ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12235 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med problemen med det riktade industrifisket i . har uppmärksammat att det riktade fisket mot sill och skarpsill i går till industrin och inte till direkt mänsklig konsumtion. Detta beror på att försäljning av fisk främst är en fråga för marknaden. Ur kvalitetssynpunkt är fisken att anse som fullgod för mänsklig konsumtion, men om det inte finns tillräcklig efterfrågan från konsumenterna kan den komma att säljas till industrin. Det kustnära yrkesfisket längs har fått sämre fångster av strömming. Men skälet till detta bedöms av inte vara det riktade fisket utan beror i huvudsak på att storleken på strömmingen har minskat väsentligt. Fisken har därigenom blivit svårfångad då fisknätens maskstorlek är för stor. Bland biologer råder det dock delade meningar om orsaken till att strömmingen blivit mindre. Det pågår undersökningar både inom () och för för att utreda orsakerna till detta. Det går inte att dra någon slutsats om att fisken minskat i storlek på grund av ett för intensivt fiske i området. Angående förslaget att flytta ut trålgränsen kan påpekas att den generella gränsen är i , men till följd av ett förslag från kustfiskarna har gränsen flyttats in efter vissa kuststräckor. Detta medför att även stora trålare kan fiska närmare kusten, men trots detta är emellertid sannolikheten liten för att ett sådant fiske sker. Sill och skarpsill finns inte i tillräckliga koncentrationer så nära land. För att finna tillräckligt stora koncentrationer krävs ett djup av åtminstone . Vanligtvis bedrivs därför inte denna typ av fiske närmare än från land. Den största delen av det riktade fisket sker betydligt längre ut i . När det gäller bifångster av annan fisk har svenska och finska undersökningar påvisat att dessa är försumbara. I de områden i där det kan förekomma bifångster av ung sill, dvs. i området väster om den 16 breddgraden, tillåts inte riktat fiske. Jag bedömer således att fiskebestånd tål nuvarande riktade fiske, vilket sker i enlighet med , och kommer inte att vidta några ytterligare åtgärder. följer dessutom fortlöpande fiskets utveckling och inför regleringar då dessa anses vara nödvändiga.
frs · GM12236 · 1998-12-31 00:00:00 — Vid partiledardebatten den 29oktober 1998 presenterade statsminister regeringens slutsatser efter toppmötet i och prioriteringar i det fortsatta EU-arbetet. Statsministern sade bl.a. att människors hälsa skall skyddas och att en handlingsplan bör utarbetas för att bekämpa antibiotikaresistens. har frågat mig om arbetet med handlingsplanen har kommit i gång och vad den kommer att innehålla. Antibiotikaresistens är ett angeläget område där det finns anledning att vidta preventiva åtgärder. En alltför vidlyftig användning av antibiotika medför att bakterier blir resistenta (motståndskraftiga) mot läkemedlen. Detta kan leda till att svårbehandlade infektioner sprids bland befolkningen, vilket ger upphov till svårt mänskligt lidande och höga sjukvårdskostnader. Ett exempel är tuberkulosen, som är på återtåg i och ofta är orsakad av antibiotikaresistenta bakterier. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Även i vårt land finns dock uppenbara problem med spridning av antibiotikaresistenta bakterier bl.a. på daghem, intensivvårdsavdelningar och sjukhem. Ett omfattande övervaknings-, registrerings- och informationsarbete förekommer och experter från olika myndigheter och organisationer samarbetar i det informella (och minskad antibiotikaresistens). Antibiotikaresistens är emellertid ett problem som inte känner några gränser och därför är det viktigt att frågan också hanteras på europeisk nivå. arbetar aktivt inom EU, både inom jordbruks- och folkhälsoområdet, för att resistens skall förebyggas. hölls en i om det antimikrobiella hotet med representanter för hälso- och sjukvården, det veterinärmedicinska området samt kemikalie- och läkemedelsindustrin. På danskt initiativ diskuterades resultaten av konferensen vid jordbruks- och hälsoministerråden . ställde sig enigt bakom att frågan om antibiotikaresistens skall bli föremål för fortsatt behandling . Sammanfattningsvis vill jag framhålla att frågor som rör antibiotikaresistens är ett prioriterat område för både nationellt och i EU-samarbetet. har inlett arbetet med att utarbeta en nationell handlingsplan för att bekämpa antibiotikaresistens. har arbetet bestått i att ta fram ett underlag. Det är därför inte möjligt att göra någon närmare kommentar om vad handlingsplanen kan komma att innehålla.
