ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12687 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser ta något initiativ för att införa en återkommande arkitekturens dag i . Det är nu antog regeringens förslag till handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. Åtgärderna i handlingsprogrammet har stor bredd och arkitekturpolitiken står högt på dagordningen. Jag glädjer mig därför över initiativ på arkitekturområdet. Det finns redan några arrangemang i som har många beröringspunkter med frågan och jag skulle vilja inleda med att beskriva några rikstäckande sådana. Kulturhusens dag arrangeras och i närmare 40 europeiska länder. Idén - att under en hel dag låta allmänheten gratis besöka och guidas genom intressanta men kanske okända eller svåråtkomliga kulturminnen - kommer från . har bl.a. visats industri- och hantverksbyggnader, hus för nöjen och samling, Stadens torg, Parker & trädgårdar samt Försvarsbyggnader genom tiderna. Huvudarrangör är , i samråd med bl.a. länsmuseerna och länsantikvarierna. hade kulturhusens dag temat Stadens torg. Ca 60000 människor besökte under denna dag 220 torg över hela . den 12september är det åter dags. är temat Järnvägsmiljöer - byggnader och banor. samarbetar med bl.a. länsstyrelser, kommuner, museer, hembygdsförbund, SJ och . Arrangemanget bygger också till stor del på frivilliga insatser från föreningar och engagerade privatpersoner. Stadens dag ordnas av . Detta arrangemang är en inbjudan till alla kommuner att under ett gemensamt tema upplåta till att lära känna sin egen stad bättre. Stadsarkitekter och kulturförvaltningar samarbetar och mångfalden i aktiviteterna under stadens dag imponerar. genomfördes stadens dag den 29maj och precis deltog många städer i hela landet. verksamhet går i sin helhet ut på att uppmärksamma arkitektoniska och andra kvaliteter i våra stadsmiljöer. Både kulturhusens dag och stadens dag har som målsättning att ge en bred allmänhet tillträde till offentliga och privata byggnader och anläggningar. Våra gemensamma stads- och landskapsrum behöver uppmärksammas och diskuteras. Det ger goda tillfällen till. Regeringen har i propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1995/96:165) tagit ett viktigt initiativ i den riktning som föreslår. Där aviseras nämligen ett Arkitekturår 2001. Då kommer en kraftfull satsning på att öka kunskapen och bredda diskussionen om vår offentliga miljö att genomföras. har fått särskilda medel för att genomföra denna kampanj. kommer vi alltså att få av dagar då arkitekturfrågorna står i fokus. Vilka resultat detta kommer att få i form av t.ex. årlig uppföljning finns säkert anledning att återkomma till.
frs · GM12688 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att skall kunna medverka till att stärka kvinnors ställning i länder som uppnbart bryter mot internationella deklarationer och konventioner om kvinnors rättigheter. I frågan hänvisas till kvinnors ställning i , där giftermålsåldern för flickor är och för pojkar , där mannen är underhållsskyldig efter skilsmässa och där mannen enligt uppgift har rätt att döda sin hustru om hon varit otrogen. bedriver ett omfattande bilateralt och multilateralt arbete för att stärka kvinnors ställning, och därmed åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, i andra länder. Detta sker i dialog med andra länder, bilateralt eller tillsammans med andra EU-länder. I vårt utvecklingssamarbete stöder vi bl.a. i enskilda landprogram insatser som bidrar till att förbättra kvinnors villkor, t.ex. genom att främja ekonomiskt oberoende. Vi stöder och uppmuntrar också kontakter mellan det svenska civila samhället och grupper i andra länder. Dessa kontakter ger möjlighet att påverka attityder och värderingar. I multilaterala sammanhang deltar aktivt i arbetet för att ge kvinnor samma möjligheter som män att åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Detta arbete inriktas såväl mot FN:s kommission för mänskliga rättigheter och som på biståndsinsatser. Jag delar oro över att flickor i och andra länder blir bortgifta vid ung ålder. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter stadgar rätten för giftasvuxna män och kvinnor att ingå äktenskap och att så endast får ske med de blivande makarnas fria och fulla samtycke. Självklart skall ett barn inte giftas bort. Enligt iransk, islamisk, lag är äktenskapsbrott belagt med dödsstraff. Jag finner det helt oacceptabelt att dödsstraffet kan utdömas för äktenskapsbrott. I den mån iranska myndigheter överser med eller ger sitt samtycke till att en man dödar sin hustru på grund av sexuell otrohet, anser jag att detta är helt i strid med grundläggande rättsprinciper. Varje kvinna och man har rätt att åtnjuta skydd för sitt liv och sin integritet. Den statsmakt som avsiktligt berövar en person sådant skydd åsidosätter en av sina främsta förpliktelser i fråga om mänskliga rättigheter. FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som har tillträtt, förpliktar att upprätthålla ett rättssystem som bl.a. erbjuder skydd för kvinnor mot mord. I de samtal som den för med den iranska regeringen utgör respekten för de mänskliga rättigheterna ett centralt tema. Likaså tas frågor som rör mänskliga rättigheter upp i de samtal som EU för med iranska företrädare. Arbetet på att främja kvinnors rättigheter är en central del i regeringens strävan att öka respekten för de mänskliga rättigheterna.
