ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11240 · 1998-01-01 00:00:00 — Med anledning av president och den ryska delegationens besök i vill jag fråga näringsministern vad överläggningarna om eventuell naturgasimport från och rördragning genom vårt land till andra länder gick ut på. Det här går, enligt min mening, stick i stäv med talet om en energiomställning till förnybara energikällor och ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är svårt att förstå regeringens avsikt med de förda förhandlingarna och målsättning med de fortsatta diskussionerna. Därför vill jag fråga: Vad avser ministern göra för att skapa klarhet i frågan om naturgasen?
fr · GL11241 · 1998-01-01 00:00:00 — Glädjande nog lär det inte bli något norskt gas- och oljeletande i Skagerak . Tråkigt nog är ändå och Skagerak drabbat av ökande utsläpp från bl.a. oljeriggar i den norska delen av . Bara där har utsläppen av delvis giftiga kemikalier femfaldigats. lär man i det området släppt ut ca olika kemikalier i vattnet. En stor del av dessa utsläpp hamnar till slut på bottnarna i Skagerak utmed den bohuslänska kusten och vi har mycket liten kunskap om effekterna på olika organismer. Med tanke på försiktighetsprincipen borde inte detta få förekomma och kravet måste vara att stoppa - och vända - den oroande utvecklingen med kemikaliesläppen vid oljeriggarna. Vad avser miljöministern göra för att aktualisera frågan i de nordiska miljööverenskommelserna?
fr · GL11242 · 1998-01-01 00:00:00 — Såväl det amerikanska som tyska samhället har gett ett markerat stöd till de s.k. access-kanalerna, dvs. radio- och TV-kanaler som drivs vid sidan av statligt helfinansierade eller kommersiellt finansierade kanaler. Fr.o.m. har även vårt grannland beslutat om statligt stöd. Hitintills har givits till ickekommersiell lokal TV- och närradio. I får motsvarande verksamheter, såsom och närradio, inte ett öre i statligt stöd. Den svenska public access-kanalen, , finns på sex olika ställen i . De sänder bl.a. från . De och närradion drivs huvudsakligen med hjälp av ideella föreningars heroiska insatser. De ytterligt begränsade resurserna gör det svårt för dem att överleva och utveckla sin programverksamhet. Jag anser att deras insatser fyller en ovärderlig funktion genom att utgöra en positiv motkraft till den ägarkoncentration som råder inom svenska medier. Har kulturministern några planer på att stödja de många goda krafter som finns bl.a. bland ungdomar och invandrare att producera och sända i de ideellt drivna radio- och TV-kanalerna? Avser kulturministern verka för att statliga medel ges även till de ickekommersiella radio- och TV-kanalerna?
fr · GL11243 · 1998-01-01 00:00:00 — godkände en teknisk kommitté, CATP, kommissionens förslag att skjuta upp ett EU-förbud mot försäljning av kosmetika och hygienprodukter som testats på djur eller vars råvaror djurtestats. Kommissionen fastställde beslutet genom COM direktiv N97/18. Förbudet skulle ha trätt i kraft , men skjuts nu upp. Kommissionen ansåg att det inte fanns tillräckliga alternativa testmetoder och att ett försäljningsförbud skulle anses strida mot . Opinionen mot kosmetikatester på djur är mycket stark. Som en eftergift lovade kommissionen att föreslå en sjunde ändring av kosmetikadirektivet. Detta nya direktiv skulle inkludera ett förbud att inom EU testa färdiga produkter på djur. Kommissionen lovade förbud innan CATP fattade sitt beslut att skjuta upp försäljningsförbudet mot djurtestade produkter. Vid enades representanterna om en resolution där de uppmanar kommissionen att utarbeta förslaget till den sjunde ändringen av kosmetikadirektivet. Kommissionens tidsplan för ett förbud skulle kunna träda i kraft . Ett förslag till en sjunde ändring av kosmetikadirektivet togs fram av DGXXIV (konsument), men sedan flyttades ärendet till DGIII (industri). DGIII har ännu inte publicerat något förslag. Ansvarig kommissionär har i ett brev till djurskyddsorganisationer meddelat att DGIII inte kommer att gå vidare med förslaget. Arbetet med ändringsförslaget prioriteras inte och det är inte omöjligt att förslaget helt uteblir om inte medlemsstaterna sätter press på kommissionen. Avser ministern agera så att ett förslag till en sjunde ändring av kosmetikadirektivet utarbetas?