frs · GM12237 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser föreslå åtgärder som möjliggör för kommunerna att ta ut en avgift för tillsyn av försäljning av folköl. , som tillsattes , har i sina direktiv bl.a. uppdraget att komma med förslag till hur tillsynen av folkölsförsäljningen kan förbättras. De skall särskilt se över alkohollagen med avseende på bl.a. frågor som gäller kommunernas möjligheter att ta ut eventuella tillsynsavgifter för folkölstillsynen. Utredningen kommer att lämna förslag i dessa delar . Jag kan därför inte föregripa utredningens förslag genom att redan nu ta ställning till eventuella lagstiftningsåtgärder i den här frågan. I den kommitté (S1997:02) som har till uppgift att i samverkan mellan branschorganisationer, försäkringsbolag och berörda myndigheter informera kring bruk av alkohol, dess risker och skadeverkningar (OAS) finns livsmedelshandeln representerad. I OAS regi pågår opinionsbildningsinsatser för att förbättra ålderskontrollen och komma till rätta med langningen av bl.a. folköl till minderåriga. Regionala konferenser som också har riktat sig till livsmedelshandeln med bl.a. olovlig folkölsförsäljning till ungdomar som ett av flera teman har hållits över hela landet och kommer att fortsätta även . Jag har också planerat in en träff med företrädare för livsmedelshandeln för att direkt med dem diskutera gemensamma insatser för att försöka få till stånd en förbättrad ålderskontroll samt om vi kan göra gemensamma insatser mot langning till ungdomar.
frs · GM12238 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till utarbetande av närmare föreskrifter om krockkuddars hantering och omhändertagande i samband med skrotning. Frågan är ställd mot bakgrund av att flera barn har omkommit i till följd av att krockkudden lösts ut. Även i har barn förolyckats på grund av krockkudde. har nationellt och internationellt verkat för författningsregler som syftar till märkning av fordon utrustade med krockkudde. Nationellt infördes föreskrifter om en sådan märkning den 7juli 1995 (VVFS 1995:573). En följd av detta blev även att EU beslutade om i princip samma föreskrifter som infördes i medlemsländerna den 1januari 1997. Enligt föreskrifter skall varje passagerarsäte i personbil som är utrustad med krockkudde vara försedd med varningsmärke mot användning av bilbarnstol på den platsen. Om krockkudden är urkopplad så skall det också visas med en speciell varningsdekal på lämplig plats. Vid den återkommande bilbesiktningen och i samband med direktimport av bilar kontrolleras att varningsmärken finns på rätt plats. Uppgift om bilar som är försedda med krockkudde på passagerarsidan införs i och i samband med ägarbyte informeras nya ägare om krockkuddens existens. Enligt (SÄIFS 1993:4) gäller särskilda villkor för hantering av krockkuddemoduler, bältessträckare och motsvarande vilket framgår av varje särskilt godkännande till tillverkaren. Dessa regler beaktar i första hand risker för brand och explosion. för en kontinuerlig diskussion med fordonstillverkarna och ansvariga myndigheter om möjligheterna att förbättra säkerheten vid användning av krockkuddar. Användningen av bakåtvända bilbarnstolar på passagerarplatsen förutsätter att krockkudden kan kopplas ur på ett tillförlitligt sätt. inträffade en olycka i till följd av att en krockkudde, som enligt uppgift var urkopplad, utlöstes. Om det visar sig att urkopplingen av krockkuddar inte är tillförlitlig är jag i samråd med beredd att verka för skärpta krav som säkerställer att bilbarnstolar kan placeras på ett säkert sätt.
