sou · GLB340 · 1998-01-01 00:00:00 — Reformens främsta syfte är att sänka den öppna arbetslös- heten inom åldersgruppen. Ett ytterligare skäl till beslutet är att ungdomar som tidigare deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder varit ekonomiskt gynnade jämfört med de som genomgått gymna- sieutbildning och fått studiebidrag. Ett annat var att utnyttja möjlig- heterna till lokal samverkan och därigenom bättre anpassa åtgärderna till lokala förhållanden. I många kommuner har reformen utformats till en åtgärd som benämns som ungdomspraktik (KUP). Å tgärden kan se olika ut beroende på reformens grundidé med lokalt utformad verksamhet för arbetslösa. I kartläggning av kommunernas arbete med reformen redovisas dock ett antal gemen- samma grunddrag47. En ungdomspraktik innebär praktik på en arbets- plats, företrädesvis inom privat näringsliv. Utbildningsinslag före- kommer i varierande grad. Vissa kommuner har obligatorisk utbild- ning av tiden. I andra kommuner menar man att det är mindre bra att ta praktikanterna från deras arbetsplatser varför ingen utbildning erbjuds. Praktiken erbjuds arbetslösa som är mellan samt de som gått ut tvåårigt gymnasium och som är . Ersättningen varierar från för de praktikanter som inte gått gymnasiet till för de som gått treårigt gymna- sium. Ersättningen är beskattningsbar. Dessa ersättningsnivåer ligger under socialbidragsnormen såväl för ungdomar som har flyttat hem- ifrån som för de som bor hemma. Möjligheten att komplettera ersätt- 47 Se utredningar nummer 7. 96 Unga och arbete ningen med socialbidrag används i varierande grad framför allt beroende på vilken information som ges till praktikanterna. Ung- domsstyrelsens kartläggning visar också att i vissa kommuner finns ett starkt samarbete mellan socialförvaltningen och den kommunala praktikenheten i syfte att se till att den arbetslöse inte ska kunna välja att erhålla socialbidrag istället för att delta i åtgärden. Data tyder på att införandet av denna praktik har minskat antalet öppet arbetslösa inom åldersgruppen . I påpekar man dock att förändringarna inte enbart kan hänfö- ras till införandet av den ungdomspraktiken. Som ett led i att utveckla till ett ledande land inom informa- tionstekniken och för att förbereda unga upp till för arbetslivets nya krav beslutade att inrätta så kallade datortek fr.o.m. . Datorteken är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd med kommunen som huvudman. Å tgärden omfattar . Ut- gångspunkten är att de unga under hälften av tiden ska lära sig att arbeta med olika datorprogram. Den övriga tiden ska de delta i olika arbetsmarknadsinriktade projekt med målsättningen att stötta dem på vägen in i arbetslivet. Syftet med utbildningen är att de unga ska kunna använda informationsteknik som ett hjälpmedel inom olika yrken och verksamheter. Utbildningen ska också medverka till att unga får ett ökat intresse att arbeta inom industrin. Ersättning för deltagande motsvarar KAS eller dagpenning från arbetslöshetskassan. För de som inte är berättigade till sådan ersät- ning utgår . Ambitionen var att i 20 000 unga genomsnitt skulle delta i datorteksverksamhet /96. AMS uppger att det av olika skäl varit svårt att uppnå volymkravet. AMS uppföljningar av datorteksverksamheten visar att de unga tyckte att de fick ägna för lite tid åt datorträningen. tyckte att aktivitetsdelen som bl.a. innehåller jobbsökarakti- viteter och yrkesvägledning var mycket bra eller ganska bra. 48 Se även 1996, AMS Vin 1996:5. Unga och arbete 97 hade av de unga som deltagit i verksamheten erhållit arbete efter avslutad utbildning. hade gått till någon form av arbetsmarknadsutbildning och hade gått vidare till annan utbildning. De övriga hade gått till annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. är datorteken även öppna för dem som fyllt 25. Arbetsplatsintroduktion (API) ersatte tidigare prak- tikformer som ungdomspraktik, praktikdelen i ungdomsintroduktion, akademikerpraktik, invandrarpraktik, arbetsprövning och vidgad arbetsprövning. Å