sou · GLB3138d2 · 1998-01-01 00:00:00 — I en analys jämförs andelen i olika familjetyper vars justerade inkomst hållit (minst) jämna steg med inflationen mellan de båda undersökningsåren, d.v.s. där realinkomsten varit eller ökat. För kvinnor som separerat gällde detta endast för en dryg tredjedel (), både i och i . Motsvarande andelar bland svenska och amerikanska män var . Den största skillnaden uppträdde dock för barnen, där av amerikanska barn till separerade föräldrar levde i hushåll vars inkomst ökat i takt med inflationen. I gällde detta för av barnen till frånskilda, vilket kan jämföras för barn i intakta familjer. Analyser som begränsades till svenska förhållanden visar att en skilsmässa hade en klart negativ effekt för såväl den absoluta och den relativa inkomstförändringen som för positionen i inkomstfördelning- en . Detta gällde både för män och för kvinnor men effekten var mer uttalad för de . När situationen för ensamstå- ende kvinnor med respektive utan barn 1980 jämförs visar resultaten att de förra, efter kontroller för utbildning, ålder, anknytning till arbetsmarknaden och boenderegion, haft en signifikant bättre inkomstutveckling. Detta förhållande förklaras till stor del av den ökning i positiva transfereringar som tillföll kvinnor med barn 11 Endast hälften av de amerikanska fäderna betalar hela det överenskomna underhållet, en fjärdedel betalar en lägre summa och den resterande fjärdedelen betalar inte något underhåll alls (Holden & Smock, 1991). I var situationen den omvända, där hade ensamstående mödrar en sämre inkomstutveckling än andra kvinnor. Hur har då utvecklingen och varit? Föreliggande undersökning kan bidra med analyser av utvecklingen . Vi kan också utsträcka analyserna till andra dimensioner av materiell välfärd. 9.3Datamaterial, variabler och analysstrategi Till grund för de empiriska analyserna i detta kapitel ligger data från de svenska levnadsnivåundersökningarna (LNU) ; materialet har samlats in och sammanställts vid ().12 LNU baserar sig på direktintervjuer och syftar till att beskriva människors livssituation på ett stort antal områden: uppväxt-, familje- och bostadsförhållanden, hälsa, sociala relationer, utbildning, sysselsättning och arbetsförhållanden, ekonomiska resurser, säkerhet till liv och egendom, politiska resurser, fritid och rekreation, hushållsarbete och egna bedömningar av livssituationen. Det slumpmässiga och riksrepresentativa urvalet består av ungefär var tusende i skriven individ i åldrarna 18– . 13 En betydande fördel med LNU jämfört med många andra datamaterial är att det är longitudinellt och en s.k. panelansats används, vilket innebär att ett stort antal individer deltagit vid flera undersökningstillfällen och att många av frågorna varit identiska . 14 Materialet omfattar således flera aspekter av individens levnadsförhållanden vid ett antal mättidpunkter, vilket är nödvändigt om man, som fallet är här, vill ha en möjlighet att skilja mellan effekt och selektion (se ovan). LNU intervjuades 5 613 individer och bortfallet var medan motsvarande tal för undersök- är 5 306 individer och . Till LNU-data har kopplats inkomstuppgifter som i huvudsak överensstämmer med de definitioner som görs i inkomstfördelnings- undersökning (HINK). I detta material finns olika typer av inkom- 12Den första levnadsnivåundersökningen genomfördes inom ramen för låginkomstut- redningen och upprepades , nu i SOFIs regi. För en mer utförlig beskrivning av levnadsnivåmaterialet se och (1984) respektive och (1994). 13Åren 1968, 1974 och 1981 intervjuades också 15–17-åringar. 14Om intervjupersonen hunnit bli mer än mellan två intervjutillfällen ersätts hon/han med en individ som var för ung för att ingå i urvalet vid det föregående undersökningstillfället. