ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11753 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett stort problem för många barnfamiljer är att tiden inte räcker till både för förvärvsarbete och arbetet i hemmet. Resultatet blir att alltfler småbarnsföräldrar känner sig stressade och otillräckliga vilket inverkar negativt på individens hälsa. En effekt som är än mer alarmerande är att barnen får för lite tid med sina föräldrar. vet vi att arbetslösheten är stor och många skulle inget hellre önska än att ha ett arbete. Om det blev möjligt att till rimliga priser köpa olika hushållstjänster skulle dels svart arbetskraft bli vit som nya jobb skulle tillskapas. skulle många stressade familjer på så vis få mer tid tillsammans. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser regeringen att lägga förslag som möjliggör subventionerade tjänster inom hushållssektorn?
fr · GL11754 · 1998-01-01 00:00:00 — den 12maj skottskadades den kände förkämpen för mänskliga rättigheter, Akin Birdal, svårt vid ett mordförsök på hans kontor i . Flera av oss riksdagsledamöter har träffat Akin under våra undersökande resor till , då vi samlat fakta i frågor kring mänskliga rättigheter. Akin Birdal, som är ordförande i människorättsförbundet , har länge kritiserat den turkiska regeringen bl.a. för hur den behandlar kurderna och för bristande respekt vad gäller de mänskliga rättigheterna. Den turkiska regeringen måste givetvis se till att dådet utreds och att de ansvariga ställs inför rätta. Har den varit i kontakt med turkiska myndigheter och försäkrat sig om att så är fallet? Om mordförsöket ser ut att bli "sopat under mattan" borde snabbt ta initiativ till ett gemensamt agerande från EU-länderna, för att få den turkiska regeringen att ta itu med de ständiga kränkningarna av mänskliga rättigheter i . Vad avser ministern göra för att markera den hållning till detta attentat?
fr · GL11755 · 1998-01-01 00:00:00 — I regeringens proposition Transportpolitik för en hållbar utveckling föreslogs det att järnvägen skulle få kraftigt sänkta banavgifter. Regeringens avsikt med denna förändring var att av miljöskäl öka järnvägens konkurrenskraft gentemot vägtrafiken. Kritik framfördes mot detta förslag. Bl.a. beroende på att förslaget verkade ligga på en mycket grund analys angående hur konkurrensytan ser ut mellan de olika transportslagen. Vi har tidigare varnat för att det fanns risk för snedvriden konkurrens gentemot den kustnära sjöfarten eftersom den ofta konkurrerar med järnvägen om samma slags gods, t.ex. frakt av olja och oljeprodukter. Det är ingen självklarhet att miljön vinner på att gods överförs från sjöfarten till järnväg. Det är heller ingen vinst för näringslivet om staten genom att kraftigt ändra marknadsförutsättningarna orsakar en åderlåtning av den kustnära sjöfarten. Vi har fått tydliga signaler som tyder på att i första hand Vänersjöfarten kommer att drabbas hårt. Den har inte råd att förlora gods på marginalen. Minskar godsvolymerna kommer inte bara rederiernas intäkter att minska utan också hamnarna påverkas negativt då deras intäkter uteslutande kommer från sjöfarten. En minskande volym skulle därmed få till effekt att sjötransporterna på i stort sett upphör. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till kommunikationsminister : Har ministern för avsikt att vidta några åtgärder för att motverka en åderlåtning av Vänersjöfarten?
fr · GL11756 · 1998-01-01 00:00:00 — har ett tiotal av samernas heliga trummor s.k. trolltrummor. Dessa trummor användes av samernas andliga ledare, nåjderna. På olika museum i finns det nåjdtrummor, men den största samlingen innehas av i . De heliga nåjdtrummorna borde exponeras och inte ligga i en källare. Det skulle kunna ske både genom tillfälliga utställningar på och genom en permanent utställning på museet i . planerar att ha en utställning i och en i nu . Men övrig tid, när trummorna inte ingår i någon utställning, förvaras de i museets källare. Avser ministern verka för att nåjdtrummorna, som innehas av , ställs ut permanent vid samiska museer som t.ex. museet i ?
fr · GL11757 · 1998-01-01 00:00:00 — Stora miljökatastrofer sker fortfarande runt omkring i världen. Den senaste är den i där en gruvdamm ägd av företaget brustit. Olyckan föranleddes av att dammen börjat läcka utan att åtgärder sattes in, trots att miljöorganisationer i larmade om läckan . ha fler miljöskandaler på sitt samvete. I har det framkommit att skeppat avfall till ett chilenskt företag som sedan dumpat avfallet i ett öppet lager. Avfallet bestod av toxiska sopor. Det är inte förenligt med miljöarbetet runt om i världen att det skall vara så lätt för stora bolag att kringgå den miljölagstiftning som finns, både i varje nation och internationellt. Krav ställs nu i på att en kommission skall tillsättas som utreder och dömer i ansvarsfrågan kring agerande. Min fråga till näringsministern är följande: Avser näringsministern vidta några åtgärder för att få storföretag att ta ett miljömässigt och etiskt ansvar för sin verksamhet?