fr · GL11244 · 1998-01-01 00:00:00 — Den 1januari 1998 övertar förrättningsansökningar för de vägföreningar som önskar övergå till ny lagstiftning. Övertagandet sker från länsstyrelserna. I tidigare ordning har kostnaderna förenade med övergång till ny lagstiftning och ny stadga varit låga eller obefintliga. Genom att använda ett enklare förrättningsförfarande kan många föreningar slippa betala de ganska dryga kostnader som är förenliga med förrättningssammanträden. I normalfallet handlar det då om att en vägförenings stadgar fastställs enär de är baserade på i övrigt väl upprättade protokoll. Det finns dock en risk att kostnaderna för vägföreningar kommer att stiga då övertar ansvaret för förrättningsansökningarna. Detta trots att förfarandet inte skiljer sig mellan och länsstyrelserna. Det är möjligt att använda schabloniserade metoder, och därmed också förhindra en hög avgift, vid fastställande av nya stadgar i vägföreningar som lämnar lagen om enskilda vägar och går in i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter. Vad avser statsrådet göra för att hålla kostnaderna nere när övertar ansvaret för förrättningsansökningar?
fr · GL11245 · 1998-01-01 00:00:00 — Assyrier/syrianer är en splittrad folkgrupp som har drabbats av en hårdhänt assimileringspolitik i . hotade landshövdingen i att stänga de syrisk-ortodoxa klostren Deyrulzafaran och i sydöstra genom att förbjuda all undervisning i det syriska språket och religion i dessa kloster. Inom dessa kloster finns ett helt folks historia och kultur. För assyrier/syrianer är dessa båda kloster sista andliga fästet de har i sitt gamla hemland. Landshövdingen grundar sitt beslut på en deklaration . Enligt denna lag har de stiftelser som tillhör den syrisk-ortodoxa kyrkan förbundit sig att inte bedriva någon undervisning i sina fastigheter och inte heller erbjuda logi inom klostrens väggar. Lagen används nu för att hota och stoppa all verksamhet som pågår i klostren, bl.a. som hem för nunnor/munkar, föräldralösa barn samt för gamla och sjuka som vårdas där. Genom att denna lag nu provas på stiftelser som tillhör det assyrisk/syrianska folket är sannolikheten och risken stor att man kommer använda samma metoder mot andra minoriteter i . pågår diskussioner om eventuella framtida medlemskap i . De flesta ansökarländer har gjort ett fantastiskt arbete för att kunna möta de s.k. Köpenhamnskriterierna som omfattar bl.a. kraven på demokrati, pluralism, minoriteternas likvärdiga ställning och respekt av mänskliga rättigheter. Tyvärr har inte visat samma vilja till förändring. På vilket sätt kommer den att agera för att förmå att börja tillämpa de internationella konventioner de skrivit under?
fr · GL11246 · 1998-01-01 00:00:00 — Gymnasieskolan tillhör de frivilliga skolformerna, även om det i det närmaste är en nödvändighet att alla skaffar sig en gymnasieutbildning. Den alldeles övervägande delen av de ungdomar som slutar går också vidare till gymnasiet. Emellertid kan man bl.a. mot bakgrund av den rapport som gymnasieinspektör i lämnat efter flera hundra besök i stadens skolor undra om verkligen alla som skrivs in i gymnasiet också deltar i och drar nytta av undervisningen. "Elevfrånvaron tar sig ibland rent groteska proportioner" heter det bl.a. i rapporten. Många lärare har framfört att den stora frånvaron gör att det är svårt att åstadkomma en sammanhängande och vettig undervisning. Med hänsyn till att många elever i gymnasiet inte lyckas nå godtagbara resultat anser jag att frågan om elevernas frånvaro måste ges uppmärksamhet. Dessutom kan det ifrågasättas om vi har råd med rader av utbildningsplatser som i realiteten inte används annat än undantagsvis, när det finns så många önskemål om anslag för att höja kvaliteten i skolan för alla dem som verkligen tar ansvar för och engagerar sig i sitt skolarbete. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga skoministern: Vilka åtgärder anser regeringen nödvändiga för att komma till rätta med skolket och den höga frånvaron i gymnasieskolorna?
