ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12719 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag är beredd att förorda en skattehöjning för våtsnus av folkhälsoskäl. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är som har ansvar för skattefrågor varför jag i detta svar endast kommer att belysa folkhälsoaspekterna av våtsnus. Snusandet i har ökat kraftigt. Snusning är vanligast bland män och bruket ökar både hos män och kvinnor. Många rökare upplever att snusning kan vara ett alternativ till cigaretter när de försöker sluta röka. Snusberoendet ökar dock risken för framtida övergång till cigarettrökning och blandbruket ser ut att öka. En tredjedel av dagligsnusarna var också rökare. En fortsatt okritisk attityd till snuset torde öka antalet ungdomar som genom snusning utvecklar ett nikotinberoende. Det är därför väsentligt att konstatera att det finns många skäl till försiktighet i inställningen till snusning.
frs · GM1272 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig vad jag avser göra för att () sändningar, i och med tillståndet för digital TV , också blir tillgängliga för synskadade. Enligt 18§ i SVT:s tillstånd är SVT skyldig att beakta funktionshindrades behov. Program skall även produceras för speciella målgrupper. Genom att utnyttja befintlig och ny teknik skall företaget (1997-2001) öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del av programmen. I fråga om program om och för funktionshindrade får SVT, SR och UR sins emellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Enligt public service-företagens anslagsvillkor gäller vidare att SVT:s, SR:s och UR:s samlade resurser för detta område skall vara minst oförändrade i jämförelse med . Regeringen föreskriver dock inte närmare i detalj hur företaget skall uppfylla skyldigheten att beakta funktionshindrades behov. Det är således inte regeringen, utan SVT, som inom ramen för sitt sändningstillstånd beslutar om vilka program som skall textas och om andra nödvändiga åtgärder för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade. SVT har, vilket de påpekar, förklarat att man avser att genomföra försök med teknik som omvandlar textremsan till syntetiskt tal i samband med starten av digitala TV-sändningar. Regeringen har den25 beslutat om sändningstillstånd för digitala sändningar för SVT. Sändningarna skall inledas senast den1 . Regeringen har möjlighet att inför nästa tillståndsperiod föreslå förändringar av villkoren för SVT. Jag kan dock inte uttala mig om vilka förändringar som kan bli aktuella med anledning av den fråga de aktualiserat. Frågor om tillgänglighet för olika grupper av funktionshindrade kommer självklart att bli en viktig del av beredningsarbetet inför en ny tillståndsperiod för våra public service-företag.
frs · GM12720 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har återigen frågat mig när utbyggnaden av vid och kan starta och med vilken finansiering detta skall ske. Bakgrunden till frågan är att planerade byggstarter för dessa vägsträckor har blivit senarelagda. fastställde regeringen, med vissa ändringar, förslag till nationell väghållningsplan för . Objektet vid lyftes då ur planen. Skälen var dels att objektet inte uppfyllde de kriterier för prioritering som ställt upp på grundval av gällande planeringsdirektiv, dels att överskridit den finansiella planeringsramen för väghållningsplanen. Regeringens beslut innebär en möjlighet för att arbeta fram en alternativ lösning som är bättre anpassad till trafiksituationen på den aktuella sträckan. Med ett väl avvägt förslag, som ger goda effekter på trafiksäkerheten till rimliga kostnader, bör kunna pröva om det finns skäl att inrymma objektet vid i den kommande nationella väghållningsplanen, som skall gälla för . Vägsträckan förbi och inryms däremot i den nu gällande nationella väghållningsplanen. Enligt uppgift från har en arbetsplan upprättats och man räknar med att fastställa den . Jag kan emellertid inte uttala mig om exakt när byggnationen kan påbörjas.
