ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11156 · 1998-01-01 00:00:00 — Från den 1juli finns i budget 150 miljoner avsatta för utbyggnad av s.k. småskalig miljövänlig vattenkraft. Ett investeringsstöd om beräknas ge ytterligare . För att uppnå detta mål krävs enligt uppgift ca 50 projekt eller ca 10 projekt . Investeringarna i småskalig vattenkraft är höga i förhållande till utfallet. Ofta beroende på utdragna juridiska processer. Till detta kan det också bli segdragna politiska diskussioner som kan påverka kraftföretagens anseende negativt innan beslut kan fattas. Min fråga till ministern är: På vilket sätt kan näringsministern övertyga kraftindustrin om det lämpliga i att satsa på småskalig miljövänlig vattenkraft inom ramen för nuvarande lagstiftning?
fr · GL11157 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har kommit signaler om att det statsbidrag till inkontinenshjälpmedel som beslutade om skulle gå till kommuner och landsting, inte används av dessa till just hjälpmedel för inkontinenta, utan i stället använder man det som en sparmöjlighet. hade staten den här uppgiften. Är socialministern beredd att medverka till att en snabb uppföljning görs så att det beslutade statsbidraget verkligen går till de inkontinenta?
fr · GL11158 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från bl.a. har varit dåligt på att utnyttja stöd från . Särskilt gäller detta mål 6. Detta är olyckligt. Strukturfondernas medel är för många en välbehövlig hjälp för finansiering av angelägna projekt. Inte minst är det viktigt att förmår använda dessa stöd då den regionala utvecklingen tenderar att gå åt fel håll med vikande arbetsmarknader och negativ befolkningsutveckling. Särskilt alarmerande är att inte förmått använda mål 6-medel då detta mål riktar sig till glesbygd i . Som förklaring till låga utnyttjande anges den krångliga svenska organisationen för utbetalningar av strukturstöd. I flera andra länder är organisationen enklare. Min fråga till statsrådet är om han är beredd att vidta åtgärder som förenklar den svenska organisationen för utbetalning av medel från i akt och mening att öka takten i utbetalningarna av strukturfondsmedel till .
fr · GL11159 · 1998-01-01 00:00:00 — SvD påvisar i en artikel att amerikanska myndigheter har tillgång till krypteringssystem för Lotus Notes, det system som riksdag, försvarets högkvarter, samt rader av storföretag använder för sin e-post. Meddelanden i e-posten krypteras för att ingen utomstående skall kunna läsa dem, men delar av nycklar för kryptering finns hos den amerikanska regeringen, vilket gör att amerikanska myndigheter kan ta del av innehållet i e-posten. Vilken myndighet som har fått nycklarna eller vilka regler som gäller för utlämning kan Lotus inte svara på. Bolaget litar på att de ansvariga amerikanska myndigheterna har full kontroll över nycklarna och att de inte missbrukas. För detta finns dock inga garantier. Det är helt oacceptabelt att bl.a. personal på försvarets högkvarter inte skall kunna skicka elektronisk post utan att amerikanska myndigheter har möjlighet att ta del av innehållet. Min fråga till försvarsministern är följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av att amerikanska myndigheter har tillgång till innehållet i bl.a. försvarets e-post?
fr · GL1116 · 1998-01-01 00:00:00 — har det i massmedier förekommit flera exempel på att polisen inte har ryckt ut vid larm på grund av att de inte anser sig ha råd att betala t.ex. den övertid det skulle innebära. Som medborgare i måste vi kunna ställa krav på att rättssamhället kan garantera trygghet och säkerhet. Det kan inte vara rimligt att vi aldrig vet om polisen har råd eller inte att rycka ut när vi larmar. Regeringen har gjort betydande nedskärningar inom polisens område. Naturligtvis får detta konsekvenser för verksamheten. Min fråga med anledning av ovanstående är följande: Vad avser justitieministern göra för att tillgodose medborgarnas helt berättigade krav på att polisen fortsättningsvis kan rycka ut vid larm?
