ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL1147 · 1998-01-01 00:00:00 — En nollvision för trafiksäkerhetsarbetet, dvs. inga dödade eller skadade i trafiken, ställer alla upp på. Med en sådan vision krävs det dock mer än ord. Det krävs naturligtvis en del resurser för att bygga nya och trafiksäkra vägar eller bygga om befintliga vägar så att de blir trafiksäkra. Väg 73 till är en hårt trafikerad väg med mycket tung trafik som i första hand kommer från både och via hamnen. Från till håller väg 73 numera en bra standard (allt från fyrfältsväg till sexfältsväg), men delen söderut från i till är smal med små omkörningsmöjligheter, flera farliga korsningar och skymd sikt. Denna del av vägen behöver omgående byggas ut och förbättras om nollvisionen skall förverkligas. "Nollpengar" under överskådlig framtid till vägar likt väg 73 till rimmar illa med nollvisionen inom trafiksäkerhetsarbetet. Vilka åtgärder avser kommunikationsministern vidta för att nollvisionen också skall gälla väg 73 till ?
fr · GL11470 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter långt om länge tycktes norrmännens intresse för att borra efter olja och gas i avtagit och därmed hotet mot havet tills vidare vara undanröjt. är vi tillbaka på ruta1 med dansk/amerikanska intressen att få genomföra geologiska undersökningar i gränszonen mellan och . Danska myndigheter har hört av sig till den och vill ha synpunkter före februari månads utgång. Enligt TT vill yttra sig, men anser sig inte ha möjligheter till det inom utsatt tid. Vad skall detta betyda? Även om det bara till att börja med rör sig om geologiska undersökningar är en svensk klar hållning nödvändig. Norrmännen är nu tydligen klara med den, väntade, fördjupade miljöstudien och en ny debatt i är aktuell . Här finns starka intressenter. Oron ökar igen. Vi har inte - under några omständigheter - råd till att låta förödas genom gas- och oljeexploatering. Det handlar om fauna och flora, om vårt kustfiske och våra livsmedel, om allt viktigare rekreationsvärden och framför allt vårt gemensamma ansvar . Hur avser ministern agera för att skapa klarhet, vad gäller den hållning, för de danska och norska myndigheterna?
fr · GL11471 · 1998-01-01 00:00:00 — installeras sannolikt som senator i . är arméchef och den som 1973 genomförde den militärkupp i som mördade den demokratiskt valde presidenten , tiotusentals andra chilenare och sände ännu fler i landsflykt. Genom den konstitution själv drev igenom utses nu till senator av regeringen, utan att något val har ägt rum. Många bedömare hävdar att valda parlament nu framöver inte kommer att kunna få igenom något beslut som inte accepteras av den förre diktatorn. har konsekvent stött den demokratiska oppositionen i och dess väg tillbaka till en demokratisk process. Ämnar den nu göra någonting - i direkta och indirekta kontakter med den chilenska regeringen för att den demokratiska processen som inletts i inte skall omintetgöras?
fr · GL11472 · 1998-01-01 00:00:00 — I en tidigare ställd fråga om personer som invalidiserats av björn (1997/98:280) hänvisar statsrådet till de svenska socialförsäkringarna, som innebär att den som på grund av sjukdom, skada eller olycksfall inte kan arbeta också har rätt till ersättning från försäkringen. Det är arbetsförmågans nedsättning som avgör hur stor ersättningen blir. När det gäller skador orsakade av björn har det emellertid tidigare i 16§ jaktstadgan funnits en bestämmelse om rätt till ersättning vid skada av björn. Bestämmelsen upphävdes av regeringen . Eftersom bestämmelsen genomförts av regeringen utan medverkan finns inga förarbeten som kan ge en förklaring till att bestämmelsen togs bort. Det finns därför fortfarande anledning att ifrågasätta om avsikten varit att en enskild person skulle kunna drabbas så allvarligt att en skälig levnadsnivå inte kan garanteras. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet: Har avsikten med att ta bort ovan refererade bestämmelse ur jaktstadgan varit att risken skälig levnadsnivå i det enskilda fallet inte skulle kunna garanteras?