frs · GM12689 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka initiativ jag avser att vidta för att löneskillnaderna inom åtgärdas. Det ankommer inte på mig som justitieminister att lämna synpunkter eller ta några initiativ i den här typen av frågor. Det åligger varje myndighet att efter sina förutsättningar utforma en lönepolitik. Dessutom avgörs lönebildningen i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Från har jag inhämtat att förhandlingarna fortfarande pågår mellan styrelsen och arbetstagarorganisationerna på förbundsnivå om polisens löner .
frs · GM12690 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat finansminister om han avser lägga fram förslag, som minskar bostadsbidragens marginaleffekter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Kombinationen av behovsprövade bidrag, inkomstrelaterade dagisavgifter och stigande skatteskalor, även vid relativt låga inkomster, skapar ofrånkomligen marginaleffekter, som gör det svårt eller rent av omöjligt för många barnfamiljer att öka sin inkomst genom förvärvsarbete. Regeringens avsikt är att bedriva ett långsiktigt arbete för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekter. Det skall vara mer lönsamt att arbeta, även möjligheterna till heltidsarbete måste bli bättre. Inom vård- och omsorgsyrkena är detta särskilt viktigt. Införandet av maxtaxa inom barnomsorgen är en viktig del i denna politik. Regeringen ser över skattesystemet. I årets ekonomiska vårproposition aviseras att regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppgift att bl.a. se över utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Härvid skall även frågan om inkomstunderlag för underhållsskyldiga prövas. Utredningen skall ske i ett samlat familjepolitiskt och fördelningspolitiskt perspektiv, varvid de marginaleffekter som följer av de ekonomiska familjestöden, inklusive bostadsbidragen, särskilt skall beaktas.
frs · GM12691 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om regeringen avser att föreslå skattelättnader som lockar även svensk högkvalificerad arbetskraft att flytta hem till alternativt stanna kvar här. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag uppfattar att frågan är ställd mot bakgrund av bl.a. förslaget om vissa skattelättnader för utländska nyckelpersoner som redovisas i departementspromemorian Beskattning av utländska nyckelpersoner (Ds 1999:25). Särskilda skattelättnader för utländska nyckelpersoner har införts i våra grannländer. Det bör övervägas om det inte vore bra för att ha tillgång till utländska företagsledare, experter och forskare med hög kompetens på liknande villkor som våra grannländer. Det skulle kunna vara viktigt för vår internationella konkurrenskraft och vara av betydelse bl.a. när internationella företag väljer land för nyetableringar. Särskilda skattelättnader för dessa personer kan i och för sig uppfattas som ett avsteg från en neutral och likformig beskattning av arbetsinkomster. Den lättnad som diskuteras tar dock sikte på nyckelpersoner som arbetar endast tillfälligt i landet. En skattelättnad för dem skulle kunna övervägas med hänsyn till att de i praktiken inte får del av de generella skattefinansierade rättigheter som samhället står för, framför allt utbildning, vård och omsorg men också andra förmåner, som pension. De speciella förhållanden som råder för utländska nyckelpersoner som tillfälligt vistas i gäller inte för svenska medborgare eller andra personer med mer permanent anknytning till . Det är min och regeringens självklara utgångspunkt att det inte skall finnas särskilda skattelättnader för svensk högkvalificerad arbetskraft. Svensk internationell konkurrenskraft skall i det avseendet i stället långsiktigt stärkas genom sänkt inkomstskatt och sänkta marginaleffekter. Det kommer också svensk högkvalificerad arbetskraft till godo.