frs · GM12239 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förändra trafikupplägget så att dagliga förbindelser kan upprätthållas med snabbfärja mellan och fastlandet. I avtalet om färjetrafik till och från regleras linjetrafikens omfattning och trafikens ekonomiska förhållanden. Ett årligt statligt stöd på har anslagits för detta ändamål. För att klara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt har beslutat om en höjning av anslaget för med till . sätts ett nytt höghastighetsfartyg i trafik. Den nya färjan ingår i basutbudet och omfattas således av statens åtagande inom de av anvisade ekonomiska ramarna. Inom det av godkända anslaget på ryms fyra enkelturer per dag den 1april 1999 till den 19september 1999. För att trafikera perioden från den 20september 1999 till den 31december 1999 beräknas merkostnaderna för detta till ca21 . Om även trafikeras blir kostnaderna än högre. har regeringens uppdrag att följa utvecklingen av Gotlandstrafiken. I uppdraget ligger också att tillvarata de möjligheter som finns att anpassa trafikutbudet till efterfrågan. Regeringen gör också en årlig prövning av anslagets storlek i samband med arbetet med budgetpropositionen. överförs medlen för Gotlandsstödet till den nya myndigheten . Myndigheten kommer att ha till uppgift att samordna och utveckla samtlig persontrafik inom landet.
frs · GM1224 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågan mig om de nuvarande rutinerna vid kontrollen av de värnpliktiga tillfredsställer de mål man kan ställa för att undvika att personer med högerextremistiska eller nazistiska åsikter tas ut till tjänstgöring inom försvaret. har i betänkande 1995/96:FöU1 skarpt uttalat sig mot rasism och andra former av främlingsfientlighet inom försvaret. Vidare har bifallit en motion i samma ärende där motionären anser att man inte skall kunna tas ut till plikttjänstgöring om man är dömd för hets mot folkgrupp. Regeringen gav den 14maj 1998 i uppdrag till Försvarsmakten och att redovisa vilka rutiner myndigheterna använder sig av vad avser den kontroll som möjliggör att olämplig pliktpersonal inte skrivs in för tjänstgöring. Myndigheterna inkom med redovisningar den 15augusti 1998. Redovisningarna visar att rutinerna i stort är tillfredsställande men det finns behov av vissa förbättringar. övervägs bl.a. möjligheterna att få uppgift från register om en totalförsvarspliktig har blivit dömd för hets mot folkgrupp.
frs · GM12240 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kan tänka mig att låta norska förband öva på Trängslets skjutfält i . Bakgrunden är det förslag som Försvarsberedningen skriver om i sin rapport angående ett upprättande av en gemensam nordisk brigad som är tänkt att användas i det internationella säkerhetsfrämjande arbetet. undrar om Försvarsberedningens förslag kan utgöra underlag till en annan bedömning än den jag har gett uttryck för när det gäller möjligheten att tillåta utländska förband att öva på Trängslets skjutfält. kom de nordiska försvarsministrarna överens om att ytterligare fördjupa och utveckla det nordiska försvarssamarbetet inom samarbetsstrukturen NORDCAPS (Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support). Målsättningen med det fördjupade försvarssamarbetet skall vara att vid behov kunna utsända en gemensam nordisk fredsfrämjande brigad. Regeringen avser att återkomma i kontrollstationen med riktlinjer för det fortsatta nordiska försvarssamarbetet. Enligt svensk praxis medges inte utländsk trupp att öva på svenskt territorium. Undantag från denna princip görs om övningen ingår i Partnerskap för fred-samarbetet eller avser andra internationella insatser eller om det rör sig om t.ex. ett gemensamt materielprojekt. I mitt svar på en fråga (1996/97:505) om uthyrning av svenska skjutfält och en interpellation (1996/97:253) om svensk-norsk samverkan om skjutfält redovisade jag att frågan om ett samutnyttjande av skjutfält skulle belysas inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet vilket nu har påbörjats. Jag erinrade även i svar på fråga (1997/98:556) om skjutfält den 25mars 1998 att upplåtelse av svenska skjutfält för andra staters militära förband är av stor principiell vikt och jag var då inte beredd att göra några ställningstaganden. Denna inställning kvarstår.
