ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11380 · 1998-01-01 00:00:00 — beslöt att ge lånegarantier för vägbyggen i gällande den första etappen av Dennispaketet. Pengarna skulle inte vara något bidrag utan enbart ett lån som skulle betalas tillbaka av regionen genom biltullar. Vägprojekten skulle inte kosta staten något, biltullar var ett villkor när dessa garantier beviljades. I det nya avtalet som slöts 22december 1997, är planerna på biltullar slopade. Ändå lovar regeringen att staten ska ta på sig hela kostnaden för de projekt som redan är genomförda eller håller på att genomföras, tvärtemot tidigare direktiv. Det nya avtalet innebär att beviljas ytterligare nästan för trafikinvesteringar. Min fråga till kommunikationsministern är: Kommer regeringen att frångå de av fattade besluten angående finansieringen av vägprojekten i ?
fr · GL11381 · 1998-01-01 00:00:00 — publicerade () och SSI en gemensam rapport om hanteringen av radioaktivt avfall i fram och om hanteringen av radium och radiumavfall fram . I rapporten redovisas även svensk dumpning av radioaktivt avfall i haven . Tre dumpningsplatser anges: Landsortsdjupet, Danska () och . Uppgifterna är hämtade ur SKI:s tidskrift . Avfall från dumpades (, i Landsortsdjupet efter tillstånd från chefen för ostkustens marindistrikt. Försvaret hade använt Landsortsdjupet för sänkning av bl.a. uttjänt ammunition. Även annat avfall såsom färg- och lackrester och skrotbilar dumpades där. Dumpningarna omfattade totalt ca 460 stycken 200-litersfat. Genom ingjutning i betong hölls specifika aktiviteten hos avfallet under 0,002 µCi/g, varför det enligt strålskyddsförordningen inte var att betrakta som radioaktivt. Tångprov från har visat på cesiumhalter på 50-84 becquerel längs den finska kusten och längs var halterna 65-170 becquerel. Man hänvisar till Tjernobyl, kärnvapenprov och utsläpp från upparbetningsanläggningar men även dumpning av radioaktivt avfall. Min fråga till ministern är: Avser ministern utröna hur dumpning av radioaktivitet påverkat ?
fr · GL11382 · 1998-01-01 00:00:00 — har FN utnämnt till Världshavens år för att uppmärksamma problemen med bl.a. hänsynslöst rovfiske, giftiga kemikalier och radioaktivt avfall. borde initiera en reningsoperation av . är ett av världens mest nedsmutsade hav. Inte bara orsakat av industriutsläpp, utan också därför att har ett mycket långsamt vattenutbyte med världshaven. Det tar för vattnet i att bytas ut. Vilket innebär att föroreningar stannar kvar . Ceciumhalten i fisk i är per kilo fisk och för . Mätningen av en kubikmeter havsvatten från ger . Motsvarande mängd vatten från uppgår till . Effekterna av och upparbetningansläggningarna och La är några av de största skurkarna bakom den höga radioaktiviteten. Övergödningen i är enorm och arter som blåstång, torsk och tumlare är på väg att försvinna. måste påbörja en operation för rening av och för att minska nedsmutsningen. Därför undrar jag följande: Vad avser ministern göra för att förhindra utrotningen av arterna blåstång, torsk och tumlare i ?
fr · GL11383 · 1998-01-01 00:00:00 — har tagit ett, enligt min mening, felaktigt och verklighetsfrämmande beslut. Beslutet att förbjuda djurambulanser att vid utryckning använda blåljus är ett djupt olyckligt beslut. Ur alla synpunkter är det också fel att förbjuda en ambulanstransport med ett sjukt djur att påkalla uppmärksamhet för att komma snabbare och säkrare fram. När ett djur blir skadat eller sjukt kan det vara bråttom. Det finns både djursskyddskäl och andra skäl att en djurambulans skall få använda blåljus. Ett skadat djur skall så snabbt som möjligt komma till djursjukhus för att få vård av en veterinär. För djurvårdaren är beslut oacceptabelt, inte sällan är ett snabbt ingripande av veterinär nödvändigt för att rädda skadade djur. Att då fastna i trafiken därför att inte anser att djurambulansen skall få använda blåljus är obegripligt. Det finns också trafiksäkerhetsaspekter på beslut. Jag vill ställa följande fråga till kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd att ingripa så att djurambulanser åter får använda blåljus?
