sou · GLB3192d1 · 1998-01-01 00:00:00 — E n anledning till det är att ett konventionsåtagande gäller och att nationella åtgärder som åberopas som grund för att uppfyller ett visst krav enligt konventionen därför bör ha viss beständighet och e n bestämd inriktning på att stödja eller stärka landsdels- eller minoritets - språken. I de fall det finns nationell lagstiftning med ett uttalat syfte att tillförsäk - ra landsdels- eller minoritetsspråk stöd och skydd anser vi att Sverig e upp-fyller konventionens olika förpliktelser. Likaså anser vi att Sverig e uppfyller kraven enligt konventionen om statligt ekonomiskt stöd ges i syfte att stödja verksamhet som innebär ett stöd och skydd för landsdels- eller minoritetsspråken. Ett syfte att stödja språken kan exempelvi s komma till uttryck i förordningar som styr fördelning av statligt stöd eller i regleringsbrev från regeringen till myndigheter. Vi vill dock erinra om att exempelvis statligt stöd enligt regleringsbrev normalt gäller endas t under ett kalenderår. I de fall sådant ekonomiskt stöd åberopas som grund för att uppfyller ett visst krav enligt en konvenstionbestämmelse måste detta beaktas vid utfärdande av nya regleringsbrev. Bara om regeringen fortsätter att stödja ändamål som motsvarar kravet i konventio - nen uppfylls konventionsåtagandet. 5.1Förpliktelser enligt konventionens del II Del II i minoritetsspråkskonventionen består dels av en rad mål oc h principer som de länder som ratificerar konventionen är förpliktade at t tillämpa på samtliga landsdels- eller minoritetsspråk i landet inom d e territorier där sådana språk används, dels regler utan regional begräns - ning, om förbud mot diskriminering av språken, åtgärder för att ök a förståe lsen mellan olika språkgrupper i landet och skyldighet att beakta önskemål från dem som använder språken. Enligt konventionen är det tillåtet att anmäla reservationer mot all a bestämmelser utom artikel 7 punkt 1 i konventionen. Uppfyller del II i konventionen ? till konventionen är skälet till att artikel 7 punkt 1 undantagits frå n reserva-tionsmöjligheten att de mål och principer som där anges so m grund fö r politik, lagstiftning och praxis, är nödvändiga för att uppn å skydd och stöd för landsdels- eller minoritetsspråken. De mål och principer som finns angivna i artikel 7 punkt 1, kan sammanfattas i följande punkter, erkännande av de landsdels- eller minoritetsspråk som finns i staten som ett uttryck för kulturell rikedom, respekt för varje landsdels- eller minoritetsspråks geografi ska område, t.ex. när ny administrativ indelning av landet övervägs, åtgärder för att förenkla och/eller uppmuntra användningen av sådana språk såväl i tal som sk rift, såväl i privata som i offentliga sammanhang, lämpliga åtgärder för undervisning och studium av och i landsdels - eller minoritetsspråk, stöd för utbyte mellan grupper som talar landsdels- eller minoritets - språk i identiskt eller liknande former, både inom staten och öve r nationsgränserna. De bestämmelser som finns i övriga punkter i del II är, i artikel 7 punkt 2, ett krav att avlägsna de diskriminerande åtgärde r som kan finnas mot användningen av landsdels- eller minoritetssprå k samt att om det behövs för att öka jämlikheten mellan olika språk godkänna viss positiv diskriminering till förmån för dessa språk, i artikel 7 punkt 3, ett krav att främja åtgärder som ökar förståelse n mellan olika språkgrupper i landet samt i artikel 7 punkt 4 ett krav att ta hänsyn till önskemål från dem so m talar landsdels- eller minoritetsspråk när åtgärder som berör dessa språk skall vidtas. Bestämmelserna i del II i konventionen är, som det påpekas i kon - ventionskommentaren, ganska allmänt hållna och ger där för utrymme för olika tillämpning beroende på situationen för det språk som bestämmel- serna skall tillämpas på. Detta markeras också genom att det i inledningen till artikel 7 punkt 1 sägs att målen och principerna skall tillämpas " i enlighet med situationen för varje språk". Förpliktelserna i del II måst e dock, understryks det, resultera i konkreta åtgärder till skydd och stöd för landsdels- eller minoritetsspråken även om utformningen av åtgärdern a kan variera. Uppfyller del II i konventionen ? 