ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1293 · 1998-12-31 00:00:00 — framhåller att kurdfrågan har fått ökad internationell uppmärksamhet genom gripandet av PKK-ledaren och frågar i detta sammanhang om den har för avsikt att ta några särskilda initiativ för att åstadkomma en fredlig utveckling i . står bakom den presenterade EU-deklarationen rörande PKK-ledaren . Den visar häri sin fulla solidaritet för beslutsamhet att i Öcalanfallet tillämpa sin nationella lagstiftning och att leva upp till internationella avtal och förpliktelser som terrorism i alla dess former, inklusive terrorismdåd av PKK, fördöms. Den understryker att frågan om den fortsatta behandlingen av är en rättsfråga som måste avgöras av italienska rättsliga myndigheter. Öcalanfallet har riktat omvärldens blickar mot . Det turkiska samhället uppvisar, enligt regeringens mening, en mängd problem och brister. Bland dem av den ofta kritiserade inslagen i det turkiska samhället hör, vilket också slås fast i presenterade s.k. lägesrapport, grova och upprepade kränkningar av de mänskliga rättigheterna inklusive betydande brister i behandlingen av minoriteter. Dessa samhällets mörka sidor har i hög grad drabbat de turkiska kurderna. Från svensk sida har vi både bilateralt och via icke-statliga organisationer bidragit med insatser för att främja de mänskliga rättigheterna i , vilket vi också avser göra framöver. Viktiga insatser som har genomförts omfattar t.ex. MR-utbildning för poliser samt stödet till , däribland dess centrum för tortyroffer i . Av största vikt är EU:s roll. Ett turkiskt närmande till EU förutsätter respekt för de mänskliga rättigheterna i . I det kortare perspektivet kan EU:s europeiska strategi för ge väsentligt stöd för denna process. En viktig folkrättslig princip är att alla personer som tillhör en etnisk - liksom en nationell, religiös eller språklig - minoritet kan beredas möjlighet att åtnjuta de mänskliga rättigheterna på lika villkor som majoritetsbefolkningen i varje land. Vidare skall, enligt FN:s konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna, var och en som tillhör en minoritet tillåtas att i gemenskap med andra i sin grupp ha ett eget kulturliv, utöva sin religion och använda sitt språk. Detta skall givetvis även gälla de turkiska kurderna. Det är den turkiska staten som bär ansvaret för att de mänskliga rättigheterna upprätthålls i . Den tar i sina ansträngningar att bidra till en fredlig och värdig utveckling i sydöstra avstånd från PKK. Regeringen menar vidare att PKK inte företräder en majoritet av de turkiska kurderna. Det är min förhoppning att det ljus som kastas på och kurdfrågan kan bidra till att föra in utvecklingen i sydöstra på ett fredligt spår och att kurdfrågan ges en politisk lösning, som omfattar att de turkiska kurderna tillförsäkras sina rättigheter.
frs · GM1294 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att noggrant överväga obligatoriska hörseltest av elever som studerar svenska för invandrare. Att behärska svenska är av avgörande betydelse för att kunna förstå och få tillträde till det samhälle vi lever i. Inte minst inom arbetsmarknaden ställs krav på kunskaper i det svenska språket. Svenskundervisning är därför grunden i den introduktion nyanlända invandrare har rätt att få. Förutsättningarna att lära sig ett nytt språk är inte lika för alla. Vanligtvis är det lättare om man är välutbildad och redan har tillägnat sig ett främmande språk. Svårare är det t.ex. för människor som har kort skolbakgrund och för dem som av olika anledningar har svårt att koncentrera sig eller har andra hinder för språkinlärningen. I regeringens proposition ", framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik" (prop. 1997/98:16) betonas att kommunerna vid utformandet och genomförandet av introduktionsprogram för skyddsbehövande särskilt bör ta hänsyn till att flyktingsituationen kan ha inneburit både psykiska och fysiska hälsorisker. Hälsoproblem bör uppmärksammas i ett tidigt skede och det är viktigt att kommunerna vid behov tar initiativ till rehabiliterande insatser. Eftersom språket skall fungera som ett kommunikationsmedel i olika miljöer betonas även vikten av att utbildningsanordnaren noga kartlägger vilka förkunskaper och förutsättningar