fr · GL11384 · 1998-01-01 00:00:00 — Huvudsyftet synes vara att under mindre motstånd snabbt genomdriva politiska beslut. En artikel i beskriver den genomförda omorganisationen av . Detta skall omorganiseras så att något rättssekretariat inte längre skall finnas. I stället skall de rättssakkunniga inkorporeras i de nya - färre och större - sakenheter som bildas. Där skall de rättssakkunniga vara underställda enhetschefer som inte är jurister. Redan en sådan ordning är ägnad att inge tveksamhet vad gäller juristernas möjligheter att fullgöra den uppgift de har, nämligen att tillse att besluten grundas på lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet och att därmed verka som en garant för medborgarnas rättigheter. Det skulle också förhålla sig så att denna ordning kommer att införas på alla departement. Som jag ser det är denna omorganisation avsedd att försvaga inflytandet för de jurister som har rättsliga synpunkter på regeringens idéer. Denna synpunkt understryks också av att den ansvarige statssekreteraren i talar om att befrämja "kvaliteten" i besluten, när sex av sexton jurister kommer att sluta . Hur avser statsministern uppfylla rättmätiga krav på lagenlighet, följdriktighet och kvalitet i besluten med hänsyn till den omorganisation som genomförs?
fr · GL11385 · 1998-01-01 00:00:00 — Dagens studiestödssystem har ett stort antal brister. Höga och svårförutsebara skulder urholkar förtroendet för systemet och avskräcker många från högre studier. Framför allt drabbas ungdomar från studieovana hem, vilket leder till en ökad social snedrekrytering. Även inkomstbegränsningen för fullt studiemedel ökar snedrekryteringen. lade fram flera intressanta förslag för att reformera studiestödet. I utredningens betänkande föreslås ett nytt system träda i kraft . I budgetpropositionen lovade regeringen att komma med ett ställningstagande till studieutredningens förslag. I budgetpropositionen bryts det löftet. Det sägs att remissinstansernas svar har inkommit och att man skall återkomma i frågan. Faktum är att remissinstansernas svar funnits till handa . Det senaste löftet har varit ett nytt studiestödssystem med start . sägs från att man inte ser några möjligheter att genomföra en reform . Man hänvisar och de dataproblem som det förorsakar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att förbereda genomförandet av en studiestödsreform ?
fr · GL11386 · 1998-01-01 00:00:00 — , som förvaltas av och från vilken utdelas medel för studier utomlands, kan endast tilldelas ansökande med svenska föräldrar. En sådan etnisk diskriminering borde inte vara förenlig med svenska icke-diskrimineringsregler och borde även strida mot de mänskliga rättigheter som genom internationella konventioner åtagit sig att respektera. I den av regeringen tillsatta utredningen med mångfald, SOU 1997:174, föreslås att all etnisk diskriminering i arbetslivet skall vara förbjuden. Eftersom procedurer för stipendieansökningar i många fall kan jämföras med anställningsprocedurer vore det rimligt att även de omfattades av förbud mot diskriminering. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för att en ny lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet skall omfatta även stipendieansökningar?
fr · GL11387 · 1998-01-01 00:00:00 — Europeiska parlamentet fattade beslut om att europeiska tobaksodlare skulle erhålla ett bidrag med . Tobaksodlarna är starkt beroende av detta stöd, då av deras inkomster kommer från bidragen. arbetar med ett förslag om att minska tobakskonsumtionen i EU och det finns inom parlamentet numera ett visst stöd för att tobakssubventionerna skall fasas ut. Det verkar dock vara svårt att avveckla bidragen till tobaksodlingen inom rimlig tid. Min fråga till jordbruksministern är om den vill verka för att avskaffa EU-bidrag till en så hälsofarlig produkt som tobak och hur man vill åstadkomma detta.