5.2Allmänt om svensk lagstiftning och åtgärder i övrigt till stöd och skydd för landsdels- eller minoritetsspråk saknar en samlad minoritetsspråkspolitik med direkt inriktning på skydd och stöd för de historiska minoritetsspråken. De åtgärder som ändå kommit landsdels- eller minoritetsspråken till godo har ofta vidtagits inom ramen för invandrar- och minoritetspolitiken, en politik som trot s benämningen inte omfattat de historiska/nationella minoriteterna eller deras språk (angående detta resonemang, jfr SOU 1984:58 s. 68 ff.). Den generella invandrar- och minoritetspolitiken har kompletterats med olika punktinsatser riktade mot vissa minoritetsgrupper inom vissa sakområden och med olika åtgärder riktade m ot den samiska befolkning- en. Exempel på hur åtgärder inom invandrar- och minoritetspolitiken och kulturpolitiken har kommit dem som använder de historiska landsdels- eller minoritetsspråken till godo är reglerna om rätt till modersmåls - undervisning (tidigare benämnd hemspråksundervisning) som gäller både fö r elever som talar invandrarspråk och för elever som använde r landsdels- eller minoritetsspråk. Exempel på punktinsatser som riktats in på dem som använder de historiska landsdels- eller minoritetsspråken är den positiva särbehandling av samiska, finska och tornedalsfinska som finns i de villkor för sändningsrätt som regeringen meddelat radio- oc h TV-företagen i allmänhetens tjänst. Exempel på åtgärder särskilt riktade mot den samiska befolkningen är att det har gällt särskilda regler inom skolväsendet för dem. har möjlighet att i stället för den kommunala skolan välja att gå i den statliga sameskolan dä r undervisningen delvis bedrivs på samiska. Inrättandet av å r 1992 med dess befogenheter att verka för samisk kultur och samiskt språ k och de statliga medel som anslås för detta är också ett exempel på positiv särbehandling. Ser man mot denna bakgrund till de krav som ställs enligt bestämmel- serna i del II i konventionen kan , enligt vår bedömning, anses uppfylla flera av konventionens krav. Andra krav kan till följd av avsaknad av en övergripande minoritetsspråkspolitik inte uppfyllas. 5.3Svensk lagstiftning och andra åtgärder till skydd och stöd för samiska och finska I artikel 7 punkt 1, återfinns krav på att vissa mål och principer skal l läggas till grund för politisk lagstiftning och praxis inom de territori er där språken används. För både samiska och finska kan de svenska regler som finns om rätt til l modersmålsundervisning anses uppfylla konventionens förpliktelse at t Uppfyller del II i konventionen ? tillhandahålla lämpliga former och medel för undervisning i minoritets- språken, artikel 7 punkt 1f). I övrigt stöds undervisning i samiska vi d genom att det i regleringsbrev anges som ett särskilt åtagande att varje läsår skall anordna utbildning i samiska. Utbildning i samiska och finska vid stöd s genom att det i regleringsbrev anges att skall erbjuda grundskollärarutbildning med inriktning på samiska, tornedalsfinska och finska. Rätten till modersmålsundervisning kan också sägas underlätt a användningen av språken i tal och skrift både i det offentliga och privata livet och därmed uppfylla förplik telsen i artikel 7 punkt 1d). Kanske kan också förpliktelsen att vidta beslutsamma åtgärder för att främja språken i artikel 7 punkt 1c) till viss del anses uppfylld genom rätten till moders- målsundervisning. När det gäller samiskan kan förpliktelserna i artikel 7 punkten 1c), 1d) och 1f) också anses uppfyllda genom reglerna om rätt för samer att gå i sameskola med den undervisning i samiska som äger rum där. Förpliktelsen att främja studier och forskning om samiska och finsk a vid universitet eller motsvarande läroanstalter, artikel 7 punkt 1h), få r anses uppfylld genom att sådana studier och sådan forskning bedrivs vid olika universitet och högskolor så sker detta med statliga medel. När det gäller förpliktelsen att tillhandahålla möjligheter att lära si g samiska eller finska för dem som inte talar språken me n bor inom de om- råden där dessa språk används av hävd artikel 7 punkt ), uppfylls denna för samiska genom anvisningarna i regleringsbrev till att anordna sådan undervisning och genom särskilda medel i regle - ringsbrev till samiska folkhögskolan i där undervisning i samiska