fr · GL11160 · 1998-01-01 00:00:00 — revisorer riktade (1993/94:RR8) kraftig kritik mot att ej fullföljt sitt föreskriftsarbete, som är nödvändigt för att djurskyddslagen skall fungera i praktiken. Revisorerna uppmanade att fullfölja sitt arbete. saknas fortfarande flera viktiga föreskrifter och det medför bl.a. att de lokala tillsynsmyndigheterna inom vissa områden har en nästintill omöjlig arbetsuppgift. Situationen blir om möjligt än mer omöjlig eftersom ej heller ger vägledning och stöd till de lokala tillsynsmyndigheterna i adekvat omfattning. Den kritik som riktats mot kommuner för bristande djurskyddstillsyn beror alltså i flera fall på brister från den centrala myndigheten. Det är oacceptabelt att den centrala djurskyddsmyndigheten efter det att den nya djurskyddslagen kom ännu ej fullföljt sitt föreskriftsarbete. Min fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att de föreskrifter som behövs för att djurskyddslagen skall fungera tas fram?
fr · GL11161 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan djurskyddslagen kom 1988 har det kontinuerligt riktats kritik mot för att det inte på ett tillräckligt aktivt sätt arbetar med information och stöd för den löpande djurskyddstillsynen. revisorer riktade 1993 (1993/94:RR8) kraftig kritik mot hur fullföljde sitt uppdrag. Revisorerna drog slutsatsen att det är brister i vägledningen från som medfört att de grundläggande kraven och intentionerna i djurskyddslagen inte är uppfyllda. I yttrande över "Offentlig djurskyddstillsyn" SOU 1996:13 står att läsa: "I betänkandet föreslås bland annat att i större utsträckning bör arrangera temadagar för tillsynsmyndigheternas personal och delta i sådana arrangemang, ta initiativ till projektinriktad tillsyn och anordna samordningskonferenser m m. Även verket anser att detta är angelägna uppgifter för den centrala tillsynsmyndigheten". Enligt min kännedom har dock ej tidigare, t.ex. i anslagsframställningar, angivit att det finns sådana angelägna uppgifter för tillsynsverksamheten som man ej utför . Detta är i så fall minst sagt märkligt! har tidigare (1994/95:KU27) framhållit att regeringen bör överväga att i myndighetsspecifika direktiv uppdra åt myndigheten att redovisa sitt arbete med tillsynsfrågor. Min fråga till jordbruksministern: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att tillskapa en central djurskyddsmyndighet som mer offensivt arbetar med djurskyddsfrågor, t.ex. frågor som rör tillsynen enligt djurskyddslagen?
fr · GL11162 · 1998-01-01 00:00:00 — Många hussar och mattar vet hur viktigt det är för djurens välbefinnande att ha god tillgång till veterinärmedicinska läkemedel och apotekspersonalens kunniga rådgivning. Men staten har däremot inte något ansvar när det gäller prissättningen på veterinärmedicinska läkemedel, utan detta är enbart "en marknadsfråga". Omfattande förändringar har redan genomförts inom Apoteksbolagets verksamhetsområde och diskussionen är fortsatt livlig utan att läkemedel för djur förts på tal. Regeringen har dessutom tagit initiativ till två utredningar som berör Apoteksbolaget. Det är utredningen (S1996:08) om översyn av den framtida läkemedelsdistributionen och utredningen (S1996:09) om översyn av prisreglering av läkemedel. Den utredning som omfattar alla läkemedel kan även omfatta såväl veterinärmedicinska läkemedel som humanläkemedel. Huruvida den senare utredningen om översyn av prisreglering indirekt kan komma att påverka även veterinärmedicinska läkemedel är svårt att överblicka. Min fråga till ministern är om förändringarna inom Apoteksbolagets verksamhetsområde kan komma att påverka tillgången på de veterinärmedicinska läkemedlen.