fr · GL11388 · 1998-01-01 00:00:00 — Den nya läroplanen Lpo 94 trädde i kraft . Detta innebär att den nu /98 skall tillämpas för åk 9. Målen som eleverna minst skall uppnå är många och omfattande. Det är skolorna och huvudmännen som ansvarar för att eleverna uppnått dessa mål innan de lämnar . kan vi nu tydligt se de elever som inte klarar att få godkända omdömen. Vi vet redan nu att gymnasiet har stora problem med att många inte klarar godkänt och det kan delvis förklaras av att inte klarat sitt uppdrag. kan man göra något åt detta. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen vidta några åtgärder på riksnivå för att antalet elever som lämnar utan godkända kunskaper skall kunna minska?
fr · GL11389 · 1998-01-01 00:00:00 — har full folkpension och ATP höjts med 0,28 respektive 0,motsvarande 8 respektive , totalt . För pensionärer med full ATP medför det ett preliminärskatteavdrag om när skattetabell för kommunalskatt tillämpas. Pensionen har för denne pensionär höjts men preliminärskatteavdraget är oförändrat. För andra kan pensionen ha höjts med något lägre belopp som preliminärskatteavdraget höjts med ett högre belopp. Detta tycks ha vållat stor uppståndelse bland pensionärer, statstjänstemän, medier och politiker. Orsaken till problemet är enkel. Preliminärskatteavdraget görs enligt en tabell som tillkommit för att arbetsgivare skall kunna fullgöra sin skyldighet som skatteuppbördsmän. Tabellen är indelad i steg om , varför en inkomstökning av kan ge oförändrat uttag av preliminärskatt medan i andra fall en ökning av några få kronor kan ge ökat uttag av preliminärskatt med mer än . Lösningen av problemet borde vara lika enkel. Utarbeta snabbt steglösa tabeller som ger exakt rätt avdrag för olika pensioner krona för krona och olika kommunalskatt öre för öre och inte som endast för steg av hela krona i kommunalskatt. Avser statsrådet ändra formerna för skatteuppbörden för pensionärer enligt ovan angivet förslag?
fr · GL1139 · 1998-01-01 00:00:00 — Under allmänna motionstiden /97 skrev jag en motion JoU506 om förbud att inneha hundar med inslag av varg (varghybrider). I jordbruksutskottets betänkande 1996/97JoU10 lämnas motionen utan åtgärd eftersom frågan om varghundar är föremål för ytterligare beredning i . När beräknas beredningen angående varghundar vara klar?
fr · GL11390 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har en växande folksjukdom i landet som går under samlingsnamnet "överkänslighet". Kanske vore det rättvisare att kalla den "normal känslighet" eller "mänsklig reaktion på en alltmer kemikaliserad, elektrifierad och magnetifierad omgivning". Det handlar om allergiska och andra kraftiga symtom på ohälsa. Redan alltför många mår alltför dåligt. Vad gäller just el- och bildskärmsskador har forskningen inte lyckats ge oss godtagbara svar. Forskningsråden/bidragsgivarna har en tendens att prioritera psykologiska förklaringsmodeller till problemen, vilket har till följd att verksamheten t.ex. vid enheten för experimentell dermatologi vid i det närmaste är nedlagd. Vi måste fråga oss varför docent inte får stöd för sin forskning. Det är dags att göra uppföljningar av de resurser som satsats, att kräva resultat från den pågående forskningen. Vilka projekt har fått bidrag och vilka har inte fått och varför? Har symtomen studerats ur ett tillräckligt brett perspektiv för att fånga in alla aspekter och kopplingar? Vi kan konstatera att tusentals lider och att problemet är växande, olöst och förmodligen mycket komplicerat. All sorts forskning behövs. En ytterligare följd av ivern att datorisera samhället, kan vara att vi, av välvilja men också okunskap, förser skolbarnen med bildskärmar av sämre kvalitet än den vi vuxna själva kräver. Skolornas ekonomi tillåter ofta inte köp av de senaste och bästa. Barnens hälsa borde vara samhällets viktigaste fråga och försiktighetsprincipen måste gälla. Vad avser ministern göra för att öka möjligheterna för att komma till rätta med denna växande ohälsa i samhället?