fr · GL11247 · 1998-01-01 00:00:00 — I finns en stor grupp flyktingar från som tillhör den muslimska sekten . Övergreppet mot ahmadijamuslimerna i grundar sig på en lagstiftning där det sägs att den som missbrukar profeten namn kan dömas för hädelse. Straffet är döden. Ahmadijamuslimerna betraktas i inte som "riktiga" muslimer och begår alltså hädelse så fort de försöker utöva sin religion. De har t.ex. drabbats av att få sina moskéer stängda, de har inte yttrandefrihet och pressfrihet, de diskrimineras på arbetsmarknaden och inom utbildningen. har ca 2000 ahmadijamuslimer olika åtal hängande över sig varav mer än 100 är åtalade för hädelse och riskerar dödsstraff. Offentliga avrättningar förekommer. Lagar som inskränker religionsfrihet och yttrandefrihet står i skarp motsättning mot de internationellt vedertagna rättigheterna. Trots många ouppklarade brott, inklusive mord begångna av polis- och säkerhetsstyrkor har regeringen i antagit en ny s.k. antiterroristlag som innebär att polisen kan fortsätta att begå brott och räkna med total straffrihet. Bl.a. får de skjuta på vem som helst som de tror är på väg att begå en terrorist offence. Om den pakistanska regeringen betraktar dem som terrorister, kommer förföljelsen av dessa människor att trappas upp ytterligare. Min fråga till stadsrådet är: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att de mänskliga rättigheterna, inklusive religionsfrihet och yttrandefrihet skall respekteras i ?
fr · GL11248 · 1998-01-01 00:00:00 — Ferrita är ett litet företag i som tillverkar rostfria avgassystem. Det ägs och drivs av och har 25 anställda varav fem var medlemmar i fram till för sedan. Lönenivåerna varierar i företaget men samtliga har bättre betalt än vad fackliga avtal föreskriver. varslade om blockad därför att Ferrita inte tecknat något kollektivavtal med . Ingen av de anställda har varit intresserade av ett sådant. Efter att uppmärksammat saken har Metall skjutit upp varslet om blockad. hänger ändå hotet kvar om att Metall genom en blockad tvingar Ferrita att slå igen, vilket skulle drabba de 25 anställda och ägaren mycket hårt. I ett frågesvar till har statsrådet skrivit att de fackliga organisationernas rätt att vidta stridsåtgärder är av grundläggande betydelse för relationerna mellan arbetsmarknadens parter. Av svaret att döma räknas inte de enskilda jobbarna och deras önskemål utan det är bara den fackliga organisationens intressen som statsrådet värnar. Exemplet Ferrita visar på ett grundläggande fel i arbetsmarknadslagstiftningen. De som väljer att stå utanför facket eller en arbetsgivarorganisation eller vill teckna ett individuellt avtal får inget lagligt skydd. Är statsrådet beredd att föreslå lagstiftning för att skydda de arbetstagare och arbetsgivare som själva vill teckna avtal?
fr · GL11249 · 1998-01-01 00:00:00 — I tidningen nr 8 redovisas hur ett litet företag satts i blockad av facket. Det gäller målerifirman i som satts i blockad av att teckna kollektivavtal. Skälet till att de två delägarna i firman inte vill teckna kollektivavtal är att de inte har några andra anställda än sig själva. "Men att vi nu som enbart egna företagare skulle tvingas in i ett avtal där ingen facklig medlems intresse står på spel, det kan vi inte acceptera. 'Skriv på och betala serviceavgift till oss, så får ni vara ifred' - det är ju rena trakasserier det handlar om!" säger delägaren enligt tidningen. Att den här typen av maffialiknande beskyddarverksamhet är tillåten när det gäller fackföreningars agerande visar tydligt att regeringens tal om att förbättra för småföretagen bara är tomma ord. Det lagskydd för egen- och familjeföretagare mot den här typen av fackliga övergrepp som avskaffades av socialdemokraterna 1994 bör därför återinföras. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att ge egen- och familjeföretagare utan anställda ett återställt lagskydd mot fackliga övergrepp?