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa stuppgifter, dels för intervjupersonen i LNU men också för eventuell make/a. Detta ger en möjlighet att skapa inkomstmått på hushållsnivå. För att söka ta reda på effekten av en skilsmässa har en familjetypsva- riabel skapats som tar hänsyn till förändringar i individens familjesi- tuation mellan undersökningsåren. LNU fick respondenten retrospektivt redogöra för sin sammanboendehistoria, d.v.s. hon/han fick redogöra för varje sammanboende som varat mer än . För dessa finns information om start- och sluttidpunkt på månadsnivå samt anledningen till sammanboendets upphörande (separation, dödsfall eller annat). Den strategi som valts här är att utgå från de individer som var sammanboende vid intervjutillfället och följa dem respektive 1991. 15 Detta gäller för knappt 1 900 individer. har den stora majoriteten fortsatt leva ihop med samma partner (), andra har skilt sig eller separerat från ett samboende och levde som ensamstående vid det senare mättillfället () medan en tredje kategori – män i högre utsträckning än kvinnor – både skilt sig eller separerat och flyttat ihop med en ny partner (3–). När begreppen frånskilda respektive omgifta fortsättningsvis används åsyftas därmed individerna i den andra respektive tredje familjetypen. De omgifta är få till antalet vilket gör skattningarna för denna grupp något osäkra och därför bör slutsatser om situationen för dessa kvinnor och män endast dras med försiktighet. I analyserna har endast hushåll där mannen var mellan inkluderats. Åldersurvalet har gjorts dels för att någorlunda jämställa paren i samtliga familjetyper åldersmässigt, dels för att undvika att inkludera en alltför hög andel studerande och pensionärer. Vi kan nämligen anta att dessa grupper fördelar sig systematiskt över familjetyperna (skilsmässorisken är t.ex. lägre i den äldre gruppen) liksom deras försörjning är av en särskild karaktär 15 Familjetyp och de olika inkomstmåtten refererar till 1990 och inte till LNUs undersökningsår 1991. Skälet till detta är att information om eventuella förändringar i civilstånd eller familjesituation efter intervjun av naturliga skäl saknas detta år. Med hjälp av den retrospektiva sammanboendetablån känner vi emellertid till familjesitua- tionen varför reliabiliteten i familjesituationen och de olika inkomstmåtten ökar om vi istället tar detta år som utgångspunkt för våra analyser. Vid analyser av variabler för vilka vi endast har uppgifter för undersökningsåren och intervjutillfällena, såsom förvärvsarbetstid, kontantmarginal och boendeförhållanden (se nedan), utgörs familjetypsvariabeln av situationen 1981–1991. (studiebidrag, studielån respektive pension) och inkomsterna därför vanligtvis är lägre än för förvärvsarbetande. För att inkluderas i analyserna krävs också att paret var sammanboende varför mycket tillfälliga förhållanden är exkluderade ur analyserna här. För att studera en skilsmässas ekonomiska konsekvenser och eventuella förändringar i inkomstens sammansättning kommer tre olika inkomstslag, för inkomståren 1981 och 1990, att användas här, nämligen faktorinkomst, bruttoinkomst och disponibel inkomst. Faktorinkomsten består huvudsakligen av inkomster från arbete och kapital och är, något förenklat, den inkomst individen själv förtjänar på marknaden. Offentliga transfereringar som bidrag, försäkringar och skatter är således inte inkluderade. Bruttoinkomsten är resultatet när olika former av positiva offentliga transfereringar adderats till faktorinkomsten. Detta inkomstslag inkluderar alltså bidrag som bostads-, social- och barnbidrag, pensioner, studiebidrag och studielån samt ersättningar från allmänna försäkringssystem. Den disponibla inkomsten, slutligen, skiljer sig från bruttoinkomsten i det att negativa offentliga transfereringar subtraherats. Dessa negativa transfereringar utgörs huvudsakligen av olika typer av skatter men också av återbetalningar för studielån och socialbidrag. Den disponibla inkomsten är således den summa som individen eller hushållet förfogar över till konsumtion eller sparande (eventuell förmögenhet ingår inte här). Avsikten med att redovisa olika inkomstslag är att detta kan ge en uppfattning om betydelsen av olika typer av transfereringar. Genom