fr · GL11473 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter avregleringen av elmarknaden i vårt land har en bred diskussion om hur vi mäter elåtgången i våra bostäder tagit fart, skall det vara timmätare eller schablonmätning är frågan. Timmätningen kräver en engångskostnad av max 2500kr är det ena, schablonmätning det andra, då utan investeringskostnader för hushållen. Huvudargumentet för en avreglering av elmarknaden var att möjligheten till lägre elpriser skulle göras möjligt. Billig el, inte högre som utrustningen för timmätningen kräver. Avser näringsministern att komma med förslag om att avveckla kravet på timmätning av elkraft?
fr · GL11474 · 1998-01-01 00:00:00 — De flesta arbetsgivare har tecknat en s.k. trygghetsförsäkring vid arbetsskada, TFA. Statliga anställda får liknande ersättningar genom avtal om ersättningar vid personskada, PSA. Som arbetsskada räknas skada till följd av olycksfall, våld eller misshandel i arbetet, annan skadlig inverkan på arbetet (arbetssjukdomar), smitta samt olycksfall vid färd till och från arbetet. Vid olycksfall som inträffar på väg till och från arbete och vid arbetssjukdom lämnar inte TFA ersättning för inkomstförlust. Om arbetsgivaren vållat skadan genom vårdslöshet enligt skadeståndslagen kan ersättning lämnas för hela inkomstförlusten. Ersättning för hela inkomstförlusten lämnas också om skadan åsamkats genom våld eller misshandel i arbetet och arbetsoförmågan varat minst . Från kvinnodominerade yrken kommer upprepade anmärkningar på regelverket inom arbetsskadeförsäkringen. För personalen inom arbetsområden som vård och omsorg anförs att nuvarande regler är utformade och uppbyggda efter en för avgränsad kunskap om arbetsskador. För att åstadkomma en önskvärd förändring räcker det inte att göra en översyn av effekterna av tidigare förändringar. Vidare bör beaktas att sjukvården vid bedömningar fortfarande gör olika bedömningar beroende på kön. Min fråga till regeringen är hur arbetsmarknadsminister har lagt könsperspektiv på frågan om vad som kan klassas som arbetsskada.
fr · GL11475 · 1998-01-01 00:00:00 — Huvudsemestertider närmar sig och med den en ökande trafik i luftrummet, då ökar också kraven på att flyget är ett säkert transportmedel att förflytta sig med. flög 1,7 miljoner svenskar på charterresa. Många drabbades av långa väntetider, när flygplan blev stående i väntan på service. Även en van resenär inom reguljärflyget kan uppleva att det är ofta som plan blir stående på marken, därför att det finns tekniskt fel på flygplanet. Oroande s.k. larmrapporter återfinns bl.a. i massmedierna med rubriker som "Det farliga flyget". har flyget krävt 10181 människoliv runt om i världen. 1997 dog människor i 51 flyghaverier. Researrangörerna tar oftast det billigaste flygbolaget och räknar med att "eftersom de är godkända av myndigheterna, så håller alla bolag samma standard" men så är det inte. Konkurrensen i branschen pressar priserna nedåt och gör att vinstmarginalerna krymper. Detta kan innebära att också gränserna pressas till nackdel för säkerheten. Varierande teknisk utrustning på ländernas flygplatser, utbildning av piloter och markpersonal, skiftande arbetstidslagstiftning m.m. kan utgöra riskfaktorer. Små flygbolag har ofta mindre resurser och får vid stillastående snabbinhyra planresurser. skulle kunna utgöra en förebild i hur man hanterar nollvision. Internationellt samarbete är viktigt. Min fråga till ministern är: Avser ministern att ta initiativ till en s.k. nollversion för flygtrafiken, sett ur ett internationellt/nationellt perspektiv?
