frs · GM12547 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad regeringen avser göra för att underlätta återförening mellan kosovoalbaner i och släktingar som är på flykt i och . Huvudprincipen för och det internationella samfundet i övrigt är att de som fördrivits från skall stanna i dess närområde. Ett viktigt skäl till detta är att underlätta flyktingarnas återvändande. Den etniska rensningen får inte bli bestående. Ju längre från närområdet man hamnar ju mer kan komplikationer uppstå inför ett återvändande. För att och , som härbärgerar flertalet av dem som flytt , skall kunna ta hand om alla flyktingarna på ett tillfredsställande sätt och ge nya skyddsbehövande fritt tillträde krävs att länderna får tillräckligt stöd utifrån och att detta stöd samordnas. Ett mycket omfattande stöd erhålls i samordning av FN:s flyktingkommissarie (). har ställt avsevärda resurser till förfogande för UNHCR och () samt andra FN-organ och enskilda organisationer. För att göra det möjligt för att ha öppna gränser för de skyddsbehövande har UNHCR vädjat till länder utanför regionen om att möjliggöra överföring av 100000 personer. Ett stort antal länder har gjort åtaganden som mer än väl svarar mot detta önskemål. har öppnat möjligheten att tillfälligt överföra upp till 5000 personer från närområdet, vilket gör att överföring kan ske även från annat håll än om så skulle behövas. Denna överföring sker i nära samråd med UNHCR. överförs 450-500 personer till . Vi tar alltså vårt ansvar fullt ut. Jag vill i sammanhanget framhålla, att överföringsmöjligheten gäller personer från oavsett deras etniska tillhörighet. Inom ramen för de kriterier regeringen ställt upp för bör, när det är praktiskt möjligt, hänsyn tas till om en person har anknytning till . Enligt vad jag inhämtat hos har inemot en tredjedel av de först överförda släktingar i . För den som har en släkting med svenskt eller annat nordiskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd i gäller vanliga regler för familjesammanföring. Om anknytningspersonen i kommit hit genom den nu pågående humanitära överföringen finns det möjlighet för kärnfamiljen att få återförenas här. Andra släktingar, dvs. utanför kärnfamiljen, kan bli aktuella i den fortsatta humanitära överföringen från Kosovos närområde. Visering krävs för medborgare i . Detta sker i enlighet med beslut som i enighet fattats av om vilka länder som skall omfattas av viseringskrav. varken kan eller vill avvika från detta gemensamma beslut. Praxis i enskilda viseringsärenden bestäms av . Möjligheterna till visering är under nuvarande förhållanden mycket begränsade. Anledningen är att visering bygger på förutsättningen att det rör sig om tillfälligt besök i och att man kan utgå från att besökaren kommer att lämna landet när viseringstiden går ut. Under nuvarande förhållanden kan man inte utgå från att så är fallet. Det krävs därför starka humanitära skäl, som inte beror på det nuvarande läget i , för att visering skall beviljas. Det kan exempelvis gälla deltagande i en nära anhörigs begravning i . När det gäller skäl som sammanhänger med den nu rådande situationen i Kosovo har regeringen i viss utsträckning möjliggjort inresor genom den pågående överföringen från närområdet. Självfallet prövas också asylansökningar av personer som utan visering tagit sig till . Den förordning om tidsbegränsade uppehållstillstånd, som trädde i kraft den 29april, gäller också i sådana fall. Utöver den personal hos , som är engagerad i för uttagningen och överföringen till , finns viss UD-personal i för att kunna hantera ansökningar om familjeåterförening i ingivna av personer i regionen. Även andra ambassader i regionen, undantaget av uppenbara skäl, hanterar ansökningar vartefter de kommer in. Avslutningsvis vill jag, som jag även gjort i andra sammanhang, framhålla nödvändigheten av ett mycket omfattande internationellt återuppbyggnadsprogram i Kosovo för att skapa förutsättningar för återvändande och sådana förhållanden att alla dess invånare kan leva tillsammans utan diskriminering på grund av sin etniska tillhörighet. är berett att ta sin del av ansvaret för att regionen inte efter de sönderslitande konflikterna och övergreppen mot mänskliga rättigheter skall bli en latent oroshärd för framtiden. Fram till den förvärrade situationen den 24mars tog olika initiativ för att stärka det civila samhället i Kosovo, en inriktning som åter krävs när en uppgörelse nåtts.