fr · GL1125 · 1998-01-01 00:00:00 — Statsministern har vid tidigare tillfälle sagt att det är i plenisal som nya förslag skall offentliggöras. stora betydelse för vårt demokratiska statsskick framgår av Regeringsformen 1:4: "är folkets främsta företrädare. stiftar lag, beslutar om skatter till staten och bestämmer hur statens medel skall användas." Det är därför både naturligt och rimligt att väsentliga förslag som skall besluta om också först presenteras i . har vi emellertid kunnat konstatera att viktiga delar av såväl regeringsförklaringen som budgetpropositionen offentliggjordes redan på den socialdemokratiska partikongressen, eller rättare sagt på presskonferenser i anslutning till denna kongress. Detta kan inte vara en rimlig konstitutionell ordning. Min fråga till statsministern blir därför denna: Avser statsministern att offentliggöra nya förslag i ?
fr · GL11250 · 1998-01-01 00:00:00 — finns det vissa brister i socialförsäkringslagen som föräldrar till kroniskt sjuka barn kan drabbas av. Enligt §4:10 har man rätt till tillfällig föräldrapenning under föräldraledighet endast om barn är inskrivet på sjukhus. Med kroniskt sjuka barn är det åtskilliga besök, med undersökningar och provtagningar som ibland tar i anspråk. Även om man inte är inskriven så tillbringas ändå större på sjukhuset. Med ett läkarintyg borde man kunna ordna så att även en föräldraledig kan få tillfällig föräldrapenning i dessa fall. Enligt §4:11a har man rätt att överlåta tillfällig föräldrapenning till någon annan än föräldrarna, t.ex. mormor. Om ett barn behöver läkarvård krävs för att ersättning skall utgå till mormor att det är hon som följer med till sjukhuset. Hon får inte ta hand om ett syskon i hemmet medan föräldrarna följer med det sjuka barnet. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga statsrådet : Avser statsrådet att göra en översyn av socialförsäkringslagen för att undanröja ovan beskrivna brister?
fr · GL11251 · 1998-01-01 00:00:00 — Syrebristen i fjordarna i mellersta är värre . Larmrapporter har också lyckligtvis resulterat i ett extra stöd från för att bl.a. möjliggöra en närmare uppföljning av utbredningen. På har man bedrivit mätningar vid s.k. intensivstationer. Resurserna för två viktiga sådana stationer drogs tyvärr undan . För att ändå kunna återuppta mätserierna, som är avgörande för möjligheten att följa förändringar i den miljön utmed , har man inlett samarbete med . Därmed skulle man kunna halvera kostnaderna för mätserierna till ca 400000kr/år. Med tanke på de lokala investeringsprogrammen för en hållbar utveckling , kan just dessa intensivstationer vara särskilt viktiga, eftersom de ger indikationer och tendenser vad gäller miljösituationen - även till lands utmed kusten. Mätstationerna ingår fortfarande i det nationella programmet och har utgjort referenspunkter för det regionala programmet. Vad avser ministern göra för att möjliggöra fortsatta mätningar vid intensivstationerna utanför ?
fr · GL11252 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid president besök i , ingick näringsminister ett avtal med vice premiärminister om att utreda samarbete om en gasledning. I en tidningsintervju i tidningen säger dock statsministerns miljörådgivare att detta avtal tillkom som en ren artighet och att han utgår ifrån att fortsätter sin linje att vi inte skall ha statligt engagemang i naturgas. Jag undrar mot bakgrund av att ord och handling sålunda går helt i otakt i , om regeringens avsikt verkligen är att utreda förutsättningarna för en gasledning från , eller om avsikten är att minimera ansträngningarna att fullfölja det ingångna avtalet.