tgärden kan vara och arbets- lösa får anvisas API från det år de fyller 20. Deltagare får ersättning i form av aktivitetsbidrag (utbildningsbidrag) och praktikanordnaren betalar ett finansieringsbidrag om . Inled- ningsvis fanns ett anställningskrav för unga mellan knutet till åtgärden. Kravet slopades från . Arbetsmarknadsutbildning beviljas av arbetsmarknadsskäl. Deltagar- na får utbildningsbidrag efter beslut av länsarbetsnämnden. För att beviljas arbetsmarknadsutbildning krävs att man är eller riskerar att bli arbetslös och söker arbete genom den offentliga arbetsförmedling- en. Man kan få arbetsmarknadsutbildning det år man fyller . Undantag från 20-års regeln får göras för den som har ett arbetshandikapp. Arbetsmarknadsutbildning ska främst vara yrkesinriktad och syfta till arbete. Allmän behörighetsgivande utbildning ska i princip bedrivas inom ramen för det reguljära skol- systemet. Undantag kan dock göras för arbetshandikappade samt för utomnordiska medborgare som varit arbetslösa och inskrivna vid arbetsförmedlingen . Aktivitetstöd i form av utbild- ningsbidrag utgår till den som deltar i arbetsmarknadsutbilning. 98 Unga och arbete Rekryteringsstöd lämnas till arbetsgivare för att tidigarelägga rekry- tering och underlätta anställning av långtidsarbetslösa. Bidraget utgår med högst per dag. Anställning med rekryteringsstöd får anvisas en arbetslös från det år den skall fylla och om vederbö- rande varit arbetssökande hos arbetsförmedlingen . Utbildningen kan vara aktuell vid rekrytering, vid anpassning av kompetensen till ändrade tekniska förhållanden eller för att förhindra permittering. Bidrag lämnas med högst timmen och under högst för varje deltagare . Utbildningen ska vara yrkesinriktad och skild från den ordinarie produktionen i företaget. Syftet med åtgärden är att underlätta för arbetsgivaren att höja sin anställdes kompetens som arbetsförmedlingen får möjlighet att anvisa arbetssökande till de vikariat som därmed uppkommer. Utbildningen ska ske på arbetstid med bibehållen lön. Vikariatsstöd lämnas med högst per dag, dock högst av lönekostnaden inklusive sociala avgifter. Arbetsgivaren kan dessutom beviljas utbildningsstöd med högst , dock högst 20 000 per vikarie om arbetsgivaren själv bekostar fort- bildningen. Utbildningsvikariat får beviljas . Arbetslivsutveckling (ALU) ska i förstahand inriktas mot grupper som riskerar att slås ut från arbetsmarknaden. ALU syftar dels till att den arbetslöse skall kunna bibehålla sin kompetens och sina kontakter Unga och arbete 99 med arbetslivet, dels som ett skydd mot utförsäkring. AMU får anvisas en arbetslös person det år vederbö- rande fyller under förutsättning att personen söker arbete via arbetsförmedlingen och inte kunnat erbjudas utbildning eller annan åtgärd. ALU får inte användas för att ersätta annan arbetskraft eller utföra ordinarie arbetsuppgifter. ALU är tidsbegränsat till sex måna- der. Starta eget-bidraget avser att ge den arbetslöse möjlighet att starta egen näringsverkamhet genom att ge utbildningsbidrag till försörj- ningen . Bidraget utgår normallt men kan förlängas till . För långtidsarbetslösa kvinnor kan bidrag utgå . Lönebidrag kan beviljas arbetsgivare som anställer en arbetshandi- kappad. Bidraget får motsvara högst av lönekostnaden och kan utgå under högst . AMS får bekosta otraditionella insatser som motiveras av arbets- marknadsskäl och som inte ryms inom ordinarie regelverk och inte heller berättigar till andra statliga stöd. Insatser som delfinansieras genom Europiska socialfonden är undantagna. Vid användningen av otraditionella medel ska speciellt invandrares och ungas behov up- märksammas. Ä ven särsklda insatser för kvinnor som berörs av strukturförändringar inom offentlig sektor ska beaktas. Enligt den utvärdering som gjorts av AMS för 1994-95 inriktades projekten huvudsakligen på nyföretagande i olika former, sysselsättningsprojekt för unga, kvinnor och invandrare samt träffpunkter och aktiviteteshus för uppsökande verksamhet. Ett antal metodutvecklingsprojekt har också påbörjats. För uppgår medlen för de otradi- insatserna till . 