fr · GL11391 · 1998-01-01 00:00:00 — LO-facken i läns har vid de senaste sammanträdena diskuterat bristen av försäkringsskydd vid arbetsskada för våra LO-medlemmar vid ALU-arbete. Löntagarna på den svenska arbetsmarknaden har genom bl.a. arbetsmarknadsförsäkringssystemet (AMF) en god försäkringstrygghet. konstaterade att ALU-arbetare inte har samma försäkringsskydd som andra löntagare. Enligt i gäller följande: "tecknar ej särskilda försäkringar för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Försäkringsfrågan regleras vad gäller ALU genom lag om arbetslivsutveckling (SFS 1996:869) och förordning (1992:1333) om arbetslivsutveckling. Därutöver har AMS utfärdat allmänna råd för tillämpningen av förordningen (1992:133) om arbetslivsutveckling." Med anledning av detta, vill jag fråga arbetsmarknadsministern vilka åtgärder arbetsmarknadsministern avser att göra så att de som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder omfattas av arbetsmarknadsförsäkringssystemet.
fr · GL11392 · 1998-01-01 00:00:00 — Vår föda har en avgörande betydelse för vår hälsa. En stor del av det svenska folket inser det, bl.a. ser vid det på utvecklingen av det s.k. och . Men mer information om vår kosthållning måste till, kostbehandling minskar sjukdom och medicinska behandlingar. Här har välutbildade dietister en viktig uppgift och dietisternas status bör höjas. Min fråga är om socialministern har för avsikt att utbildade dietister skall kunna få legitimation.
fr · GL11393 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag har fått frågor om lokaliseringen av miloförråd i min hembygd. Oron för att verksamheten skall flyttas till annan ort är stor. Kunskapen och lokalernas status är mycket stor. Det gäller att ta till vara det som redan finns, i stället för att bygga nytt och utbilda personal på nya orter. Vad avser försvarsministern göra för att behålla den goda status som miloverksamheten besitter ?
fr · GL11394 · 1998-01-01 00:00:00 — vår hade i en skrivelse till den meddelat att de inte längre avsåg att bevilja visering till personer som har främlingspass. Detta drabbar personer som bor i och som i sitt arbete då och då måste resa till . Statsrådet meddelade då att han skulle ha överläggningar i frågan med den franske kollegan . Jag vill därför fråga statsrådet: Blev resultatet av överläggningarna med Chevènement att personer med främlingspass i fortsättningen kan beviljas visum till ?
fr · GL11395 · 1998-01-01 00:00:00 — Grundvattnet har sänkts med i , efter borrningarna för tunneln. Eventuellt är en ytterligare sänkning av grundvattennivån nödvändig för att få bort akrylamiden ur åsen. är grundvattensänkningen den kanske allvarligaste konsekvensen av borrningarna i åsen. Växtligheten och djurlivet på hotas av kraftig vattenbrist. Det är ännu oklart hur allvarliga följderna blir, och exakt hur de slår. Rimligen borde det finnas en mycket stor beredskap för att mäta, utvärdera och motverka de skador på den biologiska mångfalden som grundvattensänkningen ger. Det kan t.ex. behövas mycket omfattande okulär besiktning, på marken och från luften. Vi har dock inte nåtts av några tecken på en sådan beredskap från statligt håll. Mot bakgrund av detta vill jag framföra följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder vidtas och planeras för att bevaka den biologiska mångfalden vid , i samband med grundvattensänkningen?
fr · GL11396 · 1998-01-01 00:00:00 — ser vi resultatet av sjömansskattens införande. I går slutade löneförhandlingarna inom sjöfarten med att Maskinbefälsföbundet och Sjöbefälen varslade om strejk på 24 fartyg med tyngdpunkten på . Den sjöfartspolitiska processen har satts i gungning och risken för utflaggning av svenska fartyg ökar. Min fråga till skatteministern är: När tänker regeringen vidtaga åtgärder för att den svenska sjöfarten och dess anställda kan få konkurrenskraftiga villkor?
