ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12802 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjlighet skall ges att erhålla studiemedel vid halvtidsstudier och i kombination med sjukskrivning. Av studiestödslagen (1973:349) framgår att studiemedel lämnas för sådan del av läsåret då den studerande bedriver studier och att en studerande har rätt till studiemedel såväl vid heltidsstudier som vid studier på deltid. Studierna måste dock bedrivas på minst heltid. 28§ studiestödslagen lämnas studiemedel även för tid under vilken den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att arbeta. Sjukanmälan skall göras till och kassan måste godkänna sjukperioden för att studiemedel skall lämnas. Den studerande kan också under vissa förutsättningar få viss del av studielånet som erhållits under sjukdom avskrivet. En studerande som har inkomster vid sidan av studierna har vidare rätt till sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring, men sjukpenningen grundar sig då enbart på extra inkomster under studietid eller ferier. Principen är således den att studerande som beviljats studiemedel får behålla stödet när han eller hon blir sjuk under vissa förutsättningar. Det är som bedömer personens arbets- respektive studieförmåga och omfattningen härav. Det är alltså möjligt för den som är halvt sjukskriven att studera på halvtid och få studiemedel motsvarande sitt studieåtagande. Studiemedel kan alltid beviljas för de faktiska studierna på minst halvtid. Det är däremot inte möjligt för den som på grund av nedsatt studieförmåga endast kan studera på halvtid att behålla hela studiemedlen. Ett arbete pågår med att reformera studiestödet. Detta har jag informerat om i ett annat svar denna dag angående studiemedelssystemet. Frågan om studerandes möjlighet att behålla sitt studiestöd under sjukdom har emellertid inte berörts närmare av . Jag är därför inte beredd att nu vidta någon ändring av gällande regler i detta avseende. och de allmänna försäkringskassorna vid en närmare analys skulle finna att de nuvarande reglerna i den praktiska tillämpningen sammantaget är otillfredsställande i något avseende är jag beredd att ta upp frågan till förnyad prövning. I övrigt vill jag nämna att frågan om sjukpenninggrundande inkomst även såvitt angår studerande bereds inom .
frs · GM12803 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några förändringar av det s.k. fribeloppet i studiemedelssystemet inför kommande läsår. har senast i vårbudgetpropositionen för informerats om att regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt studiestödssystem baserat på förslag (SOU 1996:90) för genomförande med början . Regeringen anser att reformen är angelägen och har bl.a. i regeringsförklaringen framhållit att systemet skall reformeras. Frågorna om inkomstprövning och fribelopp, dvs. den inkomst studerande får ha vid sidan av studiemedlen utan att stödet minskas, är vitala för hela studiestödssystemet. Det är viktigt att dessa frågor behandlas i sitt sammanhang tillsammans med övriga studiestödsfrågor. Beredningsarbetet med den aviserade propositionen pågår inom . Något förslag vad gäller fribeloppet redan inför kommande läsår är inte aktuellt.
frs · GM12804 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ingen enskild behörig student skall förlora möjligheten att antas till högskolestudier på grund av felaktigheter i hanteringen av vissa betyg. Min bedömning är att Per Bills farhågor är överdrivna. VHS har informerat de ca 30 högskolor som använder sig av VHS betygsdatabas för sin lokala antagning om att de bör vara observanta på problem med fel i betygsrapporteringen och återkomma till myndigheten härom. Det har högskolorna också gjort. Även har vidtagit vissa informationsåtgärder. Vidare har VHS i sina kontakter med gymnasieskolorna om kompletteringar till betygsdatabasen hanterat de uppkomna problemen på sådant sätt att inga studenter skall förlora möjligheten till högskolestudier . Jag vill i sammanhanget berätta om VHS betygsdatabas. VHS fick i uppdrag av regeringen att utveckla och vara huvudman för en nationell betygsdatabas. Syftet med denna databas är att öka rättssäkerheten och minimera risken för fusk. Databasen har fungerat utan några allvarliga problem eller fel, sedan den startade i liten skala . Den har underlättat för såväl sökande som antagningsmyndigheter. har cirka hälften av landets gymnasieskolor skrivit avtal med VHS om att skicka in samtliga årets slutbetyg till VHS betygsdatabas. Alla slutbetyg som inte innehåller några fel lagras i betygsdatabasen. Denna används av såväl VHS vid den samordnade antagningen som universitet och högskolor vid den lokala antagningen. I de ca 500 fall, som Per behandlar i sin fråga, har VHS begärt in komplettering på grund av någon form av teknisk felmarkering, t.ex. att gymnasieskolan har angivit en felaktig kod, fel poängtal för fullständigt program eller inte har angivit att programmet är reducerat. Inget av dessa fel har alltså med betygsdatabasen i sig att göra, utan beror på att betyget är utfärdat på ett sådant sätt att det inte går att värdera det i antagningen. VHS betygsdatabas innehåller 65000 slutbetyg. Denna siffra skall ställas mot de 500 slutbetyg, som av någon anledning fick en teknisk felmarkering. Av de 500 innehavarna av dessa betyg har mellan 100 och 200 sökt till högskolan. Alla betyg som databasen på något sätt markerar som felaktiga - oavsett anledning - kontrolleras manuellt. På så sätt blir det nya systemet med betygsdatabas mycket tryggare ur individens synpunkt än det system som har använts.