100 Unga och arbete 5.3 Sektorsövergripande projekt för arbetslö- sa Runt om i pågår ett antal verksamheter som på olika sätt har i uppdrag från kommunen eller länsarbetsnämnden, eller båda, att driva projekt eller utbildningar för unga arbetslösa. Dessa verksam- heter betraktas såsom otraditionella, tillfälliga eller extraordinära och ligger utanför den traditionella arbetsmarknadspolitiken i den me- ningen att de inte ryms inom uppdrag. Verk- samheterna erbjuder unga arbetslösa möjlighet att utveckla sin kom- petens via praktik eller praktisk utbildning utanför de reguljära arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna. Ett gemensamt drag hos dessa verksamheter är att de unga har en hög grad av inflytande i verksamheten. Ett annat utmärkande drag är att de otraditionella verksamheterna ofta inbegriper verksamheter från flera olika samhällssektorer som arbetsmarknads-, utbildnings-, kultur- och socialpolitik. Eftersom verksamheterna ofta betraktas som tillfälliga projekt tilldelas medel i taget. Detta i sin tur innebär att det inte är möjligt att förutse om verksamheten kan vara kvar och en långsiktig planering är svår att göra. 5.3.1Ungdomsstyrelsens lokala projekt med arbets lösa ungdomar beslutade regeringen att ge uppdraget att stödja utvecklingen av lokala projekt med arbetslösa ungdomar. Syftet var att ge stöd till nyskapande, kompetenshöjande verksam- heter utanför de reguljära arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna. Dessa skulle bygga på ungdomars egna initiativ och kreativitet. avsattes ur Allmänna arvsfonden för /94, åtta miljoner /95 och tio miljoner /96. Projektet är nu avslutat. Syftet med projekten enligt 1995/anvisningar för stö- det var att stödja nyskapande verksamheter som bidrog till att ge ungdomar möjlighet till kompetensutveckling utanför de reguljära arbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna. Unga och arbete 101 utveckling av projekt som syftade till att stärka arbetslösa ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden genom att ta tillvara deras egna initiativ och kreativitet. Av särskild betydelse för att erhålla medel var skapande av idé- och utvecklingscentrum, kreativ utbildning i pro- jektarbete och annan kompetensutvecklande verksamhet samt projekt med inriktning på media och ny teknik. I bedömningsgrunderna för ansökningarna prioriterades projekt som - garanterade de deltagande ungdomarna ett bety- dande inflytande över verksamheten - genomfördes med bred lokal förankring mellan ideella föreningar, kommuner och myndigheter - bedömdes ha en god förutsättning att få stöd ur Europeiska socialfonden - kunde fungera som förebilder för liknande verk- samheter i övriga landet Stödet kunde inte gå till ersättning till arbetslösa. Enligt pröva nya vägar (1995) pekar erfarenheterna från projekten från på vikten av att utveckla ett system som har förmåga att möta ungdomars behov och intressen. Ungdomars idéer måste stödjas. har allt fler ungdomar omfattats av särskilda ungdomsåtgärder, där olika former av projektverksamhet spelat en viktig roll. Trots att dessa projektverksamheter berör många ungdomar betraktas de inte som någon etablerad del i den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarse- nalen. De har snarare haft karaktären av tillfälliga extraordinära insatser. Detta har inneburit att det varit svårt att planera verksam- heter på , att uppföljning respektive utvärdering långt ifrån alltid fungerat och att de erfarenheter som gjorts i olika projekt alltför sällan tagits tillvara. Att inte bygga vidare på de kunskaper och den kompetens som vuxit fram i olika projekt är slöseri med resurser. Lokala projektverksamheter bör ses som ett naturligt komplement till de reguljära arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. betonar att fokus måste riktas bort från åtgärder som håller ungdomar sysselsatta. I stället måste resurser ställas till förfogande så att ungdomar