bedrivs. , högskolor och folkhögskolor so m erbjuder möjlighet att studera finska som nybörjarspråk gäller at t undervisningen stöds med statliga medel men staten påverkar inte utbudet av kurser. Detta bestäms av läro-anstalterna själva. Det är därför svårt för att i enlighet med konventionens krav garantera att utbildning i finska kommer att finnas även i fortsättningen. Inrättandet av med dess uppgifter att verka fö r samisk kultur och språk kan för samiskans del anses uppfylla för - pliktelserna i artikel 7 punkterna 1c), 1e) och 1h), att genom beslutsamma åtgärder främja språket, att upprätthålla och u tveckla förbindelser mellan samisktalande i olika delar av och främja studium och forskning i samiska. Inrättandet av skulle också kunna ses som et t erkännande av det samiska språket som ett uttryck för kulturell rikedom och därmed uppfylla förpliktelsen i artikel 7 punkt 1a). Det arbete som bl.a. genom stödjer när det gälle r det samiska språket och den samiska kulturen i de olika nordiska länderna uppfyller enligt vår uppfattning kravet att främja transnationellt utbyt e mellan dem som använder samiska i liknande former i olika länder, artikel 7 punkt 1i). Uppfyller del II i konventionen ? När det gäller finskan med dess historiska geografiska bas i kan utöver punkterna 1c), 1d) och 1f), till viss del anses uppfylla målet i punkten 1i), att främja utbyte ö ver gränserna mellan områden där språken används av hävd, genom det ny ligen påbörjade samarbetet inom som bl.a. berör kultur och utbildning och som omfattar och finska . I övrigt kan de åtgärder so m vidtagits för finskan, exempelvis bilaterala avtal mellan oc h till stöd för det finska språket, inte sägas ta sikte på att särskil t stödja finskan i . På lokalt och regionalt initiativ förekommer samarbete mellan svenska och finska . Som exempel kan nämnas dä r både svenska och finska kommuner ingår och samarbetar inom olika sakområden. Ett annat exempel är den s.k. Språ kskolan i som drivs i samarbete mellan kommun i och stad i och där undervisningen är tvåspråkig svensk-finsk. Språksko - lans verksamhet regleras genom förordningen om försöksverksamhet me d tvåspråkig undervisning vid i (SKOLFS 1991:24) och får stöd av statliga medel. Verksamheten i skolan är därmed et t exempel på att främjar sådant utbyte över gränserna som avses i artikel 7 punkt 1i). Det finns inga svenska bestämmelser eller riktlinjer som motsvarar kravet i artikel 7 punkt 1b), att respektera de historiska geografiska områden där finska och samiska används av hävd för att trygga at t gällande eller ny administrativ indelning av landet inte hindrar främjandet av språken. I den lag som anger förutsättningarna för ändrad indelning i kommuner, landstingskommuner eller församlingar (1971:411) anges inte att hänsyn skall tas till geografiska språkgränser. I artikel 7 punkt 2 finns en bestämmelse som innebär ett krav at t avskaffa diskriminerande åtgärder när det gäller användning av landsdels - eller minoritetsspråk och att tillåta en mer positiv behandling av dess a språk än av andra då detta är befogat. Enligt vår uppfattning uppfylle r detta krav . Så som angetts ovan finns också svenska regler som innebär en positiv särbehandling till förmån för samiska, finska och tornedalsfinska t.ex. reglerna om rätt modersmålsundervisning oc h särskilt utrymme för dessa språk i radio och TV. Artikel 7 punkt 3 innebär en förpliktelse att främja ömsesidig förståelse mellan olika språkgrupper i landet och särskilt verka för att respekt, för- ståelse och tolerans för landsdels- eller minoritetsspråken inkludera s bland målen för olika slag av undervisning och utbildning samt fö r massmedia. De villkor som syftar till att ge samiska, finska och tornedals- finska särskilt utrymme i radio och TV i statens sändningstillstånd fö r programföretagen i allmänhetens tjänst gör att föreskrifterna i artikel 7 punkt 3, till den del de avser att ge dessa språk tillräckligt utrymme i massmedia, får anses uppfyllda. Uppfyller del II i konventionen ? När det gäller kravet att verka för att respekt, förståelse och tolerans för landsdels- eller minoritetsspråken inkluderas i målen för olika slag a v undervisning och utbildning, är det däremot svårt att se att hel t uppfyller detta . Vad gäller