fr · GL11476 · 1998-01-01 00:00:00 — Några timmars läsljus kan förändra livet för kvinnor i mörker. Med enkel och billig solcellsteknik (billigt där det saknas infrastruktur) kan alternativ till aktiviteter i nattmörkret även bidra till minskat barnafödande. Det är ett faktum med alla de lättnader det innebär för kvinnorna. När elden endast behöver ge värme så kan effektivare eldstäder introduceras med ett minskat vedbehov som följd. Tyvärr håller även avlägsna bygder i sakta men säkert på att hamna i det globala handelsberoende som oljebaserad teknik ger. Att ge alternativ till storskaligt fossilberoende är både ur miljösynpunkt och ur humanitär synpunkt av yttersta vikt. och liknande privata initiativ har visat att man med mycket små medel kan påverka strukturer i positiv riktning. Lokala självhjälpsbanker som finansierar ny teknik till kvinnor har likaså visat sig vara en dynamisk kraft. Avser ministern överväga att svenskt bistånd uppvärderar, ja rent av prioriterar, småskalig solcellsteknik som en avgörande strukturell insats för att förbättra kvinnors situation i ?
fr · GL11477 · 1998-01-01 00:00:00 — Svenskt miljöengagemang i f.d. omfattar bl.a. säkerhetsåtgärder vid gamla kärnkraftverk. Situationen i dessa länder är egentligen sådan att säker elförsörjning kräver åtgärder i såväl produktionsanläggningar som i distributionsnätet. Storskalig teknik som kärnkraft fordrar även mycket dyrbara nät och måste dessa kärnkraftverk stängas. Om det svenska bidraget hade formen av vindsnurror och solceller med batteribanker utplacerade i det perifera nätet skulle troligen driftsäkerheten öka. måste minskad sårbarhet i ett vidare perspektiv vara målet. Det är mycket vanligt att familjer med god ekonomi i dessa länder har egna solcellsanläggningar. Jag vill fråga ministern: Avser miljöministern att pröva det svenska biståndet i det ovan skisserade ekologiskt hållbara perspektivet eller avser ministern fortsätta den kortsiktiga katastrofhjälpslinjen?
fr · GL11478 · 1998-01-01 00:00:00 — För att komma till rätta med EU:s stora köttberg har kommissionen lagt fram ett förslag om åtgärder för att främja köttkonsumtionen (dokument 7116/97, 11815/97, 12280/97). Detta skall dels göras inom EU, men kommissionen blickar även mot omvärlden och föreslår att EU skall stödja producenternas marknadsföring i tredje land. EU:s medfinansiering föreslås vara . Det kan tyckas vara en marknadsekonomisk paradox att näringsidkarna på detta sätt får sina kostnader kraftigt reducerade via skattemedel, som de kan öka sin försäljning och därmed sina intäkter och en given svensk ståndpunkt torde vara att det inte är EU:s sak att avgöra vilka produkter konsumenterna skall välja och att marknadsföring skall bekostas av näringen själv. Trots detta väljer jordbruksministern att lägga sig platt i ministerrådet, med hänvisning till att röstade för åtgärdspaketet angående BSE . Min fråga till ministern är därför: På vilka grunder avser ministern agera för att stödja förslaget om att EU skall bekosta marknadsföring av kött i tredje land?
fr · GL11479 · 1998-01-01 00:00:00 — ingår inte i men har en stor betydelse för att det framtida snabbtåget upp till skall fungera. En upprustning av är absolut nödvändig för en effektiv kustjärnväg . har halva sträckan kraftigare lutning än . Dessutom finns drygt 200 kurvor på sträckan, som hastigheter inte klarar av. Det behövs en analys för att konstatera vilka funktionskrav skall uppfylla för att inte bli en propp mellan och Ostkustbanan. En funktionsutredning är i stort sett klar och kommer en förstudie att genomföras. Upprustningen av beräknas kunna komma i gång . Restaureringen sägs belasta budget och ingår inte i de som maximalt får kosta. När står klar, förhoppningsvis 2006, måste vara upprustad, men frågan är om det finns pengar avsatta för ändamålet. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern agera för att medel avsätts till upprustning av så att den kommer i fas med färdigställande?