frs · GM12721 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att se över nuvarande regelsystem angående intagnas möjligheter att disponera passhandlingar vid permission. Passlagen innehåller särskilda bestämmelser i fråga om den som avtjänar ett längre fängelsestraff än . Bestämmelserna innebär bl.a. att passet kan återkallas om det finns skälig anledning att anta att den intagne skulle ägna sig åt brottslig verksamhet under en utlandsresa eller att han genom att resa utomlands skulle undandra sig fortsatt verkställighet. Kriminalvården har vidare en möjlighet att ställa särskilda villkor för permissionen om det bedöms nödvändigt att den äger rum under särskilt kontrollerade former. Ett sådant villkor kan vara att den intagne inte får medföra ett pass som förvaras av anstalten under permissionen. Nuvarande bestämmelser innebär alltså att det finns möjligheter att hindra att intagna i kriminalvårdsanstalt använder pass på ett sätt som inte är avsett. Detta förutsätter dock att det i det enskilda fallet finns skälig anledning att anta att den intagne kommer att använda passet t.ex. för att avvika från en permission. När det gäller det i pressen omskrivna fallet om den misstänkte polismördaren har kriminalvården uppenbarligen bedömt att det inte förelegat någon sådan misstanke. Jag har förståelse för att många människor anser att fängelsedömda endast i undantagsfall bör tillåtas att disponera sitt pass vid permission. Det är självklart angeläget att i möjligaste mån hindra att intagna kan undandra sig verkställighet genom att fly utomlands. Betydelsen av att beslagta den intagnes pass skall dock inte överdrivas i detta sammanhang, bl.a. därför att det i praktiken är svårt att kontrollera om den dömde har någon form av passhandling - giltig eller ogiltig - undangömt när verkställigheten inleds. Det finns ändå skäl att se över bestämmelserna i syfte att åstadkomma en ordning som på ett rimligt sätt tillgodoser intresset av att hindra rymningar.
frs · GM12722 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen avser förlänga försöksverksamheten med IUC-verksamheten. besvarade jag i denna stol samma fråga, då ställd av (fråga 1998/99:580). Mitt svar var då, liksom , att jag avser återkomma till IUC före utgången av juni.
frs · GM12723 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig vad regeringen gör för att de 13 religiösa iranska judar, som vi har anledning att befara har frihetsberövats av iranska myndigheter, skall friges. De iranska judarna, troligtvis handlar det om 13 stycken men även uppgifter om 22 personer har förekommit, har enligt vad regeringen erfarit gripits av iranska myndigheter anklagade för spioneri. Anklagelserna mot dem har bekräftats från officiellt iranskt håll, och vi har anledning att vara ytterst oroade över deras situation . Skulle det visa sig att de judiska trosbekännarna har gripits och anklagats för spioneri enbart för att de tillhör en religiös minoritet i vore utvecklingen synnerligen allvarlig och skulle påverka relation med . Från svensk sida agerar vi för att de iranska judarna skall friges . Skånberg kan vara säker på att frågan äger hög prioritet.
frs · GM12725 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att agera så att alla partier blir representerade i . Jag håller med om att integrationsfrågorna är en mycket viktig framtidsfråga för och att den berör alla i samhället - självfallet också de politiska partierna. Men just för att frågan berör alla i samhället är det viktigt att har en sammansättning som speglar samhällets etniska och kulturella mångfald och att där finns kunskap från alla sektorer inom samhället som t.ex. näringslivs-, forsknings- och kommunsektorn. Det är viktigt att välja den ledningsform som bäst gagnar verksamheten och de uppsatta målen. I fall innebär detta att myndigheten leds av en generaldirektör och biträds av en lekmannastyrelse. När denna styrelse utsågs bedömde regeringen att det var mer angeläget att få in bred kunskap från olika samhällssektorer än att samtliga partier skulle vara representerade. De politiska partierna har ju sina egna forum, både på nationell och lokal nivå, där de kan bedriva politik och påverka utvecklingen av integrationsfrågorna. Så svaret på fråga är att jag inte tänker göra några förändringar i !
frs · GM12726 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat hur kulturminister avser verka för ett förslag från Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld, om att inkludera utbildning om bl.a. invandrar- och minoritetsfrågor i grundutbildningen för och fortbildningen av journalister. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Vad medierna rapporterar har stor betydelse för oss alla när vi bildar oss vår uppfattning om omvärlden. Inte minst när det gäller frågor som rör t.ex. invandring, integration, etniska relationer, främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering måste rapporteringen präglas av noggrannhet, varsamhet och nyanser. För det krävs journalister med kunskap och insikt. har ett övergripande ansvar för att stimulera till arbete i samhället i syfte att förebygga och motverka främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. Frågan om mediernas rapportering vad gäller integration och mångfalden i samhället är något verket särskilt lyfter fram i sin verksamhetsplan för de kommande två åren. Enligt denna skall följa upp förändringar av hur massmedierna uppmärksammar integrationsfrågorna samt pröva metoder för att stimulera till debatt och bidra med kunskap och kompetens på medieområdet när det gäller integrationsfrågor, etniska relationer, diskriminering, främlingsfientlighet, rasism och antisemitism. I sammanhanget kan nämnas att verket har beviljat ekonomiskt stöd till Röda korsets informationsprojekt kallat response. Syftet med projektet är bl.a. att i samband med massmedialt uppmärksammade händelser som rör rasism, främlingsfientlighet m.m. omgående förse massmedier, opinionsbildare samt organisationer som är aktiva på området med fakta och bakgrundsinformation. Man hoppas härigenom kunna höja kvaliteten på mediernas rapportering och motverka t.ex. att medierna utnyttjas som "megafoner" av främlingsfientliga krafter eller att rena missförstånd från journalisters sida genererar främlingsfientlighet eller andra motsättningar med etniska förtecken. Projektet är ursprungligen ett initiativ av den nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism. planerar och bedriver alltså redan verksamhet som syftar till att höja kunskapsnivån inom medierna på det aktuella området. Några ytterligare åtgärder är inte planerade.