frs · GM12805 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att informationen till offer för brott som inte leder till åtal eller dom skall bli bättre. Den som har blivit utsatt för brott har under vissa förutsättningar rätt till ersättning av staten i form av brottsskadeersättning. Det är som beslutar om sådan ersättning. fyller också en viktig funktion när det gäller att sprida information i frågor som rör brottsoffer. Myndigheten tillhandahåller en mängd skriftlig information och en omfattande telefonservice. Exempelvis har åtgärder vidtagits för att förbättra informationen i samband med att dom meddelas. Som framhåller tyder ett ökat antal ansökningar om brottsskadeersättning på att insatserna har gett effekt. är ofta den första och i vissa fall den enda myndigheten som ett brottsoffer kommer i kontakt med. har enligt förundersökningskungörelsen en skyldighet att om möjligt underrätta den som har blivit utsatt för brott om möjligheterna att få ersättning enligt brottsskadelagen. Situationen för olika brottsoffer skiljer sig mycket åt och det är därför upp till polisen att göra de närmare avvägningarna om vilken information som skall lämnas och hur det skall ske i varje enskilt fall. är skriftlig information att föredra för att brottsoffret då kan ta del av informationen i lugn och ro . På varje polisstation skall därför och informationsbroschyrer till brottsoffer finnas tillgängliga. har genomfört en inspektion av handläggningen av brottsofferfrågor hos de olika polismyndigheterna. Som ett särskilt led i inspektionen ingick studier av hur polismyndigheterna uppfyller sin informationsskyldighet. Detta har lett fram till utarbetandet av en brottsofferhandbok som kommer att färdigställas . kommer att innehålla både fakta och praktiska anvisningar för polisens hantering av brottsofferfrågor. Den är tänkt att distribueras till polismyndigheterna och att användas i undervisningen på . Det är en angelägen samhällsuppgift att på olika sätt underlätta för dem som har blivit drabbade av brott. Att de som har rätt till brottsskadeersättning också skall få sådan ersättning är en självklar utgångspunkt. , vars betänkande bereds inom , har sett över bl.a. frågan om polisens och åklagarens skyldighet att informera brottsoffer om möjligheterna till hjälp i olika avseenden. Utredningens bedömning är att de nuvarande bestämmelserna, tillämpade på rätt sätt, är tillräckliga för att målsäganden skall få den information han eller hon behöver. Utredningen betonar dock vikten av att vid sina inspektioner uppmärksammar hur polismyndigheterna sköter sin informationsskyldighet. Jag delar utredningens uppfattning.
frs · GM12806 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag kommer att vidta några ytterligare åtgärder för att förhindra flera utförsäkringar efter de signaler som har framkommit sedan mitt senaste interpellationssvar i den här frågan . Jag vill gärna börja med att understryka hur viktig jag anser att denna fråga är. Dessbättre finns det ingenting som tyder på att den utveckling som befarar skulle vara på väg. Tvärtom visar uppgifter från () att antalet utförsäkrade faktiskt håller på att gå ned. har en mycket god utveckling på arbetsmarknaden. Arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar kraftigt. Enligt var antalet sysselsatta fler än . Allting tyder på att den goda konjunktur- och sysselsättningsutvecklingen kommer att hålla i sig. Men vi får inte glömma att det fortfarande finns många som har svårt att bryta arbetslösheten. En av arbetsförmedlingens huvuduppgifter är att minska långtidsarbetslösheten och förhindra långa tider utan reguljärt arbete. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot personer som t.ex. har svårt att återinträda på arbetsmarknaden. Det gäller många äldre, invandrare, funktionshindrade och andra som har varit utan arbete . Regeringen har därför satt tydliga mål att antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna skall minska relativt kraftigt . För att underlätta det arbetet föreslog regeringen i vårpropositionen en kraftig förstärkning av anställningsstödet för arbetslösa med särskilt långa inskrivningstider hos arbetsförmedlingen. Det nya regelverket träder i kraft . Jag vill påpeka att jag följer utvecklingen på området noga och vidhåller vad jag sade i mitt interpellationssvar, att det är oacceptabelt om antalet utförsäkringar skulle öka på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska medel. Visar det sig att utförsäkringarna ökar i något län ankommer det i första hand på AMS att omfördela medlen mellan länen. bedömer regeringen att de resurser som har tilldelats AMS är tillräckliga för att förhindra en ökning av antalet utförsäkringar. Mot denna bakgrund finner jag inte behov att från regeringens sida vidta några ytterligare åtgärder mot utförsäkring.