fr · GL11758 · 1998-01-01 00:00:00 — /har meddelat att man beslutat lägga ned tillverkningen av läkemedlet Apekumarol. För tusentals patienter innebär det att man måste övergå till läkemedlet Waran som är det enda liknande preparat som kommer att finnas kvar på marknaden. Denna övergång som måste ske under mycket noggrann kontroll och provtagning kommer att förorsaka landstingen ökade kostnader med åtskilliga . Men vad värre är kommer många patienter inte att klara denna övergång eftersom preparaten inte är helt lika och innehåller något olika substanser. För vissa skulle det ge svåra biverkningar och för andra skulle inte medicineringen ge avsedd effekt. Omställningen i sig innebär också risker för patienterna. Det aktualiserar frågan vem som har ansvaret för att inte, för vissa patientgrupper, livsviktiga mediciner försvinner bara för att ett enskilt läkemedelsföretag inte längre anser att tillverkningen är lönsam. Min fråga till socialministern är därför: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att trygga tillgången på livsviktiga mediciner när ett läkemedelsföretag av lönsamhetsskäl upphör med tillverkningen?
fr · GL11759 · 1998-01-01 00:00:00 — Marknätet är den teknik för digitala TV-sändningar som medger minst antal kanaler och tjänster, det ger inte möjlighet till interaktivitet och det är dyrare än exempelvis satellitsändningar. Möjligheterna till en stark politisk styrning av TV är det enda kvarvarande skälet för valet av marknätet. Jag anser att politikerstyrning av medier i stället bör ersättas med en fri tävlan mellan olika program och olika teknik. Det skulle gynna tittarna, förbättra TV-utbudet och gagna teknikutvecklingen. vd har enligt olika tidningsartiklar uttalat att han anser det onödigt att bygga ut marknätet för digital TV ytterligare. "- - - Att bygga ut marknätet till samtliga hushåll skulle kosta oerhört mycket pengar. Därför borde man nöja sig med att bygga det markbundna nätet på de områden som finns och möjligen också i och . Resterande områden klarar man i stället via satellit", säger . "Besparingen för SVT skulle bli mycket stor. ", enligt . Citaten hämtade från tidningen nr 1, 98. uttalanden sticker effektivt hål på regeringens tidigare argument för val av marknätet som har varit lägre kostnader och tillgänglighet för hela landet. Kommer statsrådet att lägga förslag om att marknätet skall täcka hela landet?
fr · GL1176 · 1998-01-01 00:00:00 — SSI, , varnar för att viktig strålskyddsmätning håller på att rustas ned. FOA läggs ned och risken finns att mätningen av radioaktiva utsläpp minimeras. står nedfall av radioaktivitet för en av de svåra påfrestningarna i vår miljö. Beredskapen måste höjas i stället för att sänkas. Vid visade det sig att mätutrustningen i inte räckte till. Hotet ökar ständigt från de åldrande kärnkraftverken i världen. Mätningen av gammastrålningen över räcker inte till . Dessutom är mätning av alfastrålare nästan obefintlig. Detta gäller främst radioaktiva ämnen som plutonium. Det behövs mobila enheter för att snabbt kunna mäta över stora ytor, t.ex. av jod. mäts nedfall på åtta fasta stationer. Kommer antalet att reduceras? Hur går det med mätningar från flygplan? SSI vill förse med 20 mobila automatiska stationer för mätning av doser från mark, bilar och helikoptrar. Förutom att mätning av strålning hotas att reduceras, oroas man också över att kompetensen försvinner i och med att åtta doktorandtjänster på området dragits in. SSI anser att det behövs skjutas till för att klara beredskapen mot radioaktiva utsläpp. Min fråga till miljöministern är: Vad avser ministern göra så att beredskapen för mätning av radioaktiva utsläpp upprätthålles?
fr · GL11760 · 1998-01-01 00:00:00 — nåddes vi av budet att den mest kände förkämpen för mänskliga rättigheter i , Akin Birdal, utsatts för ett allvarligt attentat och skadats svårt. stöder arbetet för mänskliga rättigheter i på flera sätt, bl.a. med ekonomiskt bistånd till rehabilitering av tortyrskadade. Detta arbete är inte lätt eftersom de som arbetar med mänskliga rättigheter i är en nagel i ögat för myndigheterna och utsätts för ständiga trakasserier, t.ex. omotiverade åtal och stämningar. Det är lätt att misstänka att myndigheterna inte gör allt de kan för att få tag på förövarna av detta dåd och ställa dem inför rätta. Dådet fokuserar på det mer långsiktiga problemet hur de människor och organisationer som arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter skall kunna skyddas mot attentat och övergrepp. Det är angeläget att sätter tryck på för att få dem att utarbeta en strategi som gör det möjligt att arbeta med mänskliga rättigheter i . Är regeringen beredd att ställa krav på för en strategi för att förbättra möjligheterna att arbeta med mänskliga rättigheter?