frs · GM12729 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag tänker skydda närboende elöverkänsliga för strålningen från mobiltelefonisändare. I lagen (1993:599) om radiokommunikation finns bestämmelser om innehav och användning av radioanläggningar m.m. I lagen ställs krav på tillstånd för att inneha eller använda radiosändare. är den myndighet som prövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt lagen. Vid tillståndsgivningen ställs inga särskilda krav när det gäller hälsoeffekter till följd av radiostrålning. Enligt (1987:10) krävs bygglov för radio- eller telemaster. Vid bygglovsprövningen skall masten placeras och utformas bl.a. så att dess avsedda användning inte medför betydande olägenheter för omgivningen. Vid prövningen skall även en bedömning av hälsoeffekter ingå. Det är emellertid få sändare för mobiltelefoni som monteras på nya varför det nuvarande regelsystemet således inte garanterar att hälsoaspekter bedöms generellt vid uppsättning av sändare. Detta anser jag vara otillfredsställande. Miljöministern har tidigare utlovat en utredning för att se över behovet av tydligare riktlinjer och kompletterande regler som även beaktar hälsoaspekter. Jag kan meddela att inlett arbetet med att formulera direktiv för en utredning och att miljöministern räknar med att utredningen skall kunna påbörja sitt arbete . Regeringen har också gett i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat om elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Det arbete som utför sker i nära anslutning till arbete som pågår inom WHO och andra internationella organ.
frs · GM1273 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag har för avsikt att se över konsekvenserna av reavinstreglerna beträffande fonder i syfte att förstärka konkurrensen mellan bankerna. Jag delar synpunkter att det är svårt för den enskilde konsumenten att få en uppfattning om de olika avgifterna som påförs en fondsparare. Jag är emellertid inte lika säker på att skattereglerna verkar konkurrenshämmande. Vid skattereformen var en av de grundläggande utgångspunkterna för både värdepappersfonder och andelsägare att det skulle råda skattemässig neutralitet mellan direkt och indirekt ägande av värdepapper. En ändring av reavinstreglerna beträffande sparande i fonder skulle - även om det skedde i form av ett uppskov med beskattningen - medföra att sådan neutralitet inte längre skulle föreligga. Till bilden hör att den åtgärd efterlyser skulle medföra negativa budgeteffekter. Jag har ingen avsikt att föreslå någon ändring av reavinstskattereglerna. Däremot har regeringen, för att förbättra informationen till fondspararna, föreslagit att fondbolagen skall ge fondspararna s.k. individuell kostnadsinformation. Detta innebär att varje fondsparare skall informeras om hur stort belopp av de totala kostnaderna som belastat fonden under det föregående året som hänför sig till andelsinnehavet. Förslaget kommer att leda till att spararen bättre kan bedöma värdet av den tjänst som köpts och göra effektiva val vad gäller investeringen av sina medel. En ökad kostnadsmedvetenhet kan förväntas leda till en ökad konkurrens på fondmarknaden.