att t.ex. jämföra den disponibla inkomsten med faktorinkomsten kan välfärdsstatens inkomstomför- delande effekter uppskattas. I analyserna av inkomst kommer också tre olika inkomstmått att redovisas, nämligen den totala hushållsinkomsten, inkomsten per capita samt den justerade inkomsten. Samtliga inkomster i denna undersökning är justerade för konsumentprisindex (KPI) och anges i årsmedeltalet för . Förändringarna mellan olika år uttrycker alltså förändringar i reala inkomster. En svaghet som föreliggande studie delar med andra på området är att vi inte känner till summan av de privata transfereringarna från den icke vårdnadshavande föräldern till barnen. Detta kan t.ex. bestå i ett underhållsbidrag, att modern/fadern måste ha extra rum i bostaden eller står för andra utgifter i samband med att barnen bor hos dem. För att i viss mån lösa detta problem adderas ett schablonberäknat underhåll som motsvarar det maximala bidragsförskottet för varje Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa barn till den vårdnadshavande förälderns inkomst. Detta görs därför att denna summa i princip garanteras av staten. Motsvarande belopp subtraheras emellertid inte från den icke vårdnadshavande förälderns inkomst, helt enkelt av det skälet att vi inte vet om denne betalar något underhåll eller ej. Detta underhåll kan ju variera mellan ingenting alls och en nivå som ligger över den för bidragsförskottet. Sammantaget betyder detta troligtvis att inkomsten bland ensamstå- ende föräldrar underskattas något eftersom vissa av dem får ett underhåll som i praktiken överstiger summan för bidragsförskottet. På motsvarande sätt överskattas inkomsten bland ensamstående som haft barn men inte har dem boende hos sig efter skilsmässan eftersom utgifterna för underhåll inte subtraherats. Detta gör troligtvis att könsskillnaderna överskattas något. En annan dimension av materiell välfärd som kommer att analyseras här är tillgången till en kontantmarginal eller en ekonomisk buffert. Tillgång till kontantmarginal definieras som att man kan skaffa fram om man plötsligt hamnade i en situation där detta är nödvändigt. 16 Denna indikator på materiell välfärd fångar en annan dimension än inkomst eftersom den också tar konsumtionen (för lån t.ex.) i beaktande. Frågan om individen har tillgång till en ekonomisk buffert ger också en indikation på ekono- misk trygghet utöver den som en hög inkomst ger även om sambandet mellan dessa mått på materiell välfärd är högt. En annan indikator på de förändrade materiella förhållanden som en skilsmässa kan innebära är boendesituationen; om de ekonomiska villkoren försämras kan detta också avspegla sig i förändrade boendeförhållanden. Här ska två förhållanden analyseras. Den första indikatorn som redovisas är boendetyp, om man bor i enfamiljshus eller ej. Detta avser att belysa vem av parterna, om någon, som får behålla villan/radhuset efter en skilsmässa. En vanlig uppfattning är ju att barnen och modern kompenseras för sina försämrade ekono- miska villkor genom att få bo kvar i den tidigare gemensamma bostaden. Analyserna fortsätter med att förändringar i besittningstyp (d.v.s. huruvida man äger sin bostad eller ej) studeras. 16 undersökning var motsvarande belopp vilket ungefärligen motsvarar summan om det räknas upp med konsumentprisindex. Skilsmässa och disponibel inkomst Den empiriska prövningen inleds med en analys av sambandet mellan familjetyp och hushållets disponibla inkomst. I tabell 9.1 redovisas hushållets totala inkomst, d.v.s. här tas ingen hänsyn till hushållets sammansättning och skalfördelarna antas vara obegränsade (se ovan). Den första raden i tabellen redovisar hushållets disponibla medianin- komst . 