fr · GL1148 · 1998-01-01 00:00:00 — Det förekommer i olika sammanhang ryktesvisa uppgifter om att det skulle finnas planer på att lägga ned Muskövarvet i och flytta verksamheten till . Med begreppet "läggas ned" har i dessa uppgifter ibland avsetts "lägga i malpåse" så att varvet i en beredskaps-/krigssituation återigen skulle kunna tas i bruk. Dessa uppgifter och rykten vållar naturligtvis stor oro bland många berörda. Om uppgifterna saknar grund, i den meningen att regeringen inte har några planer på att lägga ned Muskövarvet och/eller flytta dess verksamhet till , så skulle ett besked härom vara klargörande och värdefullt. Avser försvarsministern att lägga fram förslag, som innebär att Muskövarvet läggs ned eller läggs i malpåse?
fr · GL11480 · 1998-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av att visat intresse av att ta över tolkningsrätten av medlemsländernas nationella arbetsrättsliga regler har fackliga företrädare uttryckt stor oro. Frågan gäller dels ett lagförslag om möjligheten att undanröja hinder för varors fria rörlighet där strejker betraktas som ett sådant hinder, dels att den i EU s.k. proportionalitetsprincipen skulle införas i . förslag om inskränkningar av strejkrätten är en så grundläggande fråga i ett demokratiskt samhälle att det borde ligga i en socialdemokratisk regerings intresse att själv lyfta fram frågan i dagsljuset. Det omfattande hemlighetsmakeriet kring denna fråga har knappast någon förankring i svensk författning. Ett samlat fackligt agerande från flera länder har för tillfället bromsat lagförslaget. Mot bakgrund av detta undrar jag: Avser arbetsmarknadsministern agera så att EU:s princip om varors fria rörlighet inte inkräktar på, eller prioriteras före, strejkrätten?
fr · GL11481 · 1998-01-01 00:00:00 — Redan i samband med särskilda debatt om åsiktsregistrering cirkulerade uppgifter att IB:s hemliga arkiv var försvunna. Justitieministern, som i debatten meddelade att regeringen skulle ta initiativ till en forskningsinsats om IB, undvek att besvara mina frågor: Vad skulle regeringen göra om arkiven visade sig vara borta? Skulle beslutet om forskningsinsatsen omprövas om viktiga dokument var borta? Frågan om arkivens vara eller inte vara syntes fullständigt ointressant för justitieministern. Då debatten inte gav något svar ställde jag en skriftlig fråga till justitieministern om vilka åtgärder regeringen var beredd att vidta om var försvunna. Försvarsministern menade sig besvara frågan genom att anta att det skulle visa sig om arkivet existerar eller om det föreligger kopior av arkivet när forskningsverksamheten väl kommit i gång. Högkvarteret har bekräftat farhågorna, efter diskussioner med IB:s förre chef . I samband med avslöjandet om IB 1973 förstördes IB:s inrikesarkiv och det filmades inte innan det förstördes. Vad som behövs är inte en möjlighet för forskare att höra och andra om de vill. I stället måste de som var inblandade och är i livet snabbt höras. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga försvarsministern om regeringen är beredd att ta initiativ till att de som var inblandade i IB:s verksamhet skyndsamt kommer att lösas från sin tystnadsplikt och höras under ed.
fr · GL11482 · 1998-01-01 00:00:00 — Taxol är den bästa medicinen vid äggstockscancer. Den förlänger livet på patienterna med åtminstone och förbättrar avsevärt livskvaliteten. Den är standardbehandling. I finns det ca100 kvinnor i behov av Taxol. Men i det socialdemokratiskt styrda anses denna medicin för dyr. Riktlinjerna är inte att öka utan att minska kostnaderna säger södra samverkansnämnden. Är sjukvårdsministern beredd att vidta åtgärder för att dessa svårt cancersjuka kvinnor i skall få en bättre behandling?