samiskan kan konventionskravet kanske delvis anses uppfyllt genom att det anges i läroplanerna för och gymnasieskolan att det samiska kulturarvet skall ges utrymme i undervisningen (se vidare under artikel 8 punkt ) i kapitel 6). Om uttrycket det "samiska kulturarvet" kan anses innefatta undervisning om det samiska språket kan dessa anvisningar i läroplanerna uppfyll a förpliktelsen i artikel 7 punkt 3 för samiskans del. I artikel 7 punkt 4 anges att de länder som ratificerar konventionen vid fastläggande av sin politik skall ta hänsyn till de behov och önskemål so m uttrycks av de grupper som använder språken och att vid behov upp - muntra användarna av språken att upprätta organ som kan ge råd til l myndigheterna i frågor som hänger samman med språken. Denna punkt är uppfylld när det gäller samiskan genom inrättandet av som ett folkvalt samiskt organ och en statlig myndighet. För finskans del finns inget organ som har motsvarande ställning, varken för finskan i eller i övriga . Det bör emellertid påpekas at t de organisationer som företräder finsktalande i t.ex. och har möjlighet att på eget initiativ lämna synpunkter när beslut som rör dessa gruppers språk bereds. I den mån myndigheters beslut berör dessa gruppe r åligger det enligt förvaltningsrätten myndigheterna att ta hänsyn til l synpunkter från dem som berörs av besluten. Sammantaget kan konstateras att delvis uppfyller målen i artikel 7 punkt 1 och att målen uppfylls i olika omfattning fö r samiska och finska. För att helt skall kunna uppfylla förpliktelserna i del II i konventionen för samiska och finska behöver ytterligare åtgärder vidtas för båda språken. Detta gäller framför allt åtgärder som m otsvarar kraven i punkterna 1a)d), åtgärder för att erkänna minorit etsspråken och deras historiska, geografiska områden samt åtgärder för att uppmuntra oc h främja deras användning, framför allt i det offentliga livet. Ytterligar e åtgärder behöver också vidtas för att främja förståelsen för dem so m använder minoritetsspråk och för att kunskaper om dessa språk och deras kultur sprids i undervisning och utbildning samt i massmedia, artikel 7 punkt 3. När det gäller finskan behöver också ytterligare åtgärder vidtas för att uppfylla målet i artikel 7 punkt 4, samråd mellan dem so m använder finska när olika typer av åtgärder som berör språket vidtas. Vi återkommer till detta i kapitel 7 där vi lämnar förslag till ytterligar e åtgärder. Uppfyller del II i konventionen ? 5.4Konventionens tillämpning på territoriellt obundna språk Konventionens del II innehåller en bestämmelse i artikel 7 punkt 5 o m hur målen och principerna i del II i konventionen skall tillämpas p å territoriellt obundna språk. I konventionskommentaren konstateras att en förutsättn ing för att en del av principerna och målen i del II likso m bestämmelserna i del III skall kunna tillämpas, är att det finns e n bestämd geografisk bas för språken. Eftersom en sådan geografisk ba s inte finns för de territoriellt obundna språken kan bara en del av måle n och principerna i del II och ingen av bestämmelserna i del III tillämpas på dessa språk. De bestämmelser i del II som kan tillämpas också på territoriell t obundna språk anges i konventionskommentaren vara, erkännande av språken, åtgärder för att öka respekten och förståelsen för dessa, förbud mot diskriminering, åtgärder för att aktivt stödja språken, stöd till utbyte mellan grupper som talar språken både inom landet och över nationsgränser och stöd för forskning och studier rörande dessa språk. Bestämmelser som inte anses kunna tillämpas på dessa språk är, administrativ indelning av landet till förmån för dem som talar et t landsdels- eller minoritetsspråk och möjligh et för dem som inte har språken som modersmål att lära si g dessa språk. Vissa bestämmelser anses bara kunna tillämpas till viss del på icke - territoriella språk. åtgärder till stöd för undervisning i eller på territoriellt obundna språk och användning av territoriellt obundna språk i den offentliga sfären. 