frs · GM12807 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta beträffande extrakostnaderna för fiskerinäringen på grund av de skador som sälarna förorsakar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Antalet sälar har ökat starkt . Sälstammens återhämtning är glädjande. I takt med sälstammarnas ökning har dock de skador som sälarna åstadkommer på fiskfångst och fiskeredskap ökat avsevärt i vissa områden. För yrkesfiskare finns möjlighet att med stöd av 29a§ jaktförordningen (1987:905) erhålla bidrag för att förebygga skada av säl liksom ersättning för skada som säl förorsakat. Med hänsyn till skadeutvecklingen, och då inte minst när det gäller sälskador, har staten anvisat för skada av vilt på annat än renar. , som disponerar anslaget, har avsatt av beloppet för sälskador. och har emellertid hemställt om en överläggning med regeringen om förutsättningarna för att höja anslaget för ersättning för sälskador. Sådana överläggningar kommer att ske . Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att yrkesfiskarnas situation inte skall bli oacceptabel. Jag är därför inte beredd att redan nu uttala mig om behovet av sådana åtgärder.
frs · GM12808 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att förstärka polisens trafikövervakning genom att överföra 300-400 miljoner för från resurser till polisen. Detta skulle leda till sänkta hastigheter, ökad bilbältesanvändning och färre alkoholpåverkade i trafiken. I 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet som jag presenterade redovisades angelägna åtgärder för att minska antalet döda och svårt skadade i trafiken. Trafikantens ansvar är en viktig del i arbetet med att öka säkerheten på våra vägar. Det är ett rimligt krav att gällande bestämmelser om hastighetsgränser, bältesanvändning, alkohol och droger respekteras och efterlevs. Jag delar alltså din uppfattning att trafikövervakningen bör öka, men det bör ske genom att befintliga resurser används på ett effektivare sätt. Diskussioner om detta pågår mellan och . Exempelvis kan hastighetsöverträdelser övervakas kostnadseffektivt med hjälp av automatiska system och därmed kan polisen koncentrera sina resurser på att övervaka andra felbeteenden i trafiken. Erfarenheter från andra länder visar att automatisk hastighetsövervakning är ett mycket kostnadseffektivt sätt. Ökad övervakning är endast en del i arbetet att nå nollvisionen. Framför allt måste vägarna bli säkrare. Vi måste alltså bygga om och bygga nytt så att vägarna tål de misstag trafikanterna ändå kommer att göra. Utmaningen är också här att hitta kostnadseffektiva åtgärder. Det uppdraget har fått av regeringen. Jag aviserade i 11-punktsprogrammet att regeringen avser att förstärka trafiksäkerhetsarbetet genom att omfördela från anslag för administration och sektorsuppgifter till byggandet av säkrare vägar. Jag anser därför att de önskemål du framför redan beaktas i vårt arbete med trafiksäkerheten.
frs · GM12809 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om när jag kommer att verkställa beslut om att inrätta en vägtrafikinspektion. I 11-punktsprogrammet för ökad trafiksäkerhet som jag presenterade aviserades att nollvisionens synsätt om ett delat ansvar för en säker vägtrafik skall klargöras. Regeringen har beslutat att närmare utreda ansvaret för en säker vägtrafik. Avsikten med denna utredning är att med utgångspunkt i nollvisionen analysera brister i nuvarande lagstiftning avseende ansvaret för en säker vägtrafik och föreslå lämpliga regler för vägtransportsystemet. I detta sammanhang skall även övervägas inrättandet av en från systemutformarna fristående vägtrafikinspektion och förslag skall lämnas till hur en sådan inspektion kan organiseras samt vilka uppgifter och befogenheter den kan ha och hur den kan finansieras. Ett beslut om och när en vägtrafikinspektion skall inrättas måste sålunda avvakta redovisningen av utredningen för en säker vägtrafik. Uppdraget avses att redovisas . Jag vill även påpeka att genomför djupstudier på alla dödsolyckor för att ge kunskap och beslutsunderlag för trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Försäkringsbolaget bedriver också forskning om orsakerna till trafikolyckorna.