fr · GL11163 · 1998-01-01 00:00:00 — har det kommit uppgifter om att har för avsikt att flytta sitt huvudkontor från till eller . Det skulle innebära att ledningen och ett par hundra topptjänstemän skulle lämna landet. Anledningen till planerna uppges vara att de svenska inkomstskatterna är så höga att det är svårt att rekrytera kvalificerad personal till tjänster i . Det betonas att det är de generella inkomstskatterna som måste sänkas, inte bara skatten för vissa utländska nyckelpersoner. har bl.a. påpekat att det är svårt att rekrytera högt kvalificerad personal i på grund av hög beskattning och brister i den högre utbildningen. skall vara ett land där avancerad forskning och företag med världsledande produkter och högteknologisk profil kan verka och expandera. har diskussionen om högteknologiska företags verksamhet i fokuserats kring bristerna i förutsättningarna för forskning, utveckling och rekrytering av personal till huvudkontoren. Den debatten är nödvändig. Till detta skall dock läggas att möter forskning och utveckling hinder , så riskerar det att drabba produktionsanläggningarna - som den har i Kumla - . Vad avser regeringen göra för att sänka skatten på arbete så att världsledande företag kan fortsätta att verka i ?
fr · GL11164 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är inte alla kommuner som har bokhandel. En bok för alla startade och sprider böcker även till dem som inte har nära till en bokhandel. Men försvinner möjligheten att prenumerera på bok för alla. Det sista utskicket görs . Orsaken är Postens aviserade portohöjningar . Portokostnaden blir då högre än böckernas nettopris. Böckerna, kvalitetslitteratur som ges ut med statligt stöd, kostar nu i bokhandeln. En prenumeration på tio böcker kostar , inklusive porto. Drygt hälften av de 12000 prenumerationerna gäller barnböcker. Övriga prenumerationer fördelar sig lika på vuxen- respektive ungdomsböcker. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag fråga: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att En bok för allas prenumerationsverksamhet skall kunna fortsätta?
fr · GL11165 · 1998-01-01 00:00:00 — Nätmyndigheterna, som skall se till att elpriserna hålls nere för konsumenterna, sköter inte sin uppgift. Kritiken kommer från , som anser att nätmyndigheten skyddar elnätsföretagen och inte konsumenten. menar att de förslag till råd om prissättningen som nätmyndigheten ger till de elbolag, som äger elledningarna favoriserar elnätsföretagens intressen och inte konsumenternas intressen. Jag anser att det är oerhört viktigt att nätmyndigheten uppfattas som objektiv och neutral i sina råd när elmarknaden har avreglerats och att man sköter sina övervakningsuppgifter på ett korrekt sätt. Därför frågar jag näringsministern: Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder avseende nätmyndigheten efter kritik?
fr · GL11166 · 1998-01-01 00:00:00 — Den tillträdda norska regeringen kommer med all sannolikhet att återigen pröva frågan om placering av ett militärt skjutfält vid Gravberget. Gravberget når ända fram till den svensk-norska gränsen. Omistliga natur- och kulturvärden i norra står på spel. En stark folkopinion har länge påtalat de miljökonsekvenser i form av buller och ökade utsläpp i luft och vattendrag, som en lokalisering av ett militärt skjutfält i skulle innebära. har unika tillgångar vad gäller möjligheterna till friluftsliv, rekreation, jakt och fiske. Ett skjutfält skulle starkt påverka denna besöksnäring. Finnskogsområdet är också unikt ur ett kulturhistoriskt perspektiv. Om ett skjutfält lokaliseras till Gravberget kommer norra inte längre kunna förknippas med vildmark och orörd natur eller med historiska traditioner som har sitt ursprung i bl.a. finninvandringen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Har regeringen för avsikt att agera för att förhindra att omistliga natur- och kulturvärden går till spillo i norra ?