den enskilde invandraren har och vilken typ av svenskundervisning som bäst svarar mot den enskildes behov. Det understryks vidare att eventuella hinder för språkinlärning, såsom t.ex. förekomst av dyslexi eller nedsatt hörsel, bör kartläggas noga. Det är ett faktum att cirka hälften av de som studerar svenska för invandrare gör avbrott . Det är dock långt i från alla som gör det på grund av ett misslyckande. Studieresultat för dem som påbörjade svenskundervisning 1996-1997 visar att en fjärdedel avbrutit sina studier därför att de har fått arbete, gått vidare till annan utbildning eller flyttat. planerar att genomföra ett antal utbildningsseminarier, bl.a. i syfte att identifiera elever med olika typer av inlärningshinder och utveckla undervisningsmetoder för denna grupp. Ur synpunkt är det naturligtvis en fördel om hörseltest genomförs kontinuerligt, eftersom det skulle underlätta integrationen, förkorta studietiden och undvika onödiga studiemisslyckanden. kommer i sin uppföljning av kommunernas insatser för nyanlända invandrare att särskilt uppmärksamma eventuella hälsoproblem i denna grupp, samt i vilken mån kommunerna tar initiativ till rehabiliterande insatser. Mot bakgrund av vad som redan initierats anser jag inte att det finns någon anledning att överväga obligatoriska hörseltest av samtliga elever som studerar svenska för invandrare. Däremot anser jag att det är av stort intresse att följa utvecklingen inom området.
frs · GM1295 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vid utformningen av det nya studiestödssystemet kommer att beakta studenters möjlighet att studera och praktisera utomlands utan hinder av gällande regler kring folkbokföringen. Krav på folkbokföring uppställs i olika författningar. Enligt bestämmelser i folkbokföringslagen gäller som huvudregel att den person avregistreras som regelmässigt tillbringar sin dygnsvila utom landet . Den som t.ex. praktiserar eller studerar i utlandet kommer alltså normalt inte längre att vara folkbokförd i . Enligt studiestödsförordningen krävs bl.a. att den studerande skall ha varit folkbokförd i för att få studiestöd för studier utanför . Bakgrunden till folkbokföringskravet är att svenska medborgare, som aldrig har haft eller inte längre har en anknytning till , inte heller bör ha rätt till svenskt studiestöd för studier utom riket. , , anger i sina föreskrifter och allmänna råd att undantag i vissa fall kan göras från kravet på folkbokföring. Skälet är att även den som vistas utom riket kan ha kvar en nära anknytning till . Då studier bedrivs utomlands än och studiestöd söks för fortsatta studier, görs t.ex. inte någon förnyad prövning mot folkbokföringsreglerna. Om en studerande gör ett uppehåll i studierna på grund av t.ex. sjukdom, militärtjänstgöring, graviditet eller liknande skäl bortser CSN från folkbokföringsreglerna. Kortare uppehåll av andra skäl godtas också efter prövning i varje enskilt fall. CSN:s praktiska tillämpning får anses vara förhållandevis generös. Vissa förändringar kan bli aktuella i anslutning till omläggningen till ett nytt studiestödssystem. I sådant fall ankommer det på regeringen att utfärda bestämmelser i studiestödsförordningen. Frågan om folkbokföringsreglerna faller utanför mitt ansvarsområde.
frs · GM1296 · 1998-12-31 00:00:00 — har riktat en fråga till justitieministern huruvida hon avser verka för ett utvidgat avlyssningssamarbete mellan och i . Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag är den som har ansvaret för ärenden av denna natur. grundar sin fråga främst på uppgifter i en artikel i ; den återger i sin tur i sammandrag innehållet i en brittisk tidskrift. De svenska myndigheter som har kontaktats av i ärendet har över huvud taget inte velat kommentera innehållet i tidningens artikel. Det som tas upp i den ställda frågan berör hur viss operativ underrättelsetjänst skall genomföras. Metoderna med vilka sådan tjänst bedrivs är i allt väsentligt hemliga; det ligger så att säga i sakens natur. har enligt sin instruktion till uppgift att följa denna verksamhet. Jag kan därför inte närmare gå in på den fråga som har ställt. Jag vill dock nämna att underrättelsekommitté arbetar med en översyn av underrättelsetjänstens uppgifter, ledning och utformning.