fr · GL11253 · 1998-01-01 00:00:00 — När lämnade sin slutrapport över genomförandet av den s.k. ädelreformen konstaterades allvarliga brister. Då fick ett förnyat uppdrag av regeringen att fortsätta följa utvecklingen . När överlämnade årets rapport om tillståndet för äldreomsorgen kommenterade socialminister den med orden "Rapporten ger oss viktiga kunskaper och den är ett värdefullt bidrag till diskussionen om vilka åtgärder som behöver vidtas både för att förbättra situationen för de äldre". Inrikesminister har inte haft samma vinkel på sin kommentar. Han har tvärtom gått till motattack mot och dess generaldirektör. Enligt citat i dagspressen anser han bl.a. att "drar grovt svepande, generella slutsatser på ett mycket tunt underlag". Med tanke på de allvarliga signaler som har framkommit om vanvård av gamla och bristande kvalitet i äldreomsorgen är det anmärkningsvärt om regeringen inte kan ha en samlad uppfattning i denna för människovärdet oerhört centrala fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsminister : Vilken är regeringens officiella hållning beträffande och tillståndet i äldrevården?
fr · GL11254 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett brutalt inbördeskrig rasar i omedelbara närhet. Närmare 60000 människor har mördats i . Ingen part i konflikten är utan skuld. Islamiska extremister och regeringsstyrkor mördar båda såväl kvinnor som barn utan någon urskillning. Det går inte längre för omvärlden att vara passiv inför en konflikt som tar sig dessa proportioner. FN och EU har förhållit sig mer aktiva än tidigare till insatser som syftar till att hämma konflikter av slag som liknar . Vad gäller agerandet gentemot har samtliga parter förhållit sig förfärande passiva. Amnesty har vädjat om att FN skall skicka en oberoende till för att klargöra förhållandena i landet. Jag anser att genom sin plats i säkerhetsrådet borde agera i frågan. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för att använder sig av sin plats i för att sända en oberoende till ?
fr · GL11255 · 1998-01-01 00:00:00 — Antalet demenssjuka i beräknas uppgå till mellan 150000 och 200000 personer, vilket dessutom är siffror som kommer att öka då antalet äldre ökar . Sjukdomen är således en av de allra viktigaste folksjukdomarna i vårt land och dessutom den sjukdom som innebär de allra högsta samhällskostnaderna. är med sina 10000 medlemmar den största handikapporganisationen i vårt land som koncentrerar sin verksamhet på demenssjukdomar. Genom sitt stöd till demenshandikappade och deras anhöriga samt genom dess omfattande nationella och internationella informationsverksamhet är organisationens arbete mycket värdefullt. Det är därför anmärkningsvärt att förbundet får mindre än hälften av det genomsnittliga statsbidraget per medlem som utgår till handikapporganisationer. Min fråga till socialministern är: Hur avser socialministern att verka för att tilldelas rimliga resurser?
fr · GL11256 · 1998-01-01 00:00:00 — Den 4oktober 1997 inlämnade och jag en motion angående nordiskt samarbete (1997/98:U702). I motionen redogör vi bl.a. för Arena verksamhet och dess betydelse för att på ett bättre sätt göra det nordiska samarbetet känt. Arena verksamhet kommer att avvecklas om inget särskilt statsbidrag utlovas , vilket också framförts i en särskild skrivelse till regeringen. Det är för mig bekant att ministern har tagit del av skrivelsen och att det pågår ett arbete inom UD att frigöra medel. För planläggning av verksamheten är det av stor betydelse att regeringen på ett tydligt sätt deklarerar sin ambition om att bevilja ett årligt bidrag . Detta för att Arena skall kunna skapa en långsiktig verksamhet och få en reell möjlighet att bekantgöra det nordiska samarbetet för en bred allmänhet. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet . Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att säkerställa Arena fortsatta verksamhet?