fr · GL11483 · 1998-01-01 00:00:00 — I en tidigare fråga till ministern om det var rimligt att det kommunala bostadsbolaget i hade som regel för de bostadssökande att de skulle ha en bruttoinkomst som motsvarade fyra gånger hyran för den bostad som söktes, så svarade ministern att reglerna inte var politiskt förankrade och därför var under omprövning. En lista över 25 kommunala bostadsbolag i visar på en stor variation i kraven på de bostadssökande. Exempel: Inkomsten skall vara hyran, krav på fast anställning, eller fast anställning eller . Andra kräver borgen eller prövar varje sökande individuellt. När det gäller arbetslösa säger en del nej, andra att det krävs borgenärer och ytterligare bolag kräver att allt från kvar återstår av a-kassa. 12 av de 25 säger nej till socialbidragstagare och andra ställer krav på borgen eller andra krav. I takt med att de kommunala bostadsförmedlingarna har avvecklats, så sköter de kommunala bolagen bostadskön på egen hand. Många ägare, t.ex. kommuner, verkar inte vara särskilt intresserade av hur de sköts, utan kräver i stället avkastning på insatt kapital. Vart tar den sociala bostadspolitiken vägen? Med anledning av detta ställer jag följande fråga: Tänker ministern ingripa för att godtyckliga, ibland rent av diskriminerande, regler för de bostadssökande skall ändras så att de blir en del av en social bostadspolitik?
fr · GL11484 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi är många som satt upp skylten på våra postlådor respektive ytterdörrar. Men framför min e-postadress kan jag inte hänga upp motsvarande skylt. För finns inga juridiska eller tekniska möjligheter att stoppa reklamutskick till e-adresser. Informationstekniken ger konsumenterna många nya möjligheter men vi måste också ge ökad uppmärksamhet åt nya problemställningar. Min inställning är att konsumenten alltid skall kunna avsäga sig oönskad reklam, oavsett på vilket sätt reklamen tillhandahålls. Många har vägt in miljöskälen men reklam är alltid en kostnad som naturligtvis ytterst påverkar priset på en vara eller en tjänst. När nu konsumenten dessutom via telefontaxan också tvingas betala för att ta emot oönskad reklam finns all anledning att uppdatera vad reklamen kostar konsumenten. Den 1juli skall ett spärregister, enligt planerna vara i gång. Det omfattar telefonförsäljning och direkt adresserad reklam men omfattar inte datorburen reklam. EU-direktivet om konsumentskydd vid distansavtal skall vara inplanterat senast den 4juni . Direktivet innehåller medgivande för användning av bl.a. fax och automatisk uppringning vid försäljning och reklam men inte heller här regleras datorburen reklam. Låt oss konsumenter slippa oönskad e-postreklam. Min fråga till regeringen är vad minister vidtagit för åtgärd för att kunna säkerställa konsumentens rätt till att säga nej tack även till e-postreklam.
fr · GL11485 · 1998-01-01 00:00:00 — frågade jag försvarsministern om han avsåg lägga fram förslag som innebär att Muskövarvet läggs ned eller läggs i malpåse. Svaret som jag då fick var mycket entydigt och positivt för Muskövarvet; nämligen att några sådana förslag inte skulle läggas fram. har försvarets ekonomiska bekymmer förvärrats. Nästan publiceras nya och olika besparingsförslag. Vad som verkligen gäller är nästintill omöjligt att få grepp om. Det enda som klart deklarerats är att försvarsbeslutet ligger fast. Spekulationsvågorna går höga och Muskövarvet verkar återigen vara föremål för diskussion och överväganden. Jag vill med anledning av vad som skett vad avser försvarets ekonomiska bekymmer förnya min tidigare fråga till försvarsministern. Avser försvarsministern att lägga fram förslag som innebär att Muskövarvet direkt eller indirekt läggs ned eller läggs i malpåse?
fr · GL11486 · 1998-01-01 00:00:00 — I finns inga gränsvärden för elektromagnetiska fält, eftersom forskningen inte gett underlag eller motivering för detta. De gränsvärden som finns för högfrekventa elektromagnetiska fält skyddar mot värmeeffekter. För de lågfrekventa elektromagnetiska fälten saknas kunskap om vilka egenskaper hos dessa som innebär risker och hur doser skall värderas. Ovanstående information har jag fått via SSI, . vet vi att det finns människor som lider av elöverkänslighet och är levande bevis för detta. Arbetarskyddsstyrelsen, , , och har gemensamt utarbetat en försiktighetsprincip som vägledning för beslutsfattare på olika nivåer, men frågan är hur detta efterlevs och om informationen når ut till den breda allmänheten. SIF har tagit fram tydliga rekommendationer om hur man förebygger elöverkänslighet i arbetsmiljön (kontorsprovare för innemiljö). Dessa regler borde kunna tillämpas på alla arbetsplatser för att på ett praktiskt sätt förebygga elöverkänslighet på arbetsplatser. Men även allmänheten utsätts utan deras vetskap för elektromagnetiska fält i offentliga miljöer. T.ex. är varannan vagn motorvagn i pendeltåg. I dessa vagnar är de elektromagnetiska fälten starkare än i övriga vagnar. Min fråga till ministern är: Vad avser näringsministern göra för att SIF:s policy om elöverkänslighet skall kunna användas i det dagliga livet?