kan ta egna initiativ. För individen är målet att deltagande i det lokala projektet ska ge bättre långsiktiga förutsättningar till självförsörjning. Det är därför viktigt att diskutera projektverksamheten i termer av utveckling och inte 102 Unga och arbete enbart som en sysselsättningsåtgärd. Det är en utveckling av indiv- den men sker också en förnyelse av kommunens verksam- het. menar vidare att det tidigare visat sig va- ra svårt att inom det etablerade systemet effektivt arbeta med de otraditionella medel som ställts till förfogande. Det har inte berott på ungdomars oförmåga eller brist på idéer utan på det traditionella systemet som, utan extra kompetens eller samverkan med andra, inte haft förmåga att möta otraditionella lösningar. Kompetensen att arbeta otraditionellt med stort mått av samverkan måste över lag utvecklas. Ett av de stora problemen är enligt Ungdomsstyrel- sen att regelverket i alltför hög grad är styrande och därigenom motverkar nya former av lösningar och samverkan. Varje projekt med arbetslösa ungdomar som Ungdomssty- relsen stödjer har någon form av samarbete med sin kommun, van- ligtvis med kulturförvaltningen, socialförvaltning, arbetsmarknadse- heten och/eller skolan och med arbetsförmedlingen. Det är via dem som resurser och deltagare kan förmedlas. För att kunna genomföra en idé fram till färdig verksamhet är det hos kommunen och arbets- förmedlingen som projektanordnarna måste söka stöd. Ungdomssty- relsen anser att detta får både negativa och positiva konsekvenser. Risken är att ett projekt som befinner sig i gränslandet mellan ra- betsmarknads-, utbildnings och sociala sektorn faller mellan stolarna. Förslag till en ny annorlunda projektverksamhet kan uppfattas som ett hot mot den etablerade verksamheten. Den goda sidan är att det skapar möjlighet till ömsesidiga läroprocesser. Dels får projekten tillgång till den erfarenhet, kunskap och kompetens som finns i de etablerade institutionerna, dels får institutionerna möjlighet att ta del av det lärande som äger rum ute i projekten. Genom dialog ökar möjligheten att de alternativa lösningarna verkligen tas tillvara av de institutioner som berörs. Enligt projektanordnarnas egna uppgifter om sina relationer till kommun respektive arbetsförmedling så varierar de mellan utmärkta till dåliga och fördelar sig tämligen jämt däremellan. Enligt projektsamordnare och företrädare för kommuner och arbets- förmedlingar bör de bakomliggande faktorerna till samarbetets kvalitet sökas hos personer och personkemi snarare än i strukturer. Det gör konflikter svårare, om än inte omöjliga, att komma åt via strukturella förändringar i eller mellan institutionerna. Unga och arbete 103 relsen påpekar också att samarbetet mellan kommunen och arbets- förmedlingen inte alltid fungerar bra, och att också deras möjlighet att samarbeta har betydelse för projektverksamheten. En utvärdering av bland annat fem projekt för arbetslösa ungdomar har gjorts på uppdrag av -Ungdomars delaktighet och ledarnas roll - en utvärdering av tio ungdomsprojekt (1996). Utvärderingen fokuserar framförallt på - vilken grad av delaktighet från ungdomarnas sida finns i de lokala projekten? - vilken roll spelar de sk eldsjälarna i projekten? - hur fungerar samarbetet med föreningar, kommun och statliga organisationer för de lokala projekten? - kan ungdomarna och ledarna i de lokala projekten ges en mer aktiv roll i utvärderingen av sina projekt? - görs viktiga erfarenheter i projekten som är värda att sprida? Utvärderaren anser att stödet möjliggör satsningar på ar- betslösa ungdomar som bidrar till att uppfatta dessa ungdomar som en resurs i samhället istället för som ofta i debatten, ett samhälls- problem. Denna uppgift måste betraktas som mycket viktig utifrån dagens samhällsekonomiska situation. Här kan kreativitet bland såväl ungdomar som ungdomsarbetare stödjas, utan att kostnaderna behö- ver bli särskilt stora. Utredaren föreslår bland annat att stödet till lokala projekt med arbetslösa ungdomar utökas och att dess