ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL111018 · 1998-01-01 00:00:00 — har blivit en stor framgång. Många har tagit chansen att skaffa sig en modern utbildning på gymnasienivå. Detta är förstås mycket glädjande, inte minst för oss inom som stött förslaget om en kunskapslyft med tanke på de grupper som saknar gymnasiekompetens eller som har en föråldrad utbildning och därför svårt att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden sedan de blivit arbetslösa. Många har också tagit ledigt från jobbet för att gå en utbildning i , och på deras plats har då en annars arbetslös kunnat komma in. kommer rapporter, senast från , om att det finns problem med det särskilda utbildningsbidraget, UBS. Där man tidigare kunna komma in med sin ansökan fram till före kursstart, visar det sig nu plötsligt att de som inte hållit den reglementsenliga tiden, före kursstart, får avslag och således blir utan pengar. Detta oavsett om de fått meddelande om antagning så långt i förväg eller ej. Det är lätt att föreställa sig vilka problem detta kan ställa till med för den person som drabbas - som räknat med kursen och kanske också tagit tjänstledigt från ett jobb där någon annan nu räknar med att få vikariera. Problemet tycks alltså ha två sidor: dels hur man tolkar reglerna, dels att anslagen inte räcker till eftersom utbildningarna blivit så populära. Jag vill därför fråga följande: Vad är utbildningsministern beredd att vidta för åtgärder för att minska problemen?
fr · GL111019 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har aviserat en omfördelning av medel inom . resurser för nya trafiksäkra vägar minskar med samma belopp. Det betyder att vissa planerade vägbyggen som är angelägna ur trafiksäkerhetssynpunkt kommer att skjutas . En vägsträcka som berörs av regeringens besparing är byggandet av en ny förbifart mot . I Moderata samlingspartiets budgetmotion finns mer pengar avsatta för såväl byggande som underhåll av vägar. De vägar som landet behöver måste byggas, och de projekt som är igångsatta måste bli klara i rimlig tid. Att redan befintliga vägar dessutom skall underhållas ser jag som självklart. Bortsett från att detta gör trafikarbetet effektivare och att det leder till att svenskt näringsliv blir mer konkurrenskraftigt, så leder sådana åtgärder också till att trafiksäkerheten ökar. Under en debatt i frågade jag trafikutskottets ordförande om hon visste hur omfördelningarna såg ut och om hon verkligen tror att fler trafiksäkra vägar skapas genom att ej låta de redan planerade vägarna byggas. hade inget svar på den frågan. Har kommunikationsministern möjlighet att redogöra för vilka motiv som regeringen har till att prioritera bort mycket angelägna vägsträckor ur trafiksäkerhetssynpunkt?
fr · GL11102 · 1998-01-01 00:00:00 — Fallet med snickaren som 1978 avskedades från i på grund av påstådda säkerhetsrisker har upprört många. Först , , tycks han få upprättelse. Den olagliga åsiktsregistrering som låg till grund för bedömningen av har sannolikt bedrivits vad gäller åtskilliga fler svenska medborgare. , liksom flera andra partier, finner det därför mycket angeläget att den tillsätter en kommission för att utreda vad som förevarit. Men därutöver är vi många som för egen del vill ta del av vad som kan finnas antecknat i en eventuell egen personakt hos . Jag vill med anledning av ovanstående händelse fråga justitieministern vad regeringen avser vidta för åtgärder för att de personer som så önskar skall kunna ta del av sin eventuella personakt hos .
