och euro parallellt i den finansiella redovisningen och i den externa rapporteringen, kost- nader uppstår som försvagar de svenska företagens konkurrenskraft gentemot utländska företag. Redovisningskostnaderna kan bli särskilt betungande för svenska företag som ingår i internationella koncerner i vilka euron används som koncernvaluta. Utredningen menar att den redovisning i koncern- valutan euro som det svenska företaget i ett sådant fall upprättar i euro bör kunna godtas om den i övrigt motsvarar vad som krävs av en svensk redovisning. Svenska företag som har euron som koncernvaluta har ett intresse av att göra upp sina affärer i euro för att slippa valutasäkra sina ford- ringar och skulder. Sådana företag kommer att begära att leveransavtal med svenska företag tecknas i euro och att fakturering sker i denna Redovisning i euro 79 Många svenska underleverantörer kommer därigenom att tvingas att fakturera i euro också i rent svenska affärsförhållanden och får då behov av att använda euro i den löpande bokföringen och redo- visningen i övrigt. Ytterligare en grupp som riskerar särskilt stora redovisningskost- nader är företag som helt eller nästan helt handlar med företag i och använder sig av euron som affärsvaluta. Det råder osäkerhet om vilka länder som kommer att delta i redan från . Så mycket står emellertid klart att även det minsta alternativet utgör ett handelsområde av utomordentligt stor betydelse för . Mycket talar för att länderna i EMU på kommer att utgöra i särklass viktigaste handelspartners. Eurons betydelse som handelsvaluta kommer att motsvara åtminstone summan av de deltagande ländernas valutor. Utredningen räknar därför med att det kommer att finnas många svenska företag som nästan uteslutande köper och säljer från och till länder som deltar i och att affärerna görs upp i euro. För dem bör det enligt utredningens mening finnas en möjlighet att föra den löpande bokföringen i euro även om inte deltar i . Det är tydligt att kostnaderna för en löpande bokföring och redovis- ning i övrigt i svenska kronor när merparten av affärshändelserna sker i euro kan vara betydande, om inte deltar i och växlings- kursen alltså fortlöpande fluktuerar. Enligt utredningens mening tillgodoser inte heller möjligheten till omräkning enligt 2 kap. 6 § ÅRL fullt ut de behov de svenska företagen kan ha av en redovisning i euro av hög internationell standard (jfr avsnitt 5.4.4). Redovisningskost- naderna är därför ett beaktansvärt argument för att framför allt svenska företag av ovan angivet slag vid ett utanförskap bör ha möjlighet att ha sin redovisning i euro. Det andra av de sakskäl som anförs i enkätsvaren är att om före- tagen inte tillåts redovisa i annat än kronor så blir det svårare för dem att anskaffa kapital utomlands och kapitalkostnaderna ökar. Ut- redningen vill för sin del sätta ett litet frågetecken för detta påstående. På har en betydande andel av aktierna på börsen gått över i utländsk ägo. Från en utländsk ägarandel på vid utgången av har det utländska ägandet ökat till . Denna ökning har skett utan hinder av att de utländska placerarna normalt endast haft tillgång till de svenska bolagens redovisningar i kronor. Mycket talar också för att de internationella placerarna är vana att tolka redo- visningar i olika valutor inklusive kronor. Utredningen kan emellertid inte utesluta att börsbolagen utnyttjat den nuvarande möjligheten att räkna om den i kronor upprättade års- 80 Redovisning i euro eller koncernredovisningen till utländsk valuta och att detta har påverkat de utländska investerarna. Än viktigare är emellertid det ovan nämnda förhållandet att kommer de svenska företagen, om väljer att stanna utanför EMU och inte ändrar sin redovis- ningslagstiftning, att vara nästan ensamma i om att redo- visa i en liten nationell valuta medan den stora delen av den europeiska företagsamheten redovisar i den mycket stora och internationellt gångbara valutan euro. I en sådan situation menar utredningen att de svenska företagen kommer att vidkännas en konkurrensnackdel på den internationella kapitalmarknaden. Det talar starkt för att svenska företag som anlitar den internationella kapitalmarknaden för kapitalanskaffning vid ett utanförskap bör ha möjlighet att ha sin redovisning i euro. Mot de argument som sålunda talar för redovisning i euro kan