positiva erfarenheter sprids. Utredaren anser också att det bör utredas om något kan göras för att den sex månadersperidod som ungdomarna deltar i projekten kan förlängas då deltagarna i alla projekt anser tiden vara för kort. 104 Unga och arbete Inom EU:s gemensamma regionalpolitik finns fyra strukturfonder varav en är socialfonden. Europeiska socialfondens övergripande syfte är att bidra till utvecklingen av mänskliga resurser och kompe- tens i vid mening samt till förbättringar i arbetsmarknadens sätt att fungera. Verksamheten är indelad i så kallade mål. Insatser inom socialfondens mål 3 syftar till att slussa in ungdomar på arbetsmark- naden, bekämpa långtidsarbetslöshet och integrera dem som riskerar att uteslutas från arbetsmarknaden. Målgrupperna är ungdomar mellan , långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen och invandrare i storstäder samt arbetshandikappade. De medel som tillförts från socialfonden för mål 3 uppgår till 347 miljoner ecu . Till detta kommer nationell medfinansiering med 424 miljoner ecu. Länsarbetsnämnderna ska i bred samverkan handlägga och besluta om projektstöd. EU poängterar behovet av nya nätverk och betydelsen av den lokala nivån. Olika intressenter måste samverka i utvecklingsar- betet. Det kan vara offentliga resurser inklusive utbildningsanordnare, men också organisationer/föreningar och näringsliv. I EU:s intentio- ner framgår tydligt att ungdomar, framför allt de som av olika anled- ningar hamnar mellan eller utanför det reguljära systemet, måste bjudas in för att bli delaktiga i samhällsbyggandet. mål 3-program är uppdelat i fyra delprogram: kompetensutveckling, skapande av sysselsättning via dator- tek/aktivitetscentra, rådgivning och vägledning samt utveckling av små och medelstora företag och hjälp till egen företagarverksamhet. Projekt som kan få del av socialfondens medel måste vara en integr- rad del av en helhet och ska anpassas efter den enskildes förutsätt- ningar och kompetets. En övervakningskommitté har till uppgift att ge riktlinjer för, följa upp och utvärdera genomförandet av programmen. I övervaknings- kommittén deltar representanter från kommissionen, olika depart- ment, myndigheter och intresseorganisationer. Arbetsmarknadsstyrel- sen är kommittésekretariat. Arbetsmarknadsstyrelen är också ansv- Unga och arbete 105 rig myndighet för mål 3. I varje län finns ett regionalt partnerskap bestående av bland annat arbetsmarknadens parter, som tillsammans med länsarbetsnämnden svarer för genomförandet av insatserna. Gemenskapsinitiativen infördes som ett komplement till EG:s övriga strukturpolitik. Syftet är att genom utvecklingsprojekt stärka ett europeiskt, transnationellt och regionalpolitiskt samarbete. Ett sådant initiativ är Employment. Projekt som bidrar till att sysselsätt- ning skapas och till att arbetskraftens kompetensnivå höjs genom transnationella och innovativa projekt kan få stöd genomEmploy- ment inom ramen för europeiska socialfondens mål 3. Projekt inom ramen för Employment ska vara transnationella och omfatta minst två medlemsländer och vara av nyskapande karaktär. Vidare ska de bygga på lokala initiativ och ha lokal förankring. Projekten ska kunna överföras till - och på ett avgörande sätt bidra till en förbättring av - den reguljära verksamheten för de aktuella målgrupeprna, både i och de andra medlemsländerna. Det är därför viktigt att de ligger i linje med den nationella arbetsmarknads- och socialpolitiken, att de är realistiska till innehåll och form och leder till uppenbara resultatförändringar. Detta ska dock inte innebära att det inovativa, otraditionella elementet i projektet tonas ned. Projekt som utvecklar nya sätt att organisera samarbetet mellan olika instanser i form av så kallade partnerskap prioriteras. Detta kan ske genom att i större utsträckning låta till exempel frivilligorganisationer, kommuner eller privata företag medverka i eller driva verksamheter som gagnar handikappades och utsatta gruppers integration på arbetsmarknaden eller befrämjar