fr · GL111020 · 1998-01-01 00:00:00 — Chefen för har i samband med ett framträdande i ifrågasatt planerna på snabbtågstrafik längs Norra stambanan. Detta trots att nu arbetar med investeringar längs banan så att den skall kunna bära snabbtågstrafik. Denna fråga har vid ett flertal tillfällen diskuterats i och kommunikationsministern har då, om än något otydligt, sagt att avsikten är att snabbtågstrafik skall bedrivas på stambanan. SJ ignorerar uppenbarligen detta. Från sida har vi ansett att borde varit tydligare i sina ställningstaganden om att snabbtågstrafik skall bedrivas på banan från den tidpunkt då standarden på banan är tillräckligt hög, alltså . Av den anledningen reserverade vi oss också tillsammans med företrädare till förmån för ett klart besked om att snabbtågen skall gå inte bara på Ostkustbanan utan också längs Norra stambanan och trafikera sträckan . För människorna och kommunerna i inlandet i allmänhet och längs stambanan i synnerhet är det av mycket stor betydelse att snabbtågstrafiken blir verklighet . Om arbetstillfällen och samhällsservice skall kunna bevaras och utvecklas också i södra inland är det av avgörande betydelse med hög standard på tågtrafiken. Mot bakgrund av att SJ nu öppet ifrågasätter intentionerna om snabbtågstrafik anhåller jag om att få ställa följande fråga till kommunikationsministern: Hur avser kommunikationsministern att agera för att säkerställa att snabbtågstrafiken skall bli verklighet också längs Norra stambanan?
fr · GL111021 · 1998-01-01 00:00:00 — har undersökt om de extra statsbidragen till kommunerna verkligen kommit skolan till nytta. Svaret är nej enligt deras undersökning. av de tillfrågade 400 rektorerna menar att de inte kunnat märka någon skillnad på skolans ekonomi jämfört med tidigare och att de skolor de ansvarar för inte alls eller endast i blygsam utsträckning fått del av några ökade anslag. Pengarna har i stället gått in i kommunernas svarta hål. Bilden stämmer med andra uppgifter. Enligt en undersökning gjord av radions ekoredaktion tänkte av landets kommuner använda de extra statsbidragen för att täcka hål i budgeten - inte till att höja kvaliteten i "vården, skolan och omsorgen", som regeringen utlovat. Vi moderater vill införa en nationell skolpeng som följer eleven. Då säkerställs både elevens fria val av skola och att skolan får de resurser som var tänkt. Vad avser regeringen göra för att utvärdera vad de s.k. Perssonpengarna använts till?
fr · GL111022 · 1998-01-01 00:00:00 — I medierna har det framkommit att regeringen tänker starta en informationskampanj om EMU efter valet. Frågan borde naturligtvis debatteras i valrörelsen, eftersom efter valet kommer att ta ett andra beslut om en EMU-anpassning av grundlagen. Alla konstitutionella hinder för en svensk övergång till euron kommer därmed troligen att vara undanröjda. Orsaken till att vi har ett val före ett avgörande beslut om grundlagen är att denna skall vara svår att ändra. Grundlagen handlar om det demokratiska styrelseskicket och de demokratiska fri- och rättigheterna. Förändringar av grundlagen skall vara genomtänkta och föregås av omfattande diskussion och debatt. Tillfälliga politiska opinioner/majoriteter skall inte enkelt kunna driva igenom förändringar. Avsikten med att det krävs två beslut med ett mellanliggande val är just att frågan skall diskuteras i valrörelsen. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern vad han avser göra för att medborgarna under återstoden av valrörelsen skall kunna ges möjlighet att ta ställning till EMU-anpassningen av grundlagen.
fr · GL111023 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har kommit till min kännedom att kommer att rikta en mycket allvarlig anmärkning till Försvarsmaktens musikcentrum rörande dess hantering av ekonomi m.m. Min fråga är: Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder?
fr · GL111024 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt socialtjänstlagen 2§ skall varje kommun svara för inom sitt område, och enligt 3§ samma lag har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Det innebär i praktiken att personer med hemtjänstbehov skall erhålla detta av vistelsekommunen. I och med åtskilliga kommuners ansträngda ekonomi belastas vissa sommarattraktiva kommuner särskilt hårt. Som exempel kan nämnas att för tillfället har ett tjugotal personer med ganska omfattande vårdbehov. Dessutom belastas utgiftssidan ytterligare eftersom vissa kommuner i landet fr.o.m. den 1mars 1998 även svarar för hälso- och sjukvårdsinsatserna samt för tekniska hjälpmedel. Det vore betydligt rättvisare om hemortskommunen hade fullt betalningsansvar för de individer som tillfälligt vistas i annan kommun. Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att ett rättvisare betalningssätt skall uppnås?