fr · GL11167 · 1998-01-01 00:00:00 — I utredningen som föregick beslutet föreslog utredaren att , , och skulle bli de orter i norra som först skulle kunna ta emot digitala TV-sändningar över marknätet. Besvikelsen blev givetvis stor i de berörda kommunerna, när regeringsbeslutet blev känt och det här området inte fanns med bland de sändningsområden regeringen beslutat om. Den nya tekniken är viktig för oss i glesbygden, den öppnar nya möjligheter och det hade varit mycket positivt för oss att få vara med från början i det här projektet. Det kan finnas alternativ till det ursprungliga förslaget, såsom att dela på området och införa utbyggnaden etappvis, och att söka finansiering från exempelvis EU. Då skulle de nordligaste delarna av ändå kunna vara bland de första att få marksänd digital TV. Avser ministern att vidta några åtgärder i den här riktningen så att nordligaste kan få tillgång till marksänd digital TV ?
fr · GL11168 · 1998-01-01 00:00:00 — När en kursansvarig som urvalskriterier till en regissörsutbildning under enligt uppgift i en säger att "vi vill ha unga disponibla människor, inte sådana som måste ta hänsyn till barn och man" anser jag det vara könsdiskriminering och jag utgår ifrån att ministern delar min uppfattning. Detta uttalande aktualiserar frågan om inte jämställdhetslagen borde omfatta även studerande inom högskolan. Det är tydligt att enskilda anställda kan göra och gör litet som de vill med den styrparagraf som finns om att jämställdhet skall främjas i all verksamhet. Avser utbildningsministern att agera så att studenterna på universitet och högskola omfattas av jämställdhetslagen?
fr · GL11169 · 1998-01-01 00:00:00 — Läckaget av kväve och fosfor från södra till och östra har ökat betydligt . bildades "Åtgärdsgrupp Väst" för att sammanställa belastningen på nämnda vatten. När man 1995 följde upp vidtagna åtgärder konstaterades att utsläppen av kväve och fosfor inte motsvarade satta mål, merparten av reningsverken uppfyllde inte de mål som angetts. har föreslagit att ett system med miljöskatter på kväveutsläpp från kommunala reningsverk införs. Ett sådant system saknas . kommer larmrapporter om bottendöd i vilket beror dels på utebliven vattencirkulation och dels, mycket allvarligt, på fortsatt övergödning från bilism och jordbruk. För att åtgärda detta och liknande fall behöver kommuner ofta begära hjälp med finansiering från . Anslagen till verket minskar . Mot bakgrund av de minskade resurserna till är min fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidtaga för att kommuner även fortsättningsvis skall kunna få hjälp av för arbetet med att bekämpa övergödning?
fr · GL1117 · 1998-01-01 00:00:00 — har flera tillfällen uppmärksammats då polisingripande inte skett på grund av att ansvarig polis inte bedömt ärendet tillräckligt angeläget för att orsaka ett övertidsuttag. Exempel från Södertörnspolisen har visat att utryckning från långt avstånd föredragits framför att väcka lokalt stationerad personal. I stället har man efter långa resor anlänt . Även dessa långa resor kostar tid och pengar, utryckande poliser kunde givetvis under restid utfört annat arbete. Det allvarligaste är dock att svåra brott mot personer inte bedömts som tillräckligt skäl för att polisutryckning skulle få kosta. Med anledning av detta undrar jag om justitieministern planerar några förändringar i direktiven till polisen så att krav på övertidsneddragning ej går före utryckning vid misshandel, brand, inbrott etc.
fr · GL11170 · 1998-01-01 00:00:00 — Flera politiska partier, jurister, forskare, kulturpersonligheter, debattörer och andra har krävt en bred oberoende granskning av säpo och IB. Professor , expert underrättelseutredning, har hävdat att vad som krävs är en utredning i ett sammanhang på grund av klara kopplingar och flytande gränser mellan säpo och IB. Regeringen har gjort en annan bedömning och valt andra former för granskningen. Detta innebär att säpo och IB inte kommer att granskas i ett sammanhang. Jag vill därför fråga justitieministern på vilka grunder regeringen gör en annan bedömning av relationen mellan säpo och IB.