17 Detta år, när familjesituationen var densamma för samtliga individer, var också skillnaden mellan hushållens inkomster relativt små, medianinkomsten varierar . skiljer sig familjesituationen åt mellan individerna och likaså gör den ekonomiska situationen. För dem som lever i ett intakt förhållande har medianinkomsten ökat med till , vilket motsvarar en ökning . Denna utveckling är naturligtvis delvis en effekt av en allmän ekonomisk tillväxt men också av det faktum att individerna blivit äldre och ofta hunnit avancera på karriär- och lönestegar. Tabell 9.1 Disponibel hushållsinkomst (i tusental kronor), efter familjetyp 1981–90 och kön. Familjetyp 1981–1990 (kr) medianinkomst 1990–1981 Kvot medianinkomst 1990/1981 Kvot 1990/1981 Individer sammanboende , mannen 25–(1981). Inkomst justerad för KPI, årsmedeltalet för 1990=100. 17 Medianen refererar till mittvärdet i en fördelning, d.v.s. i detta fall den inkomstnivå som understiger inkomsten för den ena halvan av populationen och överstiger inkomsten för den andra halvan. Fördelen med medianen är att detta mått är mindre känsligt för extremvärden än vad medelvärdet är. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa Talen under rubriken kvot 1990/1981 uttrycker tillväxten i hushållets inkomst mellan . Värdet för den uttrycker medianen i denna tillväxt och ska tolkas så att av individerna i denna familjetyp lever i hushåll som ökat sin totala disponibla inkomst eller mer. På motsva- rande sätt har ökat sin hushållsinkomst eller mer (värdet i den ). Det framgår emellertid också att för en relativt stor andel har inkomsterna stått i princip stilla mellan de båda mättidpunkterna; 18 för av hushållen har inkomsten ökat med högst och många har t.o.m. erfarit en negativ tillväxt. Poängen med dessa mått är således att ge en uppfattning om spridningen i den relativa inkomstutvecklingen . Det bör påpekas att detta mått inte säger något om den absoluta inkomstförändringen utan endast om den relativa förändringen. Hur förhåller sig då inkomstnivån och inkomstutvecklingen för individer i intakta förhållanden jämfört med dem som erfarit en skilsmässa eller separation? Frånskilda kvinnor och män (med och utan barn) har, av naturliga skäl, haft en mer negativ inkomstutveck- ling. För dessa båda grupper har den totala hushållsinkomsten sänkts drastiskt , med 59–. Medianin- komsten har sjunkit med dryga för både kvinnor och män; hade erfarit en minskning av sina disponibla hushållsin- komster med dryga eller mer. Spridningen i inkomstför- ändringen är betydande; en fjärdedel av de frånskilda, både bland kvinnor och män, lever i hushåll vars totala inkomster bara är drygt hälften så stora som de var före skilsmässan. Denna kraftigt negativa utveckling är naturligtvis huvudsakligen en direkt följd av att dessa hushåll oftast har förlorat en inkomst. Medan inkomstskillnaderna mellan familjetyperna var relativt små , då ju alla var sammanboende, är de således omfattande . Den totala disponibla hushållsinkomsten är, inte oväntat, klart högre bland dem som levde med samma partner respektive dem som inlett ett nytt sammanboende än bland dem som separerat och lever som ensamstående. Med detta inkomstmått tas dock ingen hänsyn till förändringar i hushållets sammansättning. För att ta sådana 18Vi uttalar oss bara om situationen vid de båda mättillfällena och 1990 vilket innebär att eventuella förändringar dessemellan inte fångas här. 19En familj vars totala inkomst ökat () har således haft en sämre utveckling enligt detta mått än en familj vars inkomst ökat från 100000 till () trots att den absoluta förändringen varit mer positiv för den förra familjen (20 000 respektive ). hänsyn följer här en redovisning av resultat efter prövning med ett annat inkomstmått, nämligen disponibel inkomst per capita. Inkomst per capita (per hushållsmedlem) är motsatsen till den totala hushållsinkomsten i det att ingen hänsyn tas till eventuella skalförde- lar. Ett antagande görs alltså att ett hushåll med två personer (oavsett ålder) behöver en dubbelt så stor total inkomst som ett hushåll bestående av endast en person för att individerna ska erhålla samma materiella levnadsnivå. På motsvarande sätt behöver ett hushåll med tre personer en så hög inkomst o.s.v. I tabell 9.2 redovisas resultaten av motsvarande analyser