5.5Svensk lagstiftning och åtgärder i övrigt till stöd och skydd för chib De nationella åtgärder som finns till skydd och stöd för chib i återfinns fram förallt i reglerna angående rätt till modersmåls - undervisning. Enligt dessa regler har romska barn (liksom samiska och tornedalsfinska barn) en utökad rätt till undervisning i modersmål jämför t med barn med andra modersmål. Utöver ren språkundervisning innehålle r modersmålsundervisningen också viss undervisning om de traditioner och den historia som är förbundna med språket. Uppfyller del II i konventionen ? Liksom vi ovan angett när det gäller samiska och finska anser vi at t genom reglerna om rätt till modersmålsundervisning uppfylle r förpl iktelsen att tillhandahålla lämpliga former och medel för under - visning i minoritetsspråket, artikel 7 punkt 1f). Dessa regler kan också sägas underlätta användningen av chib i tal och skrift både i de t offentliga och privata livet artikel 7 punkt 1d). Kanske kan också för - pliktelsen att vidta beslutsamma åtgärder för att främja språket i artikel 7 punkt 1c) till viss del anses uppfylld genom rätten till modersmåls - undervisning. När det gäller förpliktelsen i artikel 7 punkten 1h), främjande av stu dier och forskning om språket vid universitet, är situationen densamma so m för samiska och finska. Den forskning som bedrivs stöds med statlig a medel men högskolor och universitet bestämmer i princip självständig t vilken forskning och undervisning som skall bedrivas. Om något universitet skulle bedriva forskning i chib skulle denna följaktli- gen ske med statliga medel. Mot denna bakgrund anser vi att kan sägas främja sådan forskning. I övrig t, när det gäller artikel 7 punkten 1a), att erkänna chi b som ett minoritetsspråk, och punkterna 1e) och 1i), främjande av utbyte mellan olika chibtalande grupper inom och utomlands kan enligt vår uppfattning inte anses uppfylla kraven enligt dessa bestämmelser. Vad gäller förpliktelsen i artikel 7 punkten 2, angående förb ud mot dis- kriminering av språket, anser vi på samma grunder som vi ovan angett när det gäller samiska och finska, att den är uppfylld för chib. Förpliktelsen enligt artikel 7 punkten 3, att med lämpliga åtgärder verk a för att respekt, förståelse och tolerans med avseende på chib sätts upp som en målsättning för undervisning och utbildning och fö r massmedias verksamhet, uppfylls inte när det gäller chib. De t finns inga sådana uttalade målsättningar varken i undervisning, utbildning eller för massmedias verksamhet när det gäller chib. Så so m nämnts ovan när det gäller samiska och finska talas i allmänna ordalag o m vikten att lyfta fram och ta hänsyn till att är ett mångkulturell t samhälle i de utredningar som berör invandrare och skola. Detsamm a gäller villkoren för sändn ingsrätten för programföretagen i allmänhetens tjänst där det talas om vikten av att språkliga och etniska minoriteters behov skall tillgodoses. Detta kan tänkas vara positivt också fö r använda- re av chib, men inget sägs om att särskilt lyfta fram chib som det historiska minori-tetsspråk det är i . Innebörden av kravet i artikel 7 punkten 4 för chib är att h änsyn skall tas till synpunkter från dem som använder chib nä r politiken rörande chib läggs fast. Det finns ingen fast organisation fö r inhämtande av synpunkter från dem som använder chib när de t gäller åtgärder till skydd och stöd för språket. I rapporten , (D s 1997:49) föreslås dock att den arbetsgrupp s om tagit fram rapporten (där Uppfyller del II i konventionen ? företrädare både från olika departement, andra myndigheter och Nordiska ingår) i avvaktan på en mer permanent lösning skall arbeta med romska frågor i avsikt att främja romernas situation i . Detta förslag kan ses som ett första steg mot ett fortlöpande samråd mella n myndigheter och dem som använder chib i frågor som rör stöd oc h skydd för romernas språk och kultur. Sammanfattningsvis anser vi att , för att uppfylla förplik telserna enligt del II i konventionen när det gäller chib, måste vidt a ytterligare åtgärder. Dessa bör syfta till att erkänna chib som et t historiskt minoritetsspråk i och på olika sätt ytterligare främj a användningen av språket. Ytterligare åtgärder behöver också vidtas för at t sprida respekt, förståelse och tolerans för språket och den kultur oc h historia som är förbunden med det och för att uppmuntra utbytet båd e inom och över gränserna mellan grupper som använder roman i chib. Vi återkommer i kapitel 7 till våra förslag i denna del.