frs · GM12730 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i närtid för att godstransporterna på järnväg till och från övriga skall ske smidigt. Framkomligheten för godstransporter i förbättras genom tillkomst eftersom avlastas. Detta medför att framkomligheten söder om förbättras för godstrafiken som beräknas gå på denna bana. De främsta förbättringarna för godstrafiken görs genom utbyggnad av nya spår norr om . Sträckan är en av mest belastade dubbelspårssträckor. Trafiken på detta avsnitt kommer att öka dels till följd av att de s.k. dels till följd av att det gods som går med färja kommer att ledas över . För att samtliga tåg skall få plats måste de tåg som inte stannar på mellanstationerna anpassa hastigheten till de tåg som gör uppehåll. För att öka kapaciteten sker en utbyggnad från två till fyra spår mellan och . Utbyggnaden planeras komma 2001 eller 2002. räknar med att starta en fortsatt utbyggnad mellan och , söder om . I stomnätsplan, dvs. , finns också medel för att påbörja en fortsatt kapacitetsutbyggnad från och norrut mot . Mellan och planeras för två nya förbigångsspår som ökar framkomligheten för godstrafiken. Den planerade ombyggnaden av kommer att öka kapaciteten på bangården och leda till en effektivare hantering/omlastning mellan tåg och färja.
frs · GM12731 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att utbyggnaden av mellan och fortfarande skall vara prioriterad och därmed genomföras enligt den gällande nationella väghållningsplanen. Frågan ställs mot bakgrund av att regeringen nu genomför en ökad satsning på trafiksäkerhetsåtgärder. Utbyggnaden av mellan och är ett prioriterat projekt eftersom det finns med i den gällande nationella väghållningsplanen . Regeringen fastställde förslag till plan med vissa ändringar, bl.a. beslutades att tidigarelägga vissa trafiksäkerhetsåtgärder, vilket medför att andra investeringar måste senareläggas. Omprioriteringarna påverkar däremot inte den planeringsram som finns fastställd i nationell väghållningsplan för åtgärder på mellan och . Avgörande för takten i genomförandet av planen är hur stora anslag som kan avsättas för genomförandet i de årliga budgetprocesserna. Den utökade satsning på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder som föreslås i regeringens vårproposition påverkar inte genomförandetakten i nationell väghållningsplan, eftersom medel i första hand skall tas från administration och sektorsuppgifter. Satsningen skall koncentreras till de farligaste vägavsnitten och de åtgärder som bedöms ge störst minskningar av antalet dödade och skadade skall genomföras först. arbetar med prioriteringen av tänkbara åtgärder.
frs · GM12734 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar lägga förslag om att införa en lag som förbjuder sjukhus att drivas i privat regi. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso-och sjukvård och för finansieringen av vården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen står det sjukvårdshuvudmännen fritt att sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som man ansvarar för enligt lagen, dock inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Enligt min mening är det angeläget att vi får en ökad mångfald när det gäller produktionen av hälso- och sjukvård. Det är med andra ord önskvärt att engagera fler privata, kooperativa och ideella aktörer i vården. Jag tror att fler alternativa driftsformer i vården både kan vara till fördel för patienterna och leda till ökad kostnadsmedvetenhet och nytänkande. är det för mig av avgörande betydelse att vi bevarar grundstenarna i svensk hälso- och sjukvård, nämligen en demokratiskt styrd och solidariskt finansierad vård som ges efter behov. Emellertid är det stor skillnad på att teckna avtal med privata vårdgivare eller att t.ex. lägga ut vårdcentraler och sjukhus på entreprenad och att sälja hela sjukhus. För att garantera mångfald och alternativ inom vården är det enligt min mening av stor vikt att landstingen behåller de ändamålsenliga byggnaderna, t.ex. sjukhusen, och att olika vårdgivare i stället får konkurrera om driften av verksamheten. Om exempelvis sjukhusen säljs ut innebär det att landstingens handlingsutrymme i ett längre perspektiv begränsas. Det kan också leda till att produktionen koncentreras till en eller ett fåtal privata vårdgivare, vilket inte heller är önskvärt ur konkurrens- och effektivitetssynpunkt. Den senaste tidens långtgående diskussioner om bolagiseringar och utförsäljningar av sjukhus, som förs i de tre borgerligt styrda storstadsregionerna, har gjort mig starkt bekymrad. Enligt min bedömning innebär utförsäljningar i den här omfattningen omvälvande förändringar av vårdstrukturen. Det kan starkt ifrågasättas om de är förenliga med de grundläggande värderingar som hälso- och sjukvården är byggd på och som enligt min mening har en stark förankring hos befolkningen. Jag har därför bjudit in ledningen för respektive landsting till överläggning om privatiseringarna. Syftet är att bl.a. få en samlad bild av planerna inom landstingen när det gäller utförsäljningarna och privatisering inom vården samt en diskussion om fördelningen av ansvar och befogenheter mellan staten och landstingen. Resultatet av detta möte kommer bl.a. att ligga till grund för min och regeringens fortsatta bedömning i frågan.