som i tabell 9.1 men med detta inkomstmått. varierade inkomsten per capita . Till skillnad från i analysen ovan är skillnaden mellan familjetyperna relativt små också , med två undantag, nämligen de frånskilda och de omgifta männen vars inkomst per capita är klart högre än övrigas. Medan skillnaden mellan de frånskilda kvinnorna och männen i total hushållsinkomst endast var (se tabell 9.1) är skillnaden när inkomsten mäts per capita markant, . För kvinnorna har medianin- komsten ökat medan motsvarande ökning för männen är . Detta är till stor del en följd av att eventuella barn oftare lever med sina mödrar efter en separation. Till skillnad från kvinnornas hushåll ska männens inkomster ofta fördelas på bara en individ, nämligen mannen själv. En annan viktig skillnad gentemot analysen av hushållets totala inkomst är att de frånskilda kvinnorna står sig relativt väl i jämförelse med individerna i intakta hushåll. Medan medianinkomsten för de senare ökat med har den ökat med för de förra. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa Tabell 9.2 Disponibel hushållsinkomst per capita (i tusental kronor), efter familjetyp 1981–90 och kön. Familjetyp 1981–1990 (kr) medianinkomst 1990–1981 Kvot medianinkomst 1990/1981 Kvot 1990/1981 Individer sammanboende , mannen 25–(1981). Inkomst justerad för KPI, årsmedeltalet för 1990=100. Analysen av total hushållsinkomst ovan visade att omgifta kvinnor hade en högre inkomst än individer i andra familjetyper. När inkomsten här mäts per capita framgår det dock att inkomsten i dessa kvinnors hushåll ska fördelas på fler individer; inkomsten per capita är i paritet med den för frånskilda kvinnor respektive för par som levt samman . Omgifta män lever i hushåll med en högre per capita-inkomst än nämnda grupper vilket, liksom för de frånskilda männen, till stor del är en följd av att det finns färre barn boende i dessa hushåll än i de intakta förhållandena. De båda föregående analyserna har syftat till att etablera ramarna för inkomstutvecklingen i de olika familjetyperna . Detta har gjorts med två inkomstmått som båda baserar sig på antaganden om betydelsen av skalfördelar, hushållets storlek och dess samman- sättning som med all säkerhet är orealistiska där, i det första fallet, obegränsade skalfördelar antogs och, i det andra fallet, skalfördelarna negligerades helt och hållet. I den tredje analysen av sambandet mellan förändrad familjesituation och inkomst tar inkomstmåttet istället hänsyn till dessa förhållanden genom en justering. Den förste vuxne ges, som nämnts ovan, vikten 1, andra vuxna som eventuellt finns i hushållet ges vikten 0.7 medan varje eventuellt barn ges vikten 0.5. Resultaten här torde därför ge en mer realistisk skattning av hushållets verkliga ekonomiska omständigheter än de båda extremer som redovisats. Tabell 9.3 Justerad disponibel hushållsinkomst (i tusental kronor), efter familjetyp 1981–90 och kön. Familjetyp 1981–1990 (kr) medianinkomst 1990–1981 Kvot medianinkomst 1990/1981 Kvot 1990/1981 Individer sammanboende , mannen 25–(1981). Inkomst justerad för KPI, årsmedeltalet för 1990=100. Återigen skiljer sig resultaten från dem i de tidigare analyserna (se tabell 9.3). Det mest iögonfallande är den klart mindre gynnsamma inkomstnivån och inkomstutvecklingen –1990 för de frånskilda kvinnorna. Vi bör dock notera att inkomstutvecklingen generellt sett varit positiv också i denna kategori. De frånskilda kvinnorna har alltså en högre justerad inkomst än vad de hade som sammanboende . Den relativa inkomstökningen för medianhushållet är för dessa kvinnor medan övriga gruppers justerade medianinkomster ökat med mellan . En fjärdedel av de frånskilda kvinnorna har dock erfarit en minskning av sina justerade inkomster eller mer . var de justerade inkomsterna för kvinnor som kom att skilja sig i paritet med dem för par som fortsatte att leva samman, 72 000 respektive . Detta betyder att skillnaderna inte är resultatet av inkomstselektion utan bör tolkas så att den justerade inkomsten verkligen utvecklats på olika sätt för de båda grupperna . De män som skilt sig uppvisar något högre inkomstnivåer än vad de som fortsatte leva med samma partner gör. Skillnaden är emellertid inte stor och kan bero på att antalet frånskilda män är relativt litet, snarare än på en verklig selektionseffekt. Så här långt har analyserna visat att sambandet mellan familjesitu- ation – eller förändringar i densamma – och ekonomisk situation betingas av vilket mått på disponibel inkomst som används, total hushållsinkomst, inkomst per capita eller justerad inkomst. Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa slutsatser kan dras på detta stadium. För det första har samtliga familjetyper ökat sina justerade medianinkomster . Inkomstutvecklingen var således, generellt sett, mycket god . För det andra, med detta i minnet, har frånskilda kvinnor haft en markant sämre inkomstutveckling än andra grupper. För det tredje har omgifta kvinnor ekonomiska villkor som väl motsvarar villkoren för intakta par. Detta gäller dock endast under förutsättning att dessa kvinnor får ta del av den nye makens inkomster i samma utsträckning som kvinnor i intakta par, vilket är en fråga vi återkom- mer till nedan när vi diskuterar familjesituationens betydelse för tillgången till en ekonomisk buffert. För det fjärde har frånskilda män haft en bättre inkomstutveckling än motsvarande kvinnor. Om situationen istället jämförs med dem som haft oförändrade familje- förhållanden är bilden något oklar. Resultaten i tabell 9.3 ger intryck av att inkomstutvecklingen för de frånskilda männen varit bättre än för de intakta paren. Det förtjänar dock påpekas att detta kan bero på valet av ekvivalensskala. Med en annan skala som betonat skalfördelarna mer skulle dessa mäns situation framstå som bättre än den gör , vilket i sin tur skulle generera en sämre utveckling . Frågan huruvida dessa män fått förbättrade ekonomiska villkor relativt andra efter skilsmäs- san kan således inte ges något entydigt svar. Barn och justerad inkomst I den följande analysen studeras betydelsen av att ha barn boende hos sig i hushållet. Vad betyder detta för hushållets ekonomiska villkor? I tabell 9.4 redovisas utfallet för två olika typfall, nämligen frånskilda kvinnor med barn både 1981 och 1990 respektive frånskilda män med barn 1981 men som inte hade barn boende hos sig . Dessa båda typfall är de mest intressanta eftersom en majoritet av de frånskilda tillhör dessa kategorier. 20 I tabellen redovisas utfallet för de båda grupperna i jämförelse med situationen för motsvarande intakta par. 20 Antalet individer är också för litet i övriga kategorier för att en särredovisning ska kunna göras. Tabell 9.4 Justerad disponibel hushållsinkomst (i tusental kronor), efter familjetyp 1981–90, kön och två typfall. Familjetyp 1981–1990 Barn 1981 och 1990 Barn 1981, ej barn 1990 (kr) medianinkomst 1990–1981 Kvot medianinkomst 1990/1981 Kvot 1990/1981 Individer sammanboende , mannen 25–(1981). Inkomst justerad för KPI, årsmedeltalet för 1990=100. Analysen visar att frånskilda kvinnor med barn både 1981 och 1990 har haft en klart sämre inkomstutveckling än vad som är fallet för motsvarande intakta par. För de senare har den justerade medianin- komsten ökat medan de förras medianinkomst ökat . var den justerade disponibla inkomsten bland frånskilda mödrar medan den var i intakta barnfamiljer. De frånskilda har alltså en justerad inkomst som motsvarar (72/83) av inkomsten för par som levt ihop under hela tidsperioden.21 Detta kan inte förklaras med en inkomst- selektion eftersom det inte fanns några skillnader i inkomst mellan grupperna , d.v.s. då de nu frånskilda kvinnorna levde ihop med en partner. I de två högra kolumnerna i tabell 9.4 redovisas resultaten för typfall 2, nämligen frånskilda män som hade barn 1981 men ej 1990. Dessa män har haft en mycket god inkomstutveckling. Medan medianinkomsten för motsvarande hushåll med par som levt samman har ökat har medianinkomsten för de skilda männen ökat .