fr · GL11397 · 1998-01-01 00:00:00 — Genomförandegruppen har utlovat att pensionärerna utan ATP kommer att få högre pensioner i det nya pensionssystemet. I Ds 1997:66 Garantipension och samordningsfrågor m.m. står: "I den modifierade garantipensionsmodellen uppgår den lägsta pensionen för en ogift pensionär till efter skatt (räknat prisbasbelopp och med en kommunalskatt på )." I nuvarande system ger grundskyddet i form av folkpension och pensionstillskott en sammanlagd pension på om man använder samma prisbasbelopp. Eftersom garantipensionen skall beskattas kommer kommunalskattens storlek att avgöra hur stor den garanterade pensionen kommer att bli. I en kommun kommunalskatt får pensionären kvar ca , i en kommun kommunalskatt ca och i en kommun kommunalskatt blir utfallet ca . Det innebär att en pensionär boende i en kommun kommunalskatt får en sänkning av sin pension jämfört med dagens pensionärer. I dagens system är alla pensionärer utan ATP garanterade en viss nivå på pensionen. Skillnaden är att det nuvarande systemet ger en garanti efter skatt medan det nya ger en garanti före skatt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att låginkomstpensionärerna inte skall få sämre pension än med nuvarande system och garanteras samma garantipension efter skatt oberoende av bostadsort?
fr · GL11398 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan den 1oktober 1997 har ansvaret för förnyelse av uppehållstillstånd flyttats från polisen till . Det är bra att ärenden av den här typen hanteras av andra än polisen. Men omorganisationen har fått en annan icke önskvärd effekt. Den som skall förnya sitt uppehållstillstånd måste bege sig till närmaste ort där är lokaliserat. Ett exempel är att den som är bosatt i måste resa till eftersom inte har något kontor i . Det borde vara möjligt för att organisera verksamheten så att det här resandet kan undvikas. Modern datateknik och samarbete med andra myndigheter borde kunna genomföras åtminstone på orter av storlek. Jag vill fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta några åtgärder när det gäller organisationen vid förnyelse av uppehållstillstånd?
fr · GL11399 · 1998-01-01 00:00:00 — Den 1januari 1998 skulle den s.k. nya ekobrottsmyndigheten ha startat. senare finns myndigheten möjligen i sinnevärlden, men ingen operativ personal finns på plats; bara ett antal chefer. Det är oklart om det över huvud taget finns några sökande till ekopolistjänsterna. Utredningshögarna växer och bekämpningen av ekobrott har gått i stå. Det har varit många turer och rått stor osäkerhet kring allt från innehåll till vem som skall leda myndigheten. Allt detta tycks fortfarande vara oklart. Beskedet nu är att till den 1april skall allt som varit oklart falla på plats och ekobrottsmyndigheten skall börja bekämpa det den är till för, dvs. Frågan är om det över huvud taget går att rekrytera personal till ekobrottsmyndigheten och få ett vettigt innehåll efter alla turer som har varit. Regeringen borde kanske inse att idén inte håller i verkligheten och upphäva beslutet. Avser justitieministern, med tanke på det totala misslyckande som ekobrottsmyndigheten blivit, föreslå att upphäva beslutet om densamma?
fr · GL114 · 1998-01-01 00:00:00 — Tillgången till droger ökar och drogmissbruket bland våra unga visar på länge en uppåtgående trend. Detta är högst oroande. Därför är det tillfredsställande att notera att statsministern i sin regeringsförklaring för av innevarande mandatperiod uttalar att "Insatserna mot drogmissbruk intensifieras". Det är hög tid för detta och då det skall ske har rimligen planeringen för vilka åtgärder som skall vidtagas hunnit så långt att de konkreta åtgärderna redan nu är möjliga att presentera. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidtaga för att förverkliga de i regeringsförklaringen aviserade intensifierade insatserna?