fr · GL111025 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen har det hänt. Ännu en skärgårdsö har blivit helt ödelagd av skarvar. Jungfruholmen i , som tillhör ett fågelskyddsområde inom ett naturreservat, har av 5000 skarvar förvandlats till ett sterilt pinnlandskap utan någon som helst grönska kvar. , , , ... Bit för bit och undan för undan tillåts skarven breda ut sig, ödelägga skärgårdsöar och utradera det kustnära fisket. Så här kan det inte få fortsätta. Måste skarven invadera centrala för att jordbruksministern och regeringen skall inse vad som håller på att ske? uppskattas antalet mellanskarvar enbart i till 50000, vilka sätter i sig fisk. Motsvarande siffra i är fisk. Fiskarter reduceras, balansen rubbas och den miljön förändras. Den tidsbegränsade skyddsjakt och äggprickning som länsstyrelser får ge tillstånd till är inte tillräckligt för att begränsa och balansera skarvbeståndet. En återgång till förutvarande allmänna jakt är därför en nödvändighet, om inte det kustnära fisket och en större del av skärgården helt skall utraderas i bl.a. . Jag har fått jordbruksministerns stöd för denna uppfattning. Dock har ännu ingenting hänt. Min fråga är om jordbruksministern är beredd att verka för att återinföra en längre allmän jakttid på mellanskarven.
fr · GL111026 · 1998-01-01 00:00:00 — SJ-skolan i är en enhet inom SJ som utvecklar och genomför utbildningar främst för personal som skall underhålla lok och järnvägsvagnar. Enheten är självfinansierad vilket innebär att de verkstäder som behöver utbildning betalar denna. har man arbetat aktivt på att sälja utbildning till främst . Dessutom finns planer på att även sälja utbildning till . En utredning tillsattes som hade till uppgift att undersöka möjligheterna att avveckla hela SJ-skolan i . SJ-skolan skulle integreras i s.k. i ett flertal verkstäder ute i landet. ansåg att det inte fanns några samhällsekonomiska vinster i att utlokalisera enheten i och dessutom splittras lärarkompetensen vilket i sin tur leder till sämre utbildningskvalitet. Trots utredningsresultatet har SJ-ledningen beslutat att SJ-skolan i skall läggas ned. Det kan inte vara rätt och riktigt att statliga verk får handskas med skattemedel på ett sådant sätt. Vilka åtgärder avser kommunikationsministern att vidtaga?
fr · GL111027 · 1998-01-01 00:00:00 — Svenska yrkesfiskare har helt andra skattevillkor än yrkesfiskare i våra nordiska grannländer. I infördes ett skatteavdrag för yrkesfiskare. I antogs en lag om särskilt skatteavdrag för danska yrkesfiskare 1992. Svenska yrkesfiskare har inte motsvarande rätt att göra yrkesfiskaravdrag. Trots att både jordbruksministern och den tidigare jordbruksministern har lovat att yrkesfiskarna i skall få rätt till avdrag händer inget i denna fråga. Till yttermera visso har dessutom bifallit skatteutskottets betänkande nr 13 där det bl.a. står "Utskottet förutsätter att regeringen slutför beredningen av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation i förhållande till grannländerna och därefter återkommer till med förslag som tillgodoser motionärernas krav på konkurrensneutralitet." Trots detta beslut av för nära har inget regeringsförslag lagts. Det är uppseendeväckande att regeringen så nonchalerar beslut. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: När avser regeringen förelägga en proposition om införande av ett yrkesfiskaravdrag för svenska yrkesfiskare?
fr · GL111028 · 1998-01-01 00:00:00 — De svenska grisköttsproducenterna är prispressade av en ökad konkurrens från övriga . Regeringen har ännu inte föreslagit några åtgärder för att minska på de skatter och avgifter som snedvrider konkurrensen för svenska bönder, utan väntar på remissvaren på den Björkska utredningen. I norra , där prisraset slår utomordentligt hårt, täcks konsumtionen av griskött till av lokal produktion. Något fläskberg finns inte i och en rimlig utgångspunkt vore därför att produktionen inte får minska. Till bekymren med drastiskt minskad lönsamhet kan en stor del av de norrländska grisköttsproducenterna lägga nya bekymmer föranledda av sommarens regnande. I kan man förmodligen inte räkna med att kunna bärga spannmålsskörden på huvuddelen av arealen. Enligt uppgift ligger spannmål som ägs av i överskottslager i . Detta skulle, under förutsättning av ett pris på ca fritt norrlandsbonden, kunna bidra till att grisköttsproduktionen i norra kan klara sig fram till nästa skörd. Givetvis under förutsättning att det är möjligt att utverka att EU säljer av överskottet till de skördeskadedrabbade norrländska svinuppfödarna. Vilka åtgärder kan jordbruksministern överväga för att de norrländska svinuppfödarna skall komma åt EU:s överskottslager av spannmål i om de drabbas av totalt eller nästan totalt skördebortfall?