fr · GL11761 · 1998-01-01 00:00:00 — Utgifterna för boendet är en stor post för de flesta barnfamiljer. För många går av nettoinkomsten till boendet. Bostadsbidragen har ofta gjort det möjligt för barnfamiljer att välja ett boende efter familjens behov och önskemål. Huvuddelen av alla barnfamiljer önskar ett boende i eget hem och av barnfamiljerna bor i småhus. Den bostadspolitiska utredningen och den framlagda bostadspolitiska propositionen anger båda som portalparagraf att boendepolitiken särskilt skall främja en god uppväxt för barn och ungdomar. stöder en sådan målsättning. Boendemiljön är för oss kristdemokrater en del av familjepolitiken. har vår målsättning också varit att göra det möjligt för familjer att ge barnen ett eget rum, särskilt under skolåren. Med de regeländringar som trädde i kraft , de individuella inkomstgränserna och ytbegränsningsreglerna, omöjliggörs ett förverkligande av dessa mål. Den bostadspolitiska propositionen föreslår tyvärr heller inga åtgärder som kan hjälpa till i rätt riktning. Min fråga till inrikesministern är således: Vad avser inrikesministern vidta för åtgärder för att dessa mål skall kunna förverkligas?
fr · GL11762 · 1998-01-01 00:00:00 — har anslagit till fackliga organisationer som skall användas för uppsökande verksamhet av medlemmar som skall informeras om . LO, TCO, , och har härigenom fått dela på sammanlagt . En facklig organisation som inte får del av dessa medel är Ledarna, som med sina ca 65000 medlemmar uteslöts ur TCO . Ledarna lägger trots detta ned ett stort arbete och mycket pengar på att stödja sina arbetslösa medlemmar på olika sätt och har kongressbeslut på att alla i organisationen skall delta i detta arbete. Inför har en arbetsgrupp utarbetat en rapport om insatser för arbetssökande medlemmar. Den visar att organisationen ger denna fråga hög prioritet. I rapporten beskrivs också och ett antal lokala projekt som genomförts i olika delar av landet. Min fråga till utbildningsministern är: Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att Ledarna skall kunna få del av anslaget för uppsökande verksamhet?
fr · GL11763 · 1998-01-01 00:00:00 — Statsrådet förklarade i samband med en interpellationsdebatt i kammaren att vi inte sänder tillbaka personer till Kosovo. Vad statsrådet inte nämnde var att i enlighet med sänder tillbaka kosovoalbaner till om de nekats asyl där innan de kommit till . sänder tillbaka kosovoalbaner till Kosovo. sände en kosovoalban tillbaka till där han sitter i fängelse för att vidaresändas till Kosovo. Hans gravida hustru, som av en tillfällighet inte var hemma när polisen kom, har gömt sig här i . Min fråga blir därför: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förhindra att vi sänder tillbaka människor till Kosovo via tredje land?
fr · GL11764 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom finns ett väl fungerande utbyte inom Skandiatransplant. Det är en nordisk samarbetsorganisation som grundats på initiativ av expertkommitté i transplantationsfrågor. Skandiatransplant bildades formellt 1993. Syftet med verksamheten är att ombesörja utbyte av organ och vävnad, handha en databas och förmedla information från denna, medverka till att främja tillgången på mänskliga organ och vävnader för transplantation samt stödja vetenskaplig forskning. Samarbete förekommer även med andra europeiska organisationer som arbetar med utbyte av organ, särskilt Eurotransplant och Authority. Organ som inte kan användas inom Skandiatransplant erbjuds dessa organisationer. Och de erbjuder Skandiatransplant sina överskott. "Organhandel" förekommer inte mellan de länder som deltar i samarbetet. Men ökar klyftan mellan behovet och tillgången på organ och vävnader för transplantation. Frågan är hur regeringen arbetar för att på ett tryggt sätt vidga det nuvarande samarbetet till att omfatta fler länder än . Min fråga till regeringen är vad socialminister vidtagit för åtgärder för att fler länder än skall kunna delta i utbyte av organ och vävnader för transplantation.
fr · GL11765 · 1998-01-01 00:00:00 — Finansministerns arbete och engagemang för att få fondbolagen att redovisa vilka avgifter som tas ut är mycket bra. Något som är lika allvarligt är bankernas höga avgifter och krångliga information som gör det