jämställdheten mellan könen i arbetslivet. Budgeten för Employment omfattar ca , varav ca beräknas kunna användas för de aktuella projekten inom Employments tre delpro- gram. Dessa är dels Horizon som ska underlätta för handikappade och utsatta grupper att få sysselsättning, dels Now som syftar till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män, främst genom utbildning och andra åtgärder som ökar kvinnors möjligheter till arbete och otraditionella yrkesval och delsYouthstart som riktar sig till ungdo- mar under med låg utbildning och ska underlätta övergången till 106 Unga och arbete Projekt berättigade till bidrag kan drivas av organisati- ner, myndigheter, kommuner och företag. Det krävs nationell medfinansiering (inom vissa områden). Insatser genom Youthstart är bland annat avsedda för ung- domar under som inte fortsätter reguljär gymnasieutbildning eller avbryter gymnasieutbildning, ungdomar som avslutat sin gymnasieutbildning som vill utveckla och pröva egna verksamhetsi- déer, socialt utsatta ungdomar, särskilt invandrarungdomar, bland annat i storstäder, ungdomar som är arbetslösa efter genomgången gymnasieutbildning samt ungdomar som har förutsättning för teknis- ka och industriella utbildningar men som av olika skäl inte väljer sådan inriktining och då särskilt projekt som riktar sig till flickor. Vad gäller Youthstart rekommenderas tyngdpunkten i pro- jekten ligga på förberedande insatser som underlättar ungdomars övergång från skola till arbete. Här är särskilt projekt som syftar till ett bättre samarbete mellan till exempel kommun, arbetsförmedling och andra aktörer angelägna. Ä ven anpassade utbildnings- eller praktikinsatser för ungdomar med bristfällig skolutbildning ska prioriteras. Verksamheter som utvecklar otraditionella metoder och låter ungdomars kreativitet och egenkraft komma till uttryck - och omvandlas till arbete eller egenföretagande - ges hög prioritet. Angelägna målgrupper för insatser är ungdomar med social eller kriminell belastning och invandrarungdomar, bland annat med svaga språkkunskaper, samt lågpresterande ungdomar. Handläggningen av Employment sker via det svenska EU- programkontoret för utbildning och kompetensutveckling. 5.4Folkrörelser och andra ideella organisa- tioner Enligt ungdomspolitiska kommitténs tilläggsdirektiv ska kommittén lämna förslag om hur folkrörelser och andra ideella organisationer i ökad utsträckning skall kunna medverka till olika former av kompe- Unga och arbete 107 tensutveckling och arbetsmarknadsförberedelse för unga upp till och med . Nedan beskrivs folkrörelsernas och de ideella organisati- nernas deltagande i arbetsmarknadsåtgärder. Dessutom presenteras och kommenteras det holländska systemet för volontärverksamhet inom offentlig sektor och föreningsliv. 5.4.1 Arbetsmarknadsåtgärder och ideella organisa- tioner Generellt kan sägas att folkrörelser och andra föreningar till viss del redan deltar i arbetsmarknadsåtgärder för unga. Under Ungdom- spraktikens två första år hade till exempel av de unga praktik inom ideella organisationer . Andra åtgärder som arbets- livsutveckling och lönebidragsanställning har haft en långt större andel placeringar inom ideella organisationer och föreningar. har det dock rests frågetecken om värdet av praktik inom ideella organisationer. Bland annat förs i Ungdomssty- relsens kartläggning av den kommunala ungdomspraktiken en disku- sion om detta. Man menar att en praktik förlagd till föreningslivet sällan leder till vidare anställning. På sina håll har man därför varit restriktiv med praktikplaceringar i föreningar50. I de sektorsövergripande verksamheter för arbetslösa som beskrivits i kapitlet är föreningar ofta arrangörer. Antingen existerar från början en förening vilken vill driva en verksamhet för arbetslösa eller så skapas en förening i detta syfte. I bägge dessa fall är föreningen en form för att svara mot ett lokalt behov på individn- vå. 5.4.2Ett holländskt system för volontärverksamhet 49Se Ungdomspraktikens implementering, , EFA, 1994.