fr · GL111029 · 1998-01-01 00:00:00 — har varit extremt regnig. Det har inte bara kommit mycket regn, det har dessutom varit litet sol. Det har skapat stora problem för höskörden, som långt in ännu inte är klar. Ännu större problem förestår, spannmålen mognar inte, särskilt stora är problemen i norra . Det går att med ganska stor sannolikhet förutspå att merparten av spannmålsskörden i norra går förlorad. Tiden som återstår av sommaren är för kort för att spannmålen skall hinna mogna innan frosten kommer. För många kommer det att innebära brist på foder. Att köpa allt sitt foder kan i en sådan situation bli förödande för en jordbruksnäring som redan innan har låg lönsamhet. Även i kan det bli problem med mognad och skörd. finns ingen skördeskadeförsäkring vilket innebär att bonden själv får stå risken. Vad som förestår är inte skördeskada det är katastrof för stora delar av . Jag anser att i en sådan här situation skall samhället hjälpa de enskilda jordbrukarna att klara den uppkomna situationen. Mot denna bakgrund anhåller jag att få ställa följande fråga till jordbruksministern: På vilket sätt förbereder regeringen åtgärder för att bistå jordbrukare, som på grund av väderförhållandena inte kunnat skörda sina spannmål eller inte fått någon skörd alls.
fr · GL11103 · 1998-01-01 00:00:00 — De statliga anslagen till den reguljära verksamheten i kommuner, landsting och högskolor minskar successivt. Anslagen till olika projekt minskar däremot sällan, och i en del fall ökar de rent av i reella termer. På fältet kallas dessa anslag "Funny-Money". Alltmer av tid och kreativitet måste nu i kommuner, landsting och högskolor ägnas åt att försöka finansiera verksamheten via denna form av medel. Det har utvecklats en ritual av speciella kodord nödvändiga i ansökningarna. gällde det ord som helhetssyn och rättvisa. handlar det om nyckelorden samverkan, ökat självförtroende, våld och segregation. Denna form av ritual kostar både tid och arbete, och detta både ute på fältet och vid centrala myndigheter. Min fråga är: Är finansministern beredd att utreda möjligheterna att överföra stora delar av projektanslagen till den ordinarie medelsfördelningen?
fr · GL111030 · 1998-01-01 00:00:00 — anmäldes ca 575200 brott till polisen. Det är en ökning jämfört med . Detta innebär att det totala antalet anmälda brott nu ligger på ungefär samma nivå som . Efter en nedgång fyra första år har trenden vänt uppåt. Detta är denna uppåtgående trend som fortsatt också . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad avser regeringen göra för att bryta den negativa trenden i brottsutvecklingen?
fr · GL111031 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från , Posten Privatekonomi, kan studenter som arbetar extra för att förbättra sin ekonomi drabbas av mer än hundraprocentiga marginaleffekter. När man lägger ihop effekterna av minskade studiemedel, sänkt bostadsbidrag och inkomstskatt, kan det enligt denna uppgift bli minus i den studerandes plånbok. Marginaleffekter i närheten av eller är alltid kontraproduktiva. Särskilt allvarligt blir detta i perspektiv av att alltfler vuxna med familj och ekonomiska åtagande för utom sin egen person, numera studerar och försörjer sig på studiemedel under längre eller kortare perioder. Jag vill med anledning av dessa uppgifter fråga utbildningsministern om han är beredd att vidta åtgärder som innebär att studerande med studiemedel får behålla en rimlig andel av sina extrainkomster.