frs · GM12241 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att råda bot på den uppkomna situationen att arbetstillfällen flyttar utomlands på grund av att det råder brist på arbetskraft. Bakgrunden är att i massmedierna har det framkommit att planerar att lägga ned slutmonteringen av lastbilar i och på grund av svårigheterna att rekrytera kvalificerade industriarbetare i . Jag vill först framhålla att inte har beslutat sig för att flytta sin verksamhet utomlands. I den kontakt har haft med i samband med artiklarna i massmedierna har det framkommit att det nu inte finns någon akut brist på industriarbetare, som man kan få intryck av genom vissa artiklar. framhåller också att samarbetet med Arbetsförmedlingen i och i fungerar bra. Det problem pekar på är att en expansion kan leda till stora svårigheter att rekrytera kvalificerade industriarbetare. Industrin har liknande problem som finns inom byggbranschen och vård- och omsorgen när det gäller att locka ungdomar att utbilda sig inom dessa områden. Här måste industrin själv arbeta för att framstå som ett möjligt yrkesval. Det krävs också en dialog mellan industrin, skolan, kommunen och staten för att anpassa utbildningar till företagens behov. En sådan dialog tycks finnas mellan och berörda myndigheter och organisationer. Min uppgift i detta sammanhang är att skapa förutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknadspolitik som motverkar brist på arbetskraft och förhindrar att arbetslösa permanent slås ut från arbetsmarknaden. Regeringen har i syfte att de tilldelade medlen skall kunna användas mer flexibelt av arbetsförmedlingarna slopat det s.k. volymmålet för AMS. Härigenom kan arbetsmarknadspolitiken inriktas mer på kvalitet i stället för kvantitet. I takt med att konjunkturen förbättrats har arbetsmarknadsutbildningen fått en tydligare yrkesinriktning. Tyngdpunkten i AMS, och därmed även arbetsförmedlingarnas arbete, skall vara att tillsätta de lediga platserna snabbt och en av arbetsgivarna efterfrågad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. På så sätt kan AMS ännu bättre motverka s.k. flaskhalsar på arbetsmarknaden. Jag kommer aldrig att acceptera att företag lämnar på grund av att de inte kan rekrytera arbetskraft. En arbetsmarknadspolitik som inriktas på platsförmedling, rörlighet och utbildning kan motverka detta. Arbetsmarknadspolitiken kan dock endast lösa flaskhalsproblematiken på kort sikt. I ett längre perspektiv är det viktigt med en fungerande dialog mellan industrin och samhällets utbildningsanordnare. För att vi skall ha ett näringsliv med produkter som kan konkurrera på världsmarknaden måste vi även ha ett utbildningssystem i samma division. Detta har vi ett gemensamt ansvar för som vi delar med arbetsgivare, skolor, myndigheter och organisationer. Ingen verksamhet skall behöva flytta utomlands på grund av att det kan uppstå brist på arbetskraft. Jag anser att förutsättningarna finns för att lösa dessa problem tillsammans och att denna dialog har påbörjats.
frs · GM12242 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att allergisanering prioriteras vid fördelning av kretsloppsmiljarderna. Det anslag som avses torde vara stöd enligt förordningen (1998:23) om statliga bidrag till lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. I statsbudgeten , avsnittet om stöd till ekologisk omställning, skriver regeringen att "stödet bör vidgas till att också kunna omfatta sådana allergisanerande åtgärder i bebyggelsen som genomförs i samband med de ombyggnadsåtgärder som regelverket ger möjlighet att stödja." Det ökade antalet allergier är ett stort samhällsproblem och jag ser det som angeläget att inom ramen för de lokala investeringsprogrammen också kunna åtgärda allergiproblem som rör inomhusmiljön. Med nuvarande förordning går det inte att ge stöd till allergisanerande åtgärder. För att kunna fullfölja ambitionen att ge stöd även till sådana åtgärder måste förordningen ändras. Översynen av förordningen pågår med inriktningen att beredning (inklusive notifiering till ) och beslut skall kunna ske . Då kan förordningen gälla för nästa ansökningsomgång, som gäller bidrag till lokala investeringsprogram för . Kommunerna kommer att informeras om denna möjlighet.