frs · GM1281 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera för att förbjuda att antibiotika används som konserveringsmedel i maten. nämner särskilt natamycin och nicin. Natamycin och nisin är godkända som konserveringsmedel i . Natamycin får endast användas för ytbehandling av hel hårdost och torkad korv. I är användningen dock begränsad till ost. Ca75% av den svenska hårdosten behandlas med natamycin innan den vaxas eller förpackas i plast. Under mognadslagringen bryts natamycinet ned. Nisin får användas till ost och smältost samt till vissa puddingar. Godkännandena bygger på EG:s gemensamma tillsatsbestämmelser. Om natamycin och nisin har använts skall detta framgå av märkningen på förpackade livsmedel. Såväl nisin som natamycin har genomgått sedvanlig ingående toxikologisk bedömning och befunnits vara säkra från hälsosynpunkt. I detta sammanhang har man dock inte särskilt studerat om resistens kan utvecklas hos svampar eller bakterier efter användning av dessa tillsatser. Natamycin har endast effekt mot mikrosvampar, t.ex. mögel, och används även inom human- och veterinärmedicinen. Med hänsyn till att natamycin inte har effekt mot bakterier gör den bedömningen att användning av natamycin i ost inte kan ge upphov till resistenta bakteriestammar. Nisin är inte ett traditionellt antibiotikum utan kan mer liknas vid naturligt förekommande ämnen med antimikrobiell effekt på bakterier och mikrosvampar, såsom bensoesyra i lingon. Nisin används varken i humanmedicinen eller veterinärmedicinen. Med hänsyn till att verkningsmekanismen för nisin skiljer sig från traditionella antibiotika är den svenska bedömningen att användning av nisin inte kan ge upphov till antibiotikaresistenta bakteriestammar. De svenska tillsatsbestämmelserna är harmoniserade med EG:s gemensamma lagstiftning men kan göra avsteg från de senare om vi kan visa att det finns en hälsorisk med nuvarande bestämmelser. har inlett ett samarbete med andra berörda myndigheter för att ta fram ytterligare dokumentation när det gäller nisin och natamycin. har det uppmärksammats i att antibiotika används i odling av frukt och grönsaker i vissa andra länder. Mot denna bakgrund tillskrev alla EU-länder i syfte att få en bättre bild av den verkliga användningen. Det svenska initiativet fick till följd att inledde en egen utredning.
frs · GM12810 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att pröva möjligheten att genom en bred folkbildningssatsning om demokratin försöka förbättra valdeltagandet. Jag delar uppfattning att det finns en koppling mellan medborgarnas delaktighet och valdeltagandet. Självklart är också folkbildning och kunskapsspridning viktiga i arbetet för att fördjupa folkstyret. Denna inställning kommer till uttryck i direktiven till . Jag ser därför med stor tillförsikt fram mot utredningens betänkande. Såsom konstaterar har valdeltagandet i sjunkit. val uppgick valdeltagandet i riksdagsvalet till strax och i kommun- och landstingsvalen till . Också valdeltagandet i det svenska valet till var lågt. Det uppgick till 38,vilket är ännu lägre än i det första svenska valet till då valdeltagandet uppgick till 41,. Jag vill dock framhålla att det inte bara är i som valdeltagandet har sjunkit och det demokratiska engagemanget minskat. Utvecklingen är densamma i hela västvärlden. Denna utveckling är oroande eftersom ett högt valdeltagande är en förutsättning för ett väl fungerande demokratiskt system. Regeringen gav därför (SB 1997:01) i uppdrag att utreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärder för att öka medborgarnas delaktighet och engagemang i det demokratiska systemet (dir. 1998:100). fick Rådet för utvärdering av val (Ju 1997:13) i uppdrag att utvärdera om, och i så fall på vilket sätt, reformen av det svenska valsystemet påverkade valdeltagandet val (dir. 1998:99). Regeringen har också gett rådet i uppdrag att analysera orsakerna till det låga valdeltagandet val till (dir. 1999:61). Rådet skall - med undantag för uppdraget rörande val till , som skall vara klart - redovisa sitt arbete . skall redovisa sitt arbete . Vidare har () genom beslut av regeringen fått i uppdrag att bl.a. göra en jämförande studie av valdeltagandet i valen till . Uppdraget skall redovisas till regeringen . Rådets och betänkanden samt RSV:s studie av valdeltagandet i Europaparlamentsvalen kommer alltså, som ovan har nämnts, att läggas fram . Viktiga analyser om orsakerna till det sjunkande valdeltagandet lär här komma att göras och förslag till olika åtgärder läggas fram. Att vända utvecklingen låter sig emellertid inte göras med enbart utbildningsåtgärder utan kommer att kräva en rad olika åtgärder och insatser inom olika områden.