fr · GL11171 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns människor som har bott länge, kanske i vårt land och som inte vill något hellre än att bli svenska medborgare. Trots att de bott mycket länge i vägras de medborgarskap här, eftersom de inte blir befriade från sina tidigare medborgarskap i t.ex. och . I de iranska lagarna ges visserligen utrymme för att en iransk medborgare under vissa förutsättningar, kan medges befrielse, men det fungerar sällan i praktiken. Det finns personer som ansträngt sig och där det läggs olika administrativa eller andra hinder i vägen. Det innebär att människor, i övrigt helt inordnade i det svenska samhället, inte kan delta i rikspolitiken och på olika sätt stoppas i det svenska samhället. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att invandrare som inte blir av med sitt tidigare hemlands medborgarskap ändå skall kunna bli svenska medborgare?
fr · GL11172 · 1998-01-01 00:00:00 — har vi levt med en extremt hög arbetslöshet. En sådan situation får negativa följder för de flesta människor, men för dem som har ett arbetshandikapp är det särskilt svårt. Den framlagda visade på en arbetslöshet på för de arbetshandikappade. Vi vet att för den som har ett arbetshandikapp är det alltid svårt att få ett arbete men särskilt svårt . har arbetsmarknaden kraftigt förändrats, många jobb som var möjliga att få för den som har ett arbetshandikapp har försvunnit. Det har naturligtvis också tillkommit nya arbeten, men i hur stor utsträckning kommer de jobben de arbetshandikappade till del? Det skulle vara intressant att veta hur arbetsmarknaden ser ut för arbetshandikappade , vilka jobb tillkommer och hur får arbetshandikappade sin del av de nya jobben? Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Är ministern beredd att tillsätta en utredning som tar fram uppgifter om framtidens arbetsmarknad för arbetshandikappade?
fr · GL11173 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, en del generella andra riktade till olika åldersgrupper grupper. Arbetshandikappade skall ha del av både de generella men också riktade åtgärderna som exempelvis lönebidrag och anställning vid . presenterades en rapport från RRV som tittat på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ett könsperspektiv, många intressanta uppgifter kom fram som sedan kan användas till underlag för ett fortsatt arbete att minska könsskillnaderna på arbetsmarknaden. Med en så hög arbetslöshet som det är för de arbetshandikappade, på en snabbt förändrad arbetsmarknad måste de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna vara riktade på rätt sätt och med rätt fördelning i förhållande till hur stor grupp som står utanför arbetsmarknaden. Därför skulle det vara mycket värdefullt med en liknande belysning som den RRV gjort ur könsperspektiv, också skulle kunna belysas när det gäller arbetshandikappades del av åtgärder. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Är ministern beredd att tillsätta en utredning som tar fram uppgifter i likhet med förslag som jag här presenterat?
fr · GL11174 · 1998-01-01 00:00:00 — En ny undersökning visar att av 21 grova brottslingar hade samtliga en hjärnskada som kan ha påverkat dem att begå brottet. Unga människor med svåra hjärnskador men inte "psykiskt störda" t.ex. (MBD/Damp) har blivit dömda till fängelse. Flera har genomgått rättspsykiatrisk undersökning, men inte befunnits svårt psykiskt sjuka och därför blivit dömda till fängelse i stället för vård. Det här är ett allvarligt och växande problem. Fängelse för hjärnskadade personer kan få svåra konsekvenser enligt många forskares uttalande. Däremot vet man att man kan hjälpa hjärnskadade personer genom förståelse för deras problematik och då i form av vård och behandling. Det är därför viktigt med en lagstiftning som tar hänsyn till de nya kunskaper som finns när det gäller personer med hjärnskador. Jag vill därför ställa följande fråga: Avser justitieministern ändra lagstiftningen så att hjärnskadade personer kommer att dömas till vård och behandling i stället för fängelse?