frs · GM12692 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att garantera en fortsatt god nautisk vägledning i också när den danska VTS-ledningen läggs ned . Inledningsvis håller jag med om att det är viktigt att fartyg kan navigera rätt genom . vill jag framhålla, att syftet med inrättandet av VTS-centralerna var att säkerställa skyddet av arbetsområdet runt brobygget genom att förhindra fartyg att passera utanför godkända farleder. VTS-centralerna tar emot anmälan från fartyg och lämnar information om bl.a. farleden och trafiken. Någon navigeringshjälp lämnas dock inte. Ansvaret för navigering ligger och kommer alltid att ligga på den som för fartyget. Jag finner det däremot betydelsefullt att framhålla, att farleden genom Drogden har fördjupats och rätats ut i samband med tunnelbygget och är säkrare än innan arbetet med Öresundsförbindelsen startade. Farleden som går under bron, och som avses invigas den 21juni , blir i förhållande till den gamla farleden nästan dubbelt så bred, något djupare och dessutom rak under hela passagen. Sträckning och utmärkning av farleden är planerad så att det ur sjösäkerhetssynpunkt i stort sett inte skall märkas att det finns någon bro. Mot den bakgrunden har alltså navigeringssäkerheten ökat. Som frågeställaren mycket riktigt framhåller, skall VTS-centralen på svenska sidan behållas efter brons färdigställande. Därefter görs en utvärdering om centralen behövs även i fortsättningen, för brons och/eller för fartygens säkerhet. Det är sedan som fattar beslut om och i vilken form trafikinformation skall lämnas i södra . Slutligen vill jag vidare nämna, att genomför en studie som syftar till att VTS-centraler skall kunna inrättas för hela kusten. Därmed kan anmälningsplikt införas för alla fartyg över en viss storlek som avser att passera in på svenskt vatten. Detta finns i vissa områden av kusten.
frs · GM12693 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka lättnaderna i ägarbeskattningen av småföretag. Ägarbeskattningen är en av de frågor som är föremål för de pågående skattesamtalen mellan regeringen och riksdagspartierna. Jag kan därför inte nu lämna några besked om vilka åtgärder som kan bli aktuella .
frs · GM12694 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att ge Försvarsmakten möjlighet att avgöra om det underhåll av finkalibriga vapen som genomförs av Försvarsmakten i stället kan överföras till i . Syftet med detta skulle vara att säkerställa kompetens för framtida produktion av finkalibriga vapen. I de underlag som enligt nedan nu tas fram av regering och myndigheter ingår även att analysera var och hur framtida materielunderhåll lämpligen bör genomföras. Översyn av underhållsresurser och produktion av finkalibriga vapen kommer att ingå i denna analys. Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att den 15juni 1999 redovisa en materielplan som utgår från den framtida inriktningen av det militära försvaret och de ekonomiska ramar som beslutas av vid behandlingen av proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar. Konsekvenser för försvarsindustrin av den föreslagna planeringen skall redovisas. Försvarsmakten redovisar i underlaget den 19maj 1999 (Försvarsmaktens förslag till framtida struktur för Försvarsmakten) att Försvarsmakten kommer att pröva möjligheterna till utökad extern upphandling av materielunderhåll som inte bör genomföras av den framtida insatsorganisationen. Ett förslag till framtida grundorganisation för Försvarsmakten inkluderande behov och lokalisering av underhållsresurser kommer att föreläggas . Regeringen kommer att ge myndigheterna i uppdrag att senast den 1oktober 1999 redovisa vilka strategiska kompetenser bör ha tillgång till, hur dessa skall säkerställas, omfattningen av de strategiska kompetenserna och var dessa skall finnas. Under arbetets gång skall även erforderliga kontakter tas med berörda industrier. Efter en sammantagen analys av ovanstående underlag är det möjligt att bl.a. avgöra var och hur underhåll och produktion av finkalibrig vapenmateriel lämpligen bör ske . Regeringen kommer i propositionen att redovisa för hur viktiga kompetenser avses bli säkerställda.