fr · GL1140 · 1998-01-01 00:00:00 — Läkemedelsberoende och andra läkemedelsproblem som vanligen uppkommit genom feldiagnosticering och felbehandling är ett allvarligt problem. Mänskligt lidande och stora samhällsekonomiska förluster blir resultatet. Kilen - , har arbetat med problemet läkemedelsberoende. Arbetet omfattar dels stöd och hjälp och dels förebyggande arbete innefattande utbildning, faktaförmedling till myndigheter, professioner och allmänhet. Dessutom bygger man upp en ny kunskap genom t.ex. sin databas . Verksamheten är världsunik. Framför allt den intima kopplingen mellan den behandlande och den förebyggande verksamheten. Det är av stor betydelse för klienter och andra att Kilen står helt fritt från alla slags partsintressen. Kilen har en viktig roll att spela för att tillgodose konsumenters behov av opartisk information om läkemedel och läkemedelsbehandling, samt att ta till vara konsumenters erfarenheter av detsamma. Basen för Kilens ekonomi har varit Dagmarmedel, bidrag från samt stimulansmedel från . Övriga delar av verksamheten har finansierats av projektmedel. är Kilen har Dagmarmedel och stor oklarhet råder om vilka medel kommer att ställa till förfogande . Ledningen förbereder nu en nedläggning av verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser socialministern att vidta åtgärder för att undanröja nedläggningshotet av Kilen?
fr · GL11400 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringens beslut att genomföra en forcerad stängning av innebär att när kärnkraften fasas ut måste den snabbt ersättas av energi från andra energislag. vill sälja fossilgas till och kraftverksindustrin samt delar av LO-facken anser att kärnkraften skall ersättas av vattenkraft. Båda dessa alternativ har stor skadlig inverkan på miljön. Det är ett faktum att kärnkraften måste ersättas med en mix av energialternativ. Sannolikheten är stor att vattenkraften är ett av dessa. Det statliga skall i ett forskningsprojekt utreda vattenkraftens miljöeffekter vid utbyggnad. Och med den förda energipolitiken är det mycket som talar för att en utbyggnad av Norrlandsälvarna är ofrånkomlig, när kärnkraften fasas ut. Med anledning av detta vill jag fråga näringsminister följande: Vilka garantier kan näringsministern ge för att de fyra orörda nationalälvarna, älv, älv, älv och inte kommer att byggas ut?
fr · GL11401 · 1998-01-01 00:00:00 — Den kooperativa företagsformen har stor betydelse för jord- och skogsbruket. Den gör det möjligt för enskilda jord- och skogsbönder att samverka i rationella former och bidrar på så sätt till ett konkurrenskraftigt svenskt jord- och skogsbruk som främjar tillväxt och sysselsättning. Den internationella konkurrensen ökar alltmer och för att jord- och skogsbruket skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen, måste reglerna för kooperativ verksamhet utformas så att näringen kan fortsätta att utvecklas och stå stark i kooperativ form även . Det har emellertid visat sig att den svenska konkurrenslagen lägger hinder i vägen för den samverkan som förekommer inom skogsnäringen och det har också ifrågasatts om konkurrenslagens regler för kooperativ samverkan överensstämmer med EU:s jordbruks- och konkurrensregler. Flera rättsprocesser, bl.a. mot , pågår i olika instanser där det prissamarbete som förekommer inom skogsägarföreningarna är ifrågasatt. Dessa processer drar ut och skapar i sig en osäkerhet om framtiden. Det finns tydliga tecken på att detta riskerar hämma utvecklingskraften och investeringsviljan i näringen. Konkurrenslagens undantag för kooperativ samverkan borde därför utvidgas. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att se till att konkurrenslagen ändras så att konkurrensen i skogsbruket främjas och att kooperativ verksamhet får samma skydd som i EU?
fr · GL11402 · 1998-01-01 00:00:00 — Staten skall garantera en tillfredsställande person- och godstrafikförsörjning mellan fastlandet och . Utgångspunkten är en av staten garanterad bastrafik på två fastlandshamnar. Brister i trafiken har uppstått. Ett av fartygen belades med nyttjandeförbud och har efter inspektion av tills vidare klassats som lastbåt med möjlighet att ta 12 passagerare mot normalt 1800 passagerare. Även för , det större av de två fartygen, har problem vid inspektioner av säkerheten uppstått. Min fråga till kommunikationsministern är: Hur kan regeringen se till att garantin för en tillfredsställande person- och godstrafikförsörjning på två fastlandshamnar uppfylls?