frs · GM1297 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser stoppa försök att exportera bandvagnar till . Jag vill inte kommentera denna uppgift om bedömningen av en enskild produkt till ett enskilt land, av skäl som jag har redovisat vid upprepade tillfällen. Det regelverk fastställt för krigsmaterielexport är så utformat att frågor om de s.k. riktlinjernas tillämpning på specifika ärenden dryftas i , där alla riksdagspartier är representerade. Uttolkningen av riktlinjerna växer fram i rådet genom en omsorgsfull prövning av enskilda ärenden med brett parlamentariskt stöd för slutsatserna. , i sin tur, ger rekommendationer till exportkontrollmyndigheten som fattar beslut i enskilda ärenden. Regeringen har ingen annan avsikt än att fullfölja den etablerade proceduren att låta ett parlamentariskt sammansatt rådgivande organ delta i uttolkningen av riktlinjerna för krigsmaterielexport. Min egen uppfattning är att denna ordning har resulterat i en ansvarsfull hantering av den svåra balansgången mellan vårt behov av att vidmakthålla en viss krigsmaterielexport till stöd för alliansfria säkerhetspolitik och vår önskan att iaktta en restriktiv linje vad gäller den exporten. gör i mitt tycke ett bra arbete, och den granskning av politiken på det här området som företas i tycks bekräfta detta.
frs · GM1298 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen avser att gå vidare med de förslag som lämnats i betänkandet I God Tro (SOU 1998:113). Betänkandet har den 22oktober 1998 skickats ut på remiss till ett stort antal remissinstanser och svarstiden är bestämd till den 1mars 1999. Jag vill därför avvakta med att uttala mig om förslagen till dess att jag kunnat ta del av remissinstansernas synpunkter.
frs · GM1299 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om jag avser ta initiativ på internationell nivå med anledning av de aktuella händelserna i . Jag utgår ifrån att frågan avser de uppgifter som förekommit om övergrepp begångna av indonesisk militär mot östtimoreser efter ett angrepp den 9november på en militärpostering i Alas i södra delarna av . Än så länge föreligger motstridiga uppgifter om vad som skett. Jag anser att händelsen bör utredas noga. I avvaktan på att så sker vill jag konstatera följande: Det som uppgetts vara en attack mot en militärpostering har med all säkerhet sin bakgrund i östtimoresernas frustration över den fortsatta indonesiska militära närvaron i området, och över att inte fullföljt sitt löfte att dra tillbaka trupper därifrån. Aktionen, och militärens efterföljande agerande, visar ånyo på vikten av ett indonesiskt trupptillbakadragande från . har krävt av att ett trupptillbakadragande måste ske. Den nationella indonesiska kommissionen för mänskliga rättigheter, Komnasham, har aviserat en undersökning. Ansvarig för utredningen blir en östtimoresisk kommissionsmedlem. Kommissionen har tidigare visat sig kunna agera med integritet, och jag välkomnar att den nu söker klarhet i vad som hänt. Jag välkomnar också att utredningens resultat kommer att kunna bekräftas på plats av FN och . Händelsen visar också på betydelsen av en ökad FN-närvaro i . En sådan närvaro skulle kunna bidra till att minska spänningarna där, och öka förutsättningarna för en lösning av den långa och svåra konflikten. De förhandlingar som pågår under överinseende av FN:s generalsekreterare utgör den bästa möjligheten att lösa konflikten, och därmed få ett slut på de umbäranden som östtimoreserna alltför länge fått uppleva. Förhandlingarna, som återupptagits, har och andra EU-länders fulla stöd. Jag vill tillägga att har nära kontakter med parterna i konflikten, och aktivt följer utvecklingen i . Företrädare för den svenska ambassaden i besöker regelbundet området för att bilda sig en uppfattning om utvecklingen där. Senast skedde detta för en månad sedan. Jag har också diskuterat frågan med min portugisiske kollega den 27november när denne besökte . Händelser såsom den i Alas har tyvärr alltför länge varit en del av östtimoresernas vardag. Det återkommande våldet försvårar konfliktens lösning. Utgångspunkten för agerande i EU och internationellt är att det krävs en reformprocess i för att öka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna, ett indonesiskt trupptillbakadragande från och fortsatta förhandlingar under ledning av FN:s generalsekreterare.