fr · GL111032 · 1998-01-01 00:00:00 — Den 18augusti 1998 träffades ett avtal mellan och Fastigo. Avtalet slöts efter det att en facklig organisation, , varslat om sympatiåtgärder, vilka inte stod i någon som helst rimlig proportion till vad avtalet gällde och som kunde fått enorma skadeverkningar för hela nationen om det igångsatts. Tillvägagångssättet visade att konflikträtten kan missbrukas mycket grovt av en ytterst oansvarig facklig organisation! Vilka åtgärder är arbetsmarknadsministern beredd vidtaga i syfte att förhindra grova missbruk av konflikträtten?
fr · GL111033 · 1998-01-01 00:00:00 — När en jordbrukare ansöker om arealbidrag skall han i samband med detta betala kartavgift. När underrättelse om beslut erhålles, föreläggs jordbrukaren i hotfulla ordalag att senast ett angivet datum betala in kartavgiften. Om detta ej sker före angivet datum kommer ansökan om arealbidraget att avvisas. Detta är synnerligen anmärkningsvärt ur två aspekter. För det första bör inte myndigheter använda denna hotfulla och nedsättande ton mot den som rättmätigt söker och erhåller bidrag. För det andra finns en stor rättsosäkerhet i detta förfarande. Den ansökande kan ju ha skäl för att ej hinna betala in kartavgiften före angivet datum på grund av sjukdom, resa e.d. Jordbrukaren förlorar då sin rättmätiga ersättning. Detta förfarande är svårt att acceptera i ett rättssamhälle. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet om hon avser ta något initiativ för att rätta till dessa missförhållanden.
fr · GL111034 · 1998-01-01 00:00:00 — Friskolereformen har öppnat upp möjligheten att behålla och utveckla många landsbygdsskolor. Det är påfallande med vilket engagemang föräldrar, skolpersonal och elever arbetar i dessa friskolor. Detta trots att man ekonomiskt missgynnas i förhållande till den kommunala skolan. Särskilt tydlig blir orättvisan när det gäller kostnaden för skolskjutsar. När den kommunala skolan finansierar sin skolskjutsverksamhet via skattsedeln, tvingas landsbygdens friskolor ordna sin finansiering på egen hand. Det innebär i praktiken att många av landsbygdens föräldrar får betala skolskjutsverksamheten i kommunen två gånger. En gång via skattsedeln för att betala andra barns skolskjutsar och en andra gång genom att själv ordna/finansiera skolskjuts för sina egna barn. Detta är en tydlig orättvisa, något regeringen säger sig vilja bekämpa. Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att ta initiativ till att skapa rättvisa för landsbygden så att också skolskjutsverksamhet för friskolor finansieras via offentliga medel?
fr · GL111035 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt ett pågående forskningsprojekt som har redovisats framgår att folkomflyttning inte ökar möjligheterna att lösa sysselsättningskrisen i landet. Bl.a. säger forskarna att "De arbetslösa har större chans att få jobb om de stannar på hemorten än om de flyttar till någon storstadsregion". (den 17augusti 1998). Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Mot bakgrund av de publicerade forskningsresultaten, är arbetsmarknadsministern nu beredd avskaffa flyttningsbidraget som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, eftersom den bara leder till folkomflyttning men inte till några nya jobb?
fr · GL111036 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade den 11juni att fastställa den nationella väghållningsplanen. Beslutet innebär bl.a. att ombyggnaden av väg E4 förbi nu lyfts ur planeringen. Reaktionerna från bl.a. i , kommun och ca 400 markägare mot beslutet har med fog varit kraftiga. slog 1993 fast att väg E4 skall byggas ut till motorvägsstandard. har följt upp beslut genom att upprätta bl.a. arbetsplan, utifrån givna planeringsdirektiv innebärande rimliga avvägningar mellan bl.a. ekonomi, trafiksäkerhet, miljö och kulturhänsyn. I väghållningsplanen beslutar regeringen nu att "objekt förbi inte aktualiseras ". E4:an byggs således om till motorvägsstandard mellan och med undantag av förbifart . Med anledning av beslutet vill jag fråga kommunikationsministern: Vad tänker kommunikationsministern göra för att undanröja de planeringsproblem som finns för kommuner och enskilda i Markarydstrakten?