fr · GL11175 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har inrikespolitiskt försökt anlägga en hög profil inför EU:s extra toppmöte om sysselsättning och nya arbetstillfällen. Såväl statsministern som arbetsmarknadsministern har vid upprepade tillfällen hävdat att redan genomfört de åtgärder som EU-länderna skall komma överens om för att bringa ned arbetslösheten. Detta är fel. ligger visserligen långt framme när det gäller kravet på en aktiv arbetsmarknadspolitik, men har helt underlåtit att följa EU:s mål och rekommendationer när det gäller lägre löneskatter och en avreglering av arbetsmarknaden. ställde man i de s.k. Essenpunkterna upp mål om avreglering och sänkta skatter. Dessa krav har sedan upprepats, senast vid toppmötet i , utan att regeringen gjort minsta ansats att efterkomma dem. I sade EU:s ledare: "understryker hur viktigt det är för medlemsstaterna att skapa en skattemiljö som stimulerar företagsamhet och skapande av arbetstillfällen". När har regeringen för avsikt att lämna förslag som gör det möjligt för att uppfylla för sysselsättningspolitiken?
fr · GL11176 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt dagens lagstiftning är det möjligt för ett fackförbund att försätta ett företag i blockad. har Ferritas i uppmärksammats. Företaget vägrade att skriva kollektivavtal med facket. Ett fåtal av de anställda var medlemmar i facket. Då facket hotade att försätta företaget i blockad, begärde företagets samtliga fackligt anslutna sitt utträde ur facket. Ingen av de anställda, varken de som var fackligt anslutna eller de som valt att stå utanför facket, önskade att företaget skrev kollektivavtal med facket. Det är inte rimligt att ett fackförbund skall kunna försätta ett företag i blockad enbart för att arbetsgivaren inte vill teckna kollektivavtal med facket. Nuvarande lagstiftning bör ändras. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidtaga för att förhindra att fackförbunden vidtar konfliktåtgärder som blockad mot medlemmarnas vilja?
fr · GL11177 · 1998-01-01 00:00:00 — Den gemensamma valutan ses i snart sagt alla EU-länder som en central del i en strategi för att öka tillväxten och sänka arbetslösheten. I resolutionen om tillväxt och sysselsättning från toppmötet i sägs därför följande: "EMU samt stabilitets- och tillväxtpakten kommer att stärka den inre marknaden och främja en icke-inflationsdrivande, makroekonomisk miljö med låga räntor, och därigenom kommer förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och fler arbetstillfällen att öka". Regeringen går på tvärs med EU:s inriktning för att skapa förutsättningar för fler jobb, även om man gärna talar om europeisk samordning för att bringa ned arbetslösheten. I ordförandeskapets slutsatser från Amsterdammötet står följande: "Det vore önskvärt att få till stånd en minskning av skattetrycket i de flesta medlemsstaterna, i synnerhet skatten på arbete." Regeringen bryter också mot rekommendationer från möten den själv medverkat i. I resolutionen om tillväxt och sysselsättning, från Amsterdammötet, erinrar man om Essenpunkterna och talar om vikten av strukturella reformer och att skapa incitament för arbete. Regeringen framhärdar i att bryta mot de s.k. Essenpunkternas rekommendationer. Också målen för en politik för fler jobb genom förtagande underlåter regeringen att efterleva. Vad avser näringsministern göra för att tillse att börjar efterleva de gemensamma rekommendationerna för en politik för fler jobb genom företagande?
fr · GL11178 · 1998-01-01 00:00:00 — har det funnits ett par inlägg i tidningar om dödsfall som orsakats av elektriska fel. Det har gällt elektriska element m.m. som blivit strömförande och orsakat tragiska olyckor. Det finns emellertid en lösning på problemet och det är att installera jordfelsbrytare. I ett flertal av EU-länderna är det standard med jordfelsbrytare vid nyinstallation. Enligt min uppfattning borde det även gälla . Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen beredd att vidta åtgärder så att jordfelsbrytare blir standard vid elektriska nyinstallationer?
fr · GL11179 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter i har Chematur levererat utrustning till sin sprängämnesfabrik i i till ett värde av . Svenska Freds har tidigare publicerat dokumentation som visar att fabriken bl.a. tillverkar sprängämnen som uteslutande används för militära ändamål. antog EU en resolution som uppmanade till ett stopp för "arms export" till . Jag vill fråga handelsministern: Avser svenska myndigheter att vidta åtgärder för att förhindra export från som kan bidra till produktion av sprängämnen?