frs · GM12695 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka sakskäl som låg bakom beslutet att flytta Sveaskog AB:s huvudkontor från till . Låt mig först konstatera att just går anmälningstiden ut för statens offentliga erbjudande till aktieägarna i i vilket aktieägarna erbjuds aktier i i utbyte mot sina aktier i . Det är min förhoppning och tro att staten får erforderlig anslutning från aktieägarna för att genomföra Sveaskogsaffären. En affär till fördel för alla parter. I samband med att staten övertar ägandet av måste vissa praktiska och formella frågor lösas. En av dessa frågor är placeringen av huvudkontor. Till följer förvaltningar i , , och med. Av dessa fyra förvaltningsorter har staten bedömt att av regionalpolitiska skäl är mest lämpligt att förlägga huvudkontoret till.
frs · GM12697 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken prioritering som görs mellan reklamskattens avskaffande och en höjning av presstödet. Skatten på annonser och reklam infördes för att finansiera ett utökat statligt stöd till dagspressen. Någon direkt koppling mellan reklamskatteintäkter och det direkta presstödet har dock inte funnits. Skatten på annonser i allmän nyhetstidning är emellertid fortfarande lägre än i övriga fall. Dessa tidningar medges också återbetalning av så stor del av den erlagda reklamskatten som motsvarar en skattepliktig omsättning om högst . Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att hela reklamskatten bör avskaffas när förutsättningar för finansiering föreligger. Regeringen uttalade vidare att förändringar på reklamskatteområdet måste vara så utformade att dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas. När det blir aktuellt att överväga ett avskaffande av den resterande reklamskatten kommer detta således att beaktas.
frs · GM12698 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att lägga förslag om en förlängd giltighetstid för den s.k. 1,2%-regeln i höstens budgetproposition. 1,2%-regeln innebär att beskattningsmyndigheten på ansökan får medge att koldioxidskatt på bränslen, som förbrukats vid industriell framställning av andra mineraliska ämnen än metaller, inte överstiger 1,av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Regeln gäller inte för bränslen som beskattas som mineraloljeprodukter och inte heller för bränslen som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Det är främst företag inom cement- och kalkbranscherna som omfattas av nedsättningen. Enligt beslut gäller regeln övergångsvis fram till den 1januari 2000. Såsom jag redan tidigare svarat de pågår inom , i en interdepartemental arbetsgrupp, en genomgripande översyn av energibeskattningen. Vidare pågår fortfarande överläggningar med samtliga riksdagspartier om skattepolitikens framtida utformning. Energibeskattningen ingår som en del av dessa överläggningar. Med hänvisning till det som sagts är jag inte beredd att ta ställning till en eventuell förlängning av 1,2%-regelns tillämplighet.
frs · GM12699 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att ett nytt aphus vid () omgående byggs. Som de helt riktigt påpekar skulle det nya djurhuset enligt tidigare planer stå klart . Tyvärr har dock vissa förseningar uppstått. Det kan synas anmärkningsvärt att byggstarten drar ut men vi skall komma ihåg att detta byggprojekt innebär att ett gott djurskydd skall tillförsäkras djuren som de som arbetar med djuren skall vara skyddade mot smitta. Denna avvägning är svår och det har tagit tid att utreda hur detta på bästa sätt skall uppnås. Det är viktigt att få fram en lösning som är bra . I dessa frågor samråder SMI med bl.a. de myndigheter som utövar djurskyddstillsyn, dvs. (), och den kommunala nämnd som ansvarar för miljö- och hälsoskyddsfrågor. Det som återstår är bl.a. att SMI skall göra några kompletteringar till ansökan om förhandsgodkännande av byggnaden. Därefter kan () ta ställning till ansökan. Förhoppningsvis får vi ett godkännande av byggplanerna . I sådant fall skulle byggandet kunna komma i gång , vilket i sin tur skulle innebära att djurhuset skulle kunna stå klart för inflyttning . Vid besök kunde jag själv konstatera att avsevärda förbättringar gjorts i nuvarande lokaler, bl.a. när det gäller förströelsematerial och utrymmen, i avvaktan på det nya djurhuset.