frs · GM12735 · 1998-12-31 00:00:00 — Tom har frågat mig vilka kontrolluppgifter den planerade tullstationen på kan förväntas få. Det svenska medlemskapet i EU har medfört att är skyldigt att tillämpa bestämmelserna i om fri rörlighet för bl.a. varor. Detta innebär i princip att sådana kontroller som enbart grundas på att en vara passerar en gräns mellan två medlemsländer (inre gräns) inte är tillåtna. Det finns dock möjlighet för varje medlemsland att göra undantag från detta förbud. I regleras möjligheten till kontroll vid inre gräns i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Enligt denna lag har tullen rätt att vid inre gräns kontrollera vissa uppräknade varor, såsom krigsmateriel, narkotika, vapen, alkohol m.m. Lagen bygger på en anmälningsskyldighet till för de varuslag som omfattas av lagen. För att kontrollera att anmälningsskyldigheten fullgjorts riktigt och fullständigt och att gällande villkor för in- eller utförsel uppfyllts får använda selektiva, icke-misstankebaserade, kontroller dvs. kontroller där urvalet sker med anledning av gjorda iakttagelser, underrättelser, tips, riskprofiler och liknande. De selektiva kontrollerna skall ske i samband med inresa och i omedelbar närhet av gränspassage. Vid en fast Öresundsförbindelse kommer det att bli fråga om kontroller av vägtrafiken vid brofästet på den svenska sidan. Det är sålunda med anledning av de ovannämnda kontrollerna som en tullstation nu uppförs på den svenska sidan av . När det gäller kontrollen av järnvägstrafiken pågår överläggningar med det danska skatteministeriet. Utgångspunkten är att något särskilt stopp av tågtrafiken för tullens kontroller inte skall ske.
frs · GM12736 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig om jag har som avsikt att samordna insatserna i det s.k. Bengtsforspaketet så att hela kan stärkas. menar i sin fråga att det är viktigt med en helhetssyn på landskapet för att få en effektiv resursanvändning. Jag delar uppfattning att det är viktigt med en helhetssyn för att få en effektiv resursanvändning. Den största delen av regeringens åtgärder kanaliseras dock genom regionala och lokala organ i samverkan i kommunerna. Den samordning av olika insatser i som efterlyser är precis vad regeringen hoppas på i de regionala tillväxtavtalen. Avtalen skall bl.a. precisera vilka tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder som olika parter är överens om att genomföra i hela eller delar av länet. Genom att såväl offentliga som privata aktörer samordnar tillgängliga resurser, och kraftsamlar kring prioriterade insatser, förväntas bättre utväxling på insatta resurser än om var och en agerar enskilt. Regeringen avser därför inte nu att gå in med några speciella insatser i med anledning av arbetsmarknadssituationen där. Jag vill också passa på att påminna om den storsatsning som Sykes gör i call-center-branschen i grannkommunen . Sykes har där angivit att man avser att nyanställa 430 personer. Denna etablering öppnar möjligheter till nya jobb för många arbetslösa i hela .
frs · GM12737 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komplettera de av Försvarsmakten upprättade förbandskorten, och därmed de ekonomiska kalkylerna för Försvarsmaktens olika verksamhetsställen, så att de blir likvärdiga som underlag. Regeringen uppdrog till Försvarsmakten och att bl.a. redovisa ett ekonomiskt underlag för fortsatt verksamhet vid Försvarsmaktens samtliga organisationsenheter. En viktig utgångspunkt för uppdraget var att Försvarsmakten och skulle ha samma beslutsunderlag inför det fortsatta arbetet. Uppdragen redovisades av Försvarsmakten respektive . I samband med att myndigheterna överlämnade underlagen genomförde Försvarsdepartementet dialoger med respektive myndighet. I samband med dessa dialoger ställde Försvarsdepartementet ett flertal frågor om innehållet i underlagen. Respektive myndighet har besvarat dessa frågor som bl.a. berörde redovisningsmässiga skillnader mellan de olika verksamhetsställena. Därutöver har myndigheterna förtydligat hur underlagen bör analyseras. Jag anser mot denna bakgrund att åtgärder redan har vidtagits för att eventuella skillnader mellan underlagen inte skall påverka det fortsatta beredningsarbetet. Försvarsdepartementet kommer även fortsättningsvis att samarbeta med både Försvarsmakten och vad beträffar utnyttjandet av förbandskorten som beslutsunderlag.