fr · GL11487 · 1998-01-01 00:00:00 — socialförsäkringsutskott gjorde för sedan ett besök i och . Vi besökte därvid bl.a. förläggningen för illegala flyktingar i Pabrade utanför . Väl medveten om de stora problem, som egna invånare har efter det kommunistiska maktinnehavet, var det för mig en ganska skakande upplevelse att se de förhållanden som dessa illegala flyktingar tvingas leva under. Vi fick vid besöket veta att bidragit till något drägligare förhållanden för dessa olyckliga människor som "lurats" av människosmugglare till ett liv som knappast kan beskrivas som människovärdigt. Såväl politiker som förläggningspersonal var medvetna om de stora bristerna men hänvisade till svårigheter med att åstadkomma återsändningsavtal med berörda länder och till alltför knappa ekonomiska resurser för att kunna förbättra förhållandena i förläggningen. Jag vill fråga: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit eller ämnar regeringen vidta för att stötta i dess arbete på det flyktingpolitiska området och dess möjligheter att ge även illegala flyktingar människovärdiga förhållanden?
fr · GL11488 · 1998-01-01 00:00:00 — tog över vissa arbetsuppgifter från polisen. I en del av dessa ärenden krävs att sökanden infinner sig personligen. Det gäller ärenden om uppehållstillstånd, förlängning av tillstånd, förlängning av bevis om permanent uppehållstillstånd och ansökan om resedokument och främlingspass. För den som bor långt ifrån kan detta skapa stora problem. Exempelvis så är avståndet mellan norra och kontoret i 800km tur och retur. Det är uppenbart att detta inte är en acceptabel servicegrad. En möjlighet vore att skulle kunna samarbeta med lokala myndigheter, kommun, m.m. samt att man i vissa ärenden skulle kunna ersätta personlig inställelse med skriftlig hantering. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att undvika onödig inställelse och onödigt långa resor vid de inställelser som ändå blir nödvändiga i samband med ärenden som handläggs av ?
fr · GL11489 · 1998-01-01 00:00:00 — FN har i likhet med tidigare intagit en mycket avvisande hållning till den ytterst kontroversiella behandlingsmetoden som det innebär att förse heroinmissbrukare med fritt heroin. Enligt uppgifter jag tagit del av genom medierna har chefen för narkotikakontroll överraskande låtit meddela att FN:s inställning fram till nu varit felaktig. Fritt heroin för missbrukare enligt schweizisk modell är nu att föredra. Det är inte utan att jag och säkert många med mig nu oroar sig starkt för varthän en sådan utveckling skulle kunna leda om än inte i där vi har en mycket bred politisk enighet om vår restriktiva narkotikapolitik men väl i vår omedelbara närhet i och ute i resten av . Vän av ordning ställer sig frågande till om en sådan diskussion verkligen förevarit inom FN att man med fog kan anse att har stöd för den tolkning han gett uttryck för. Min fråga till statsrådet blir: Avser regeringen att ta upp frågan inom FN i syfte att återföra FN till sin tidigare mer restriktiva hållning i just den här frågan?
fr · GL1149 · 1998-01-01 00:00:00 — I de flesta medlemsländer finns decentraliserade organ från , t.ex. miljöbyrån i . Ännu finns inget i . Ett sådant kommissionsorgan skulle inte bara skapa fler jobb utan också troligen bättre förankra EU hos svenska folket. Vad avser regeringen göra för att få ett sådant decentraliserat kontor till ?