frs · GM12243 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tagit initiativ till en rapport om omfattningen av de ekonomiska intressen som motverkar en demokratisk utveckling i . har, liksom flertalet andra EU-länder, valt att ej ansluta sig till den mot legosoldater som antogs 1989 men ännu inte trätt i kraft. Anledningen till detta är att konventionen har vissa folkrättsliga brister. Stater har rätt till självförsvar inom de ramar som anges av , och så länge krigets lagar respekteras kan det vara tillåtet både att använda legosoldater och att söka stöd från främmande makt. Gränsdragningen mellan legosoldater och frivilliga kan dessutom vara svår att göra. Det är emellertid i detta sammanhang viktigt att understryka att vi från svensk sida anser att bruket av legosoldater i ofta utgör ett allvarligt problem, inte minst därför att de ofta används i illegitima syften, av odemokratiska krafter och av krafter som drivs av ekonomisk snarare än av hänsyn till befolkningens bästa. Under vår avslutade period i har tagit många initiativ till att lösa konflikter i med fredliga medel, t.ex. på , i Stora sjö-området och i . Vi har dessutom deltagit aktivt i rådets uppföljningsarbete till FN:s generalsekreterares Afrikarapport. arbetar även aktivt inom ramen för EU för att främja en demokratisk och fredlig utveckling i . tar i sin fråga särskilt upp den osedvanligt grymma konflikten i , som pågår. deltog aktivt, bl.a. som ordförande i för , i försöken att få ett slut på striderna. antog enhälligt resolution , som införde vapenembargo och reserestriktioner riktade mot den forna juntan och rebellrörelsen . beslöt även att tillskapa en militär observatörsstyrka (Unomsil) för , som skall bidra till att övervaka embargots upprätthållande. Vi vet att rofferi och banditism alltid tenderar att breda ut sig i samband med våldsamma konflikter och då samhällsstrukturer kollapsar. Orsakerna till konflikterna i är många. spelar ekonomiska vinstintressen stor roll, men ibland har de mindre betydelse, som t.ex. i eller under folkmordet i . Komplexiteten i de afrikanska konflikterna har behandlats bl.a. i regeringens Afrikaskrivelse och i en utredning om konflikthanteringen i . Det är även en viktig uppgift för våra ambassader i att i sin rapportering belysa de ekonomiska intressenas betydelse i konflikter. Jag vill avslutningsvis understryka att utvecklingen i många , såväl i närområde som på andra håll, är mera hoppingivande . Det är denna utveckling som svensk Afrikapolitik, genom aktiva politiska och ekonomiska insatser, nu syftar till att främja.
frs · GM12244 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har haft kontakter med företrädare för landets kommuner i syfte att påskynda en statistik som beskriver det samlade stödet till idrotten ur ett jämställdhetsperspektiv. Som idrottsminister är en av mina viktigaste uppgifter att arbeta för att kvinnor och män, flickor och pojkar skall kunna bedriva idrott på lika villkor. Vi har kommit en bra bit på väg men mycket arbete återstår. Jag instämmer helt i den beskrivning som gör av hur resurserna fördelas mellan kvinnor och män. Likaså är det en brist att vi inte med hjälp av statistik kan belägga hur stödet faktiskt fördelas. I regeringens beslut om riktlinjer för Stöd till idrotten anges dock att skall redovisa omfattningen av den lokala ungdomsverksamheten i form av antalet deltagare och fördelat på flickor och pojkar. Regeringen har för avsikt att senare i vår presentera en proposition för om statens stöd till idrotten. I denna proposition har jag för avsikt att tydligt markera vikten av att idrottsrörelsen verkar för att kvinnor och män ges lika villkor för sin idrottsverksamhet. Vidare kommer jag att lägga förslag om att skall utveckla sin resultatredovisning så att det klart framgår hur statens bidrag kommer idrottande kvinnor och män till godo. Jag har dessutom inlett en diskussion med delar av idrottsrörelsen om hur vi skall kunna öka jämställdheten inom idrotten. En motsvarande dialog avser jag också att ha med företrädare för .