frs · GM1270 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder med anledning av om utvecklingen på landets sjukhem sedan ädelreformen genomfördes . Jag uppfattar det som att har tagit fasta på de delar av resultatet som gäller läkarnas medverkan och tillgången på sjuksköterskor vid sjukhemmen. Vid upprepade tillfällen har , och framfört synpunkter angående läkarnas bristande medverkan i den kommunala hälso- och sjukvården. Detta har föranlett regeringen att vidta flera åtgärder. I propositionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) betonar regeringen bl.a. behovet av bättre medicinsk kompetens i hemsjukvården och i de särskilda boendeformerna inom den kommunala äldreomsorgen samt att ökad läkarmedverkan är av central betydelse för att kvaliteten i äldreomsorgen skall förbättras. underströk dessutom vid sin behandling av handlingsplanen vikten av att samtliga särskilda äldreboenden får tillgång till en egen läkare. I överenskommelsen mellan staten och landstingen 1999 för insatser för att stärka patientens ställning m.m. (den s.k. Dagmaröverenskommelsen) har landstingen utlovat en utökad satsning på att lösa problemen med bristande läkartillgång inom äldreomsorgen. genomförde en undersökning av läkarnas medverkan i den kommunala hälso- och sjukvården. Resultatet visade bl.a. behov av ökad läkartid och bättre tillgång till psykiatriker och geriatriker. konstaterade vidare att samverkan mellan kommuner och landsting fungerar bäst där det finns skriftliga överenskommelser som kontinuerligt följs upp. har med anledning av ovan nämnda överenskommelse med staten uppmanat alla landsting att ta initiativ till att träffa samverkansavtal om läkarmedverkan inom vård och omsorg. En uppföljning av huruvida detta har skett kommer att genomföras av och gemensamt . Jag kommer att föreslå regeringen att i regleringsbrevet för ge i uppdrag att följa upp att kommuner och landsting vidtar åtgärder för att öka läkarmedverkan i det särskilda boendet. I regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken underströks vikten av att de höjda statsbidragen till kommuner och landsting kommer äldreomsorgen tillgodo i form av bl.a. fler anställda i vård och omsorg samt bättre tillgång till medicinsk kompetens. Jag vill dock framhålla att kvalitet på vård och omsorg inte bara är en fråga om ekonomiska och personella resurser utan även om hur man organiserar och använder de resurser man har. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen när det gäller den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen och om behov föreligger återkomma med förslag till ytterligare åtgärder.
frs · GM12700 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser vidta för att kommunikationerna med fordon mellan och skall kunna fungera från den 1november 1999 tills öppnar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Färjetrafik på svenska hamnar bedrivs i allmänhet på affärsmässiga grunder utan statliga subventioner. I det aktuella fallet, som rör nedläggning av färjetrafiken , har rederiet uppgett att man av ekonomiska skäl måste upphöra med trafiken innan den fasta förbindelsen öppnar. Förutsättningarna för att driva trafiken har märkbart försämrats för rederiet. Trots att färjetrafiken på den aktuella linjen kommer att läggas ned innan bron är färdig ser jag inte att kravet på tillfredsställande transportförsörjning motiverar någon statlig insats för att upprätthålla denna trafik. De kvarvarande förbindelserna med flygbåtarna för persontrafiken och för biltrafiken bör, eventuellt med vissa förstärkningar, kunna utgöra tillräcklig kapacitet från det att läggs ned tills den fasta förbindelsen öppnas. Andra tänkbara lösningar bör också kunna diskuteras mellan intressenterna i regionen. Det är beklagligt att nedläggningen drabbar dem som är beroende av att kunna färdas mellan och med bilfärja. Jag är emellertid övertygad om att det tidigarelagda öppnandet av den fasta förbindelsen kommer att innebära bättre alternativ för dem som vill färdas med fordon i .
frs · GM12701 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att vidga yttrandefriheten genom att lediga frekvenser fördelas. Bakgrunden till frågan är den frekvensutredning som har låtit utföra och som bifogats föreningens remissyttrande över betänkandet (SOU 1999:14) Den framtida kommersiella lokalradion. I utredningen framförs uppfattningen att betydligt större utrymme skulle skapas för analoga ljudradiosändningar i det s.k. FM-bandet (87,) om olika delar av frekvensbandet användes för , privat lokalradio respektive närradio. En sådan åtgärd skulle medföra att många av de sändare som använder måste planeras om till andra frekvenser. Frågan om den framtida användningen av radiofrekvenser är aktuell i flera olika sammanhang. Inom EU har kommissionen publicerat en grönbok om gemenskapens politik för frekvensförvaltning. avgav en rapport om det framtida utnyttjandet av frekvensutrymmet till regeringen. Frågor som är aktuella i dessa sammanhang är bl.a. övergången från analog till digital utsändningsteknik för ljudradio och TV samt den ökade efterfrågan på frekvensutrymme som kan förutses. kommer att övervägas i samband med beredningen av utredningsförslaget om den framtida kommersiella lokalradion.