fr · GL111037 · 1998-01-01 00:00:00 — Det kvarvarande antalet lanthushållsskolor i landet är mycket litet. i är en av de kvarvarande. Intresset för skolan har av antalet sökande att döma varit stort. För att utöka möjligheterna till att kvarleva och utvecklas har skolan ansökt om att få inrätta ett antal 3-åriga specialprogram med riksintag. Till del har emellertid skolans ansökan avslagits vilket försvårar en utveckling av skolan. Jag förmodar att skolministern liksom jag anser att de kvarvarande lanthushållsskolorna utgör ett viktigt komplement till övrig utbildning i landet. Jag vill med anledning av det anförda fråga: Vad avser skolministern att vidtaga för åtgärder för att stärka de få kvarvarande lanthushållsskolorna?
fr · GL111038 · 1998-01-01 00:00:00 — Mellan och hamnarna runt transporteras närmare en miljon ton oljeprodukter . gick i stort sett allt med fartyg. Under den senare delen av 1996 gick in och startade det s.k. Oljetåget. kör SJ tre tåg med en sammanlagd kapacitet av ca . Enligt uppgifter i medierna sätter statliga SJ fraktpriserna på Vänernhamnarna lågt. Priset per ton är nu nere på 30-35kr. Till där ingen konkurrens från fartyg finns tar SJ 50-55kr per ton för frakterna. agerande ger nu snabbt resultat. Nu i dagarna kom beskedet att oljehamnen i stängs. Vem tjänar på att sjöfarten nu konkurreras ut från denna trafik och att olja som har fraktas i miljösäkra fartyg med dubbelskrov, nu plötsligt förs upp på land? Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga om statsrådet avser att ta något initiativ till att säkerställa konkurrens på lika villkor.
fr · GL111039 · 1998-01-01 00:00:00 — har cirka en miljon reumatiker. Det är vår största folksjukdom och en stor del av dem är beroende av vård, mediciner och rehabilitering. En väl fungerade vård och rehabilitering är av största vikt för att undvika alltför långa sjukskrivningar och många förtidspensioneringar. De två reumatikersjukhus som finns, och , där behandling och träning ges , har en oviss framtid. Dessa behandlingar kan betyda mindre smärta, mindre mediciner och assistans eller hemhjälp. Det kan också betyda en operation med efterföljande träning som lägger grunden för ett nytt liv. De kostnader staten har för sjukskrivningar och förtidspensioneringar kan minskas genom rehabilitering i ett tidigt skede. anser att sjukhusen skall vara ett nationellt ansvar. Det vore en katastrof för de reumatikersjuka om det akut nedläggningshotade i inte bibehålls i någon form. Den samlade kunskapen måste bevaras för att ge en vård värd namnet. Min fråga till socialförsäkringsministern är: Avser ministern verka för ett nationellt statligt ansvar för reumatikersjukhusen, för att t.ex. kunna upprätthålla specialistkompetensen, genom ekonomiskt stöd till de två reumatikersjukhus som finns ?
fr · GL11104 · 1998-01-01 00:00:00 — Energiuppgörelsen mellan , och samt beslut om en uthållig energiförsörjning, vilket stöds av samma partier, innebär att villaägare med direktverkande el kan få bidrag för att byta ut sina välfungerande och miljövänliga elsystem till t.ex. eldning med ved i braskamin. Många kommuners är med all rätta mycket kritiska till detta då braskaminer inte är ett miljövänligt alternativ. Vedeldning ger förutom besvärande rök, vilket är ett stort problem för vissa allergiker, nedfall av tungmetaller. Det räcker att ett par tre villor i ett villaområde eldar med ved för att luften skall bli klart negativt påverkad. Man måste onekligen fråga sig om det är detta som är förnyelsen på energiområdet. Ärligare skulle vara att kalla det en återgång till gamla tider då röken från skorstenarna, särskilt , låg tät kring husen. Min fråga till näringsministern är: Vad avser näringsministern göra för att den miljövänliga direktverkande elen inte byts ut mot miljöovänliga vedeldade braskaminer?