frs · GM12245 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att kassaservicen inte försämras på landsbygden till följd av förslag om att den statliga ersättningen för lantbrevbärarnas kassaservice skall tas bort. Utredningens betänkande har överlämnats till finansminister och skall nu beredas inom . Först sedan remissinstanserna har avgett sina svar kan en bedömning göras av vilka konsekvenser förslaget kan få och ställning tas till om några åtgärder bör vidtas. Regeringen är naturligtvis angelägen om att det skall finnas möjligheter att leva och bo i hela landet. Dessutom är det både självklart och viktigt att det finns en kassaservice i hela landet. Jag vill också understryka att postservicen inte berörs av förslaget. Utredningen lämnar förslag till en förändrad kassaservice och därmed den kassaservice som lantbrevbärarna tillhandahåller.
frs · GM12246 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat finansminister vad han avser att göra för att säkerställa en god post- och kassaservice i glesbygden. Frågan har ställts mot bakgrund av att betänkandet Kassaservice överlämnades till finansministern den 12januari 1999. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som skall svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att regeringen anser det vara viktigt att det finns möjligheter att bo i hela landet. Dessutom är det både självklart och viktigt att det finns en kassaservice i hela landet. Utredningen har presenterat ett förslag till en förändrad kassaservice som innebär att det statliga åtagandet för kassaservicen upphävs. I stället skall marknaden tillhandahålla denna service. Enligt utredningen bör framväxten av en ny kassaservice stimuleras bl.a. genom ändringar i bankrörelselagen och genom att länsstyrelserna ges möjlighet att stödja kassaservice i glesbygd. Utredningens förslag skall nu remissbehandlas. Därefter kan regeringen ta ställning till vilka åtgärder som behöver vidtas. Jag vill också framhålla att postservicen inte berörs av förslaget. Det blir således inte någon förändring av postservicen i glesbygden till följd av förslaget.
frs · GM12247 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig dels om jag avser att verka för att direktiven till utredningen om barn till homosexuella föräldrar skall ta hänsyn till vissa av Skånberg redovisade uppgifter om antalet barn i homosexuella familjer, dels om jag ämnar verka för att regeringen tar hänsyn till uppgifterna när den skall ta ställning till den utredningens slutbetänkande. I sitt av godkända betänkande (bet. 1997/98:LU28) förordade lagutskott ett tillkännagivande om behovet av att, utifrån barnets perspektiv, se över den rättsliga situationen för barn som växer upp i homosexuella familjer. Direktiven till en sådan utredning är under beredning i . Jag räknar med att regeringen skall kunna fatta beslut om direktiven . Uppgifter om hur vanligt det är med barn som har homosexuella föräldrar skall ingå i det material som utredningen kommer att redovisa. Vilka slutsatser regeringen kommer att dra av ett sådant material är det för tidigt att uttala sig om.
frs · GM12248 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag är beredd att låta utreda frågan att öppna partnerskapslagstiftningen också för dem som inte har en sexuell gemenskap. Genom beslut av regeringen (dir. 1997:75) tillsattes den s.k. . Kommittén, som har parlamentarisk sammansättning, har i uppdrag bl.a. att klarlägga vilka behov som kan finnas av ett rättsligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag. Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 30juni 1999. Den fråga som Skånberg tagit upp är således redan föremål för utredning.