an- föras vissa skäl som sammanhänger med redovisningens syfte, se kapitel 2. Utredningen anser att det är viktigt att företagens redovis- ningar är jämförbara. En möjlighet för svenska företag att välja mellan kronor och euro kommer att försvåra jämförelser mellan svenska företag med olika redovisningsvalutor. Utredningen menar emellertid att dessa olägenheter kompenseras av ökade möjligheter till jämförelser med utländska företag som avger sin redovisning i euro. På grund av det anförda föreslår utredningen att möjlighet öppnas för de företag som så vill att vid ett utanförskap som beräknas bli avlöst av en övergångsfas upprätta sin löpande bokföring och finansiella redovisning i övrigt i euro. Det kan inte uteslutas att väljer att permanent ställa sig utanför EMU. I så fall blir euron en valuta bland andra främmande valutor. De skäl som anförts ovan till förmån för en möjlighet för svenska företag att ha sin finansiella redovisning i euro är emellertid giltiga också i en sådan situation därför att euron blir så dominerande på den internationella arenan. Det framstår sålunda som rimligt att svenska företag får möjlighet att genom redovisning i euro anpassa sig till den fortgående internationaliseringen på redovisningsområdet. Det framstår också som lämpligt att när koncernvalutan är euro, svenska dotterbolag har möjlighet att upprätta sin redovisning i denna valuta och på så sätt hålla redovisningskostnaderna nere. Företag i som fakturerar i euro därför att de är underleverantörer till företag i koncerner med euron som redovisningsvaluta liksom svenska företag som nästan uteslutande köper och säljer från och till länder som deltar i och gör upp sina affärer i euro bör vidare kunna begränsa sina redovisningskostnader genom att använda euro i bokföringen. Svenska företag som anlitar den internationella kapitalmarknaden bör dessutom Redovisning i euro 81 ha möjlighet att hålla kapitalkostnaderna nere genom att avge sin redovisning i euro. Under övergångsfasen (fast växelkurs) De skäl som talar för att tillåta euro som redovisningsvaluta gäller med långt större styrka i ett läge när beslutat sig för att delta i och en övergångsfas inleds eller . Utmärkande för övergångsfasen är att växelkursen är fast mellan euron och kronan; i själva verket anses euron och kronan vara en och samma valuta fast uttryckta i olika valutaenheter. Det är tydligt att det då inte möter några betänkligheter mot att tillåta redovisning i euro, särskilt som man har anledning att räkna med en kort övergångstid och vet att all redovisning därefter skall ske i euro. Det är dessutom närmast ofrånkomligt att företag som övergått till redovisning i euro med stöd av den lagstiftning utredningen föreslår för ett utanförskap kan behålla euron som redo- visningsvaluta under övergångsfasen. Utredningen föreslår därför att den möjlighet till redovisning i euro som föreslagits för ett utanförskap skall gälla också under en över- gångsfas. Utredningen har i det föregående förordat att möjlighet öppnas till redovisning i euro. Förslaget lämnas med hänsyn till den alldeles speciella ställning som euron får i det nya . Euron kommer att ersätta de viktigaste av de europeiska valutorna och möjligen också den svenska kronan. kommer svenska företag att jämföras med företag som avger redovisning i euro. Någon annan främmande valuta med en ställning som liknar eurons finns inte för svensk del. Den valuta som närmast kommer i fråga är USD, men skillnaderna är oerhörda. Det framgår redan av det förhållandet att ingen skulle komma på tanken att föreslå att skall ge upp den svenska kronan till förmån för USD. Utredningen vill inte ifrågasätta att det kan finnas några enstaka svenska företag som har merparten av sina affärer i USD och som skulle kunna pressa sina redovisningskostnader genom en övergång till USD som redovisningsvaluta. Deras behov kan emellertid inte anses väga så tungt att det framstår som motiverat att göra undantag från kravet på att redovisningen för att vara jämförbar skall lämnas i kronor eller – – euro. 82 Redovisning i euro 5.4.3Valfrihet mellan svensk valuta och euro Det är inte möjligt för utredningen att ens uppskattningsvis ange hur många företag som om ett, tre eller har behov av att kunna redovisa i euro. Det är emellertid inte nödvändigt. Det ställer sig enligt