fr · GL11257 · 1998-01-01 00:00:00 — EU:s förbud mot import av päls från länder som tillåter fångst med bensax har skjutits upp gång på gång, då och hotat med handelsdispyt. För att undvika konflikt har förhandlat fram avtal om tillåtna fångstmetoder med berörda länder. Avtal med och har tecknats tidigare . Avtalen innebär att användning av "konventionella bensaxar" skall avvecklas inom fyra respektive . Ett förslag till avtal med underkändes och allmänna rådet fattade ett principbeslut om att inte godkänna ett avtal med som var sämre än de som redan träffats med och . Trots detta har kommissionen och Coreper nu godkänt ett avtal som ger rätt att använda konventionella bensaxar . Trots tidigare löfte från ministerrådet opponerade sig bara ett fåtal länder och fanns inte bland dessa. Avtalet kommer att tas upp som A-ärende på ett kommande ministerrådsmöte, eventuellt redan på transportministrarnas möte onsdagen den17 december. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet agera för att skall rösta nej till avtalet?
fr · GL11258 · 1998-01-01 00:00:00 — På , i , finns en bro över med namnet . Den har stängts av för all trafik eftersom bron är i dåligt skick. Broavstängningen har självklart ställt till stora problem för befolkningen i området och eftersom det saknas medel, för en ny bro, ser det ut som om broavstängningen kommer att vara . Som en kort historik kan berättas att en flottbro byggdes av en färjkarl vid namn . Bron bekostades med broavgifter! övertogs bron av och tog staten över bron. 1940 uppfördes den bro som stängts av. sattes en totalvikt på max på bron efter att det konstaterats att brons kvalitet började svikta. Dispens från totalvikten har den s.k. Ringlinjen, liksom en arrendator vid prästgården i , haft. Många boende söder om älven i , men även i i U-län, tvingas köra extra till och från sitt arbete vid Stora . Boende söder om älven tvingas också resa runt för att komma till Folkärna kyrka samt till det kommunala badet, som ligger strax norr om bron. Boende i området, dvs. söder om sjön , har räknat ut att det medför extra resor på grund av broavstängningen. Självklart måste detta ses som en miljöfråga. Är kommunikationsministern beredd att medverka till att en ny bro projekteras och byggs?
fr · GL11259 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom miljöområdet används miljöavgifter, dvs. ekonomiska styrmedel, som ett viktigt instrument till att minska utsläppen av skadliga ämnen och därmed skadorna på naturen. I detta sammanhang har det blivit allmänt vedertaget att använda PPP-principen (Polluter Pays Principle). Inom räddningstjänsten tar vi det för givet att samhället skall stå för merparten av alla kostnader vid en olycka. Kostnaderna kan bli betydande vid större olyckor. Staten tar ofta en stor del av kostnaderna, men kommunerna tvingas stå för en betydande del. Erfarenheterna från och visar att dessa kostnader kan bli betungande för en liten kommun. har det olycksbekämpande arbetet alltmer kommit att fokuseras på att förebygga olyckor, dvs. att planera verksamheter på så sätt att olycksriskerna minimeras. I detta sammanhang har dock ofta de ekonomiska styrmedlens betydelse försummats. Genom att lägga ett ökat ekonomiskt ansvar på de som kan orsaka stora skador borde det vara möjligt att skapa incitament till att minimera olycksriskerna. Min fråga till statsrådet är därför: Är ministern beredd att utreda möjligheterna att använda ekonomiska styrmedel inom räddningstjänsten i enlighet med de principer som tillämpas inom miljöområdet?
fr · GL1126 · 1998-01-01 00:00:00 — Det förekommer tydligen att några universitet har avtal med idrottsförbund om att vissa elitidrottare på landslagsnivå kan antas på ett enklare sätt dvs. ta sig förbi kön med hjälp av sina idrottsliga kompetenser. Sådana avtal är knappast förenliga med likvärdig behandling av alla sökande till universitet och högskolor, än mindre eftersom avtalen inte omfattar alla idrottsförbund. Avser ta initiativ för att säkerställa att antagningen till universitet/högskolor inte är villkorad eller underlättas av eventuella landslagsmeriter i någon idrott?