frs · GM12811 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser göra för att skall upphöra med det militära hotet mot . Ett uttalande av president har uppfattats som att skulle frångå ett-Kina-principen och söka ett slags mellanstatligt förhållande . Återföreningsfrågan är starkt politiskt laddad. För är en återförening med ett högprioriterat mål. Frågan utgör ett av de största konflikthoten i den östasiatiska regionen. Den svenska inställningen är att återföreningsfrågan måste lösas på fredlig väg av parterna själva. Regeringen tar således bestämt avstånd från varje form av militärt hot för att lösa denna fråga. Regeringen har givit sitt stöd till EU-ordförandeskapets uttalande , vari framhålls EU-ländernas oro för utvecklingen i . Uttalandet upprepar EU:s stöd till ett-Kina-principen, som båda sidor uppmanas undvika åtgärder som leder till ökad spänning. Betydelsen av konstruktiv dialog understryks. I samband med () i gjorde EU genom ordförandeskapet också ett direkt yttrande till utrikesminister med samma innebörd. Regeringen följer noga utvecklingen i regionen och välkomnar alla initiativ till en fredlig lösning av frågan.
frs · GM12812 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder som jag tänker vidta för att skall kunna påbörja ombyggnaden av vid till motorväg. Vägsträckan förbi inryms i den nu gällande nationella väghållningsplanen med beräknad byggstart . Enligt uppgift från har en arbetsplan upprättats och man räknar med att fastställa den . Jag kan emellertid inte uttala mig om exakt när byggnationen kan påbörjas. Regeringen prioriterar trafiksäkerhetsåtgärder i den nationella väghållningsplanen. har fått i uppdrag att omprioritera från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Trafiksäkerhetsåtgärderna kommer att genomföras så att de åtgärder som bedöms ge störst minskningar av antalet dödade och skadade genomförs först. arbetar med prioriteringen.
frs · GM12813 · 1998-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till pågående arbete inom , frågat mig vad regeringen gör för att artikel 14 i skall utvidgas till att gälla även funktionshindrade. Som skriver pågår det ett arbete inom där man undersöker förutsättningarna för att utvidga tillämpningsområdet för det nuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 i om mänskliga rättigheter. Utvidgningen handlar inte i första hand om nya grupper av människor utan om andra områden än de som omfattas av existerande rättigheter i konventionen. Det diskrimineringsförbud som redan finns är kopplat till rättigheterna i konventionen och dess tilläggsprotokoll. Det nuvarande diskrimineringsförbudet omfattar alla, således även funktionshindrade. I artikel 14 anges endast exempel på diskrimineringsgrunder. Eftersom listan på sådana grunder inte är uttömmande, så omfattar "rätten att inte bli diskriminerad" bl.a. människor med funktionshinder, även om dessa inte uttryckligen nämns. Det arbete som äger rum bedrivs inom en styrkommitté respektive en expertkommitté som sorterar under . har deltagit aktivt i arbetet inom dessa kommittéer och även innehaft ordförandeskapet i en av dem som frågan om utvidgningen av artikel 14 diskuterats. Under arbetets gång har diskussionen emellertid endast delvis rört frågan om vilka diskrimineringsgrunder som skulle inkluderas i ett eventuellt kommande tilläggsprotokoll. Orsaken till detta är att det på expert- och styrkommitténivå verkat råda en bred enighet om att ingen grupp skall uteslutas från tillämpningsområdet. Majoriteten av medlemsstaterna i har också varit överens om att även i fortsättningen använda tekniken med en icke uttömmande lista av exempel på diskrimineringsgrunder. Detta sker för att inte utesluta någon grupp i samhället, som eller kan visa sig vara i behov av skydd. För att inte skapa onödig begreppsförvirring har man valt att behålla den lista med exempel på diskrimineringsgrunder som redan finns i artikel 14. Som jag redan konstaterat, omfattar det nuvarande diskrimineringsförbudet alla, även människor med funktionshinder. Ingenting tyder på att detta förhållande kommer att ändras, även om det pågående arbetet inom leder till att ett nytt tilläggsprotokoll med ett utvidgat diskrimineringsförbud blir antaget.