utredningens uppfattning enklast och naturligast att överlämna åt före- tagen själva att bedöma om en redovisning i euro för deras del skulle innebära så stora fördelar att det uppväger de kostnader som är förenade med dels ett byte av redovisningsvaluta, dels avgivande av deklarationer i annan valuta än redovisningsvalutan nämligen svenska kronor. Varje företag bör alltså, när det överväger byte av redovis- ningsvaluta, ställa de besparingar som företaget kan göra genom redo- visning i euro mot de ökade kostnader som följer med att redovisningen måste räknas om till svenska kronor i deklarationen. Om en sådan kalkyl visar att kostnaderna är större än vinsterna bör företaget avstå från att byta redovisningsvaluta. Genom att överlämna valrätten till det enskilda företaget får man garantier för att kostnadsaspekterna är genomlysta innan byte av redovisningsvaluta sker. Frågan blir då vilka valmöjligheter som bör erbjudas de svenska företagen. erbjuder 2 kap. 6 § ÅRL en möjlighet för svenska företag som har den löpande bokföringen och redovisningen i övrigt i svenska kronor att sedan räkna om års- och koncernredovisningen till euro. Skall denna möjlighet kompletteras med en möjlighet att ha hela redovisningen från löpande bokföring till koncernredovisning i euro? 5.4.4Är nuvarande omräkningsmöjlighet tillräcklig eller krävs ny lagstiftning? Svenska företag har möjlighet att enligt 2 kap. 6 § ÅRL räkna om sina års- och koncernredovisningar upprättade i svenska kronor till utländsk valuta. Utredningen skall enligt direktiven särskilt studera om denna möjlighet tillgodoser det ovan konstaterade behovet för företagen att redovisa i euro. Bland de i utredningens enkät tillfrågade som berört frågan, anser endast PRV att behovet av att redovisa i euro är tillgodosett genom möjligheten till omräkning. Övriga tillfrågade anser att denna möjlighet inte är tillräcklig. I enkätsvaren görs inte någon skillnad mellan de två alternativen att deltar i eller väljer att stå utanför valuta- unionen. Utredningen anser dock att det finns skäl att skilja mellan dessa alternativ när behovet analyseras. Redovisning i euro 83 Vid ett utanförskap (rörlig växelkurs) I ett system som använder svenska kronor i den löpande bokföringen förs affärshändelser i euro in i redovisningen omräknade till svenska kronor enligt kursen för affärshändelsen. Om den löpande bokföringen görs i euro är det tvärtom affärshändelser i svenska kronor som blir föremål för omräkning. Det innebär att såväl belopp som växelkurs kommer att skilja sig åt beroende på om den löpande bok- föringen förs i svenska kronor eller euro. Det är klart att årsredovis- ningen då också måste skilja sig åt i de två systemen trots att affärs- händelserna är identiska. En årsredovisning som upprättas i ett system med euron som redovisningsvaluta blir alltså inte identisk med en årsredovisning som upprättas i ett system med svenska kronor som redovisningsvaluta. Möjligheten att räkna om en i svenska kronor upprättad redovisning till euro enligt 2 kap. 6 § ÅRL är därför inte tillräcklig, om målet är att visa företagets ställning och resultat enligt ett system med euron som redovisningsvaluta. Full jämförbarhet med företag som har euron som redovisningsvaluta uppnås inte. Omräkningsmöjligheten tillgodoser inte heller de behov av löpande bokföring i euro som finns för svenska företag i koncerner med euron som koncernvaluta. Detsamma kan sägas om svenska företag som har alla eller nästan alla affärshändelser i euro. Till den senare gruppen hör svenska företag som är underleverantörer till svenska företag med euron som redovisningsvaluta och som använder samma valuta också som affärsvaluta bl.a. för att slippa valutasäkra sina åtaganden. Det är som ovan anförts osäkert i vad mån internationella placerare har behov av en redovisning i euro eller klarar sig med en redovisning i svenska kronor. Mycket talar för att de kan nöja sig med redovisnings- handlingar som erhålls genom omräkning enligt 2 kap. 6 § ÅRL. Som påpekar i sitt enkätsvar är emellertid koncern- redovisningen redan i svensk version mycket omfångsrik. Efter om- räkning till euro har den vuxit ytterligare bl.a. genom den omfattande notapparat som krävs och det finns en uppenbar risk att den därigenom blir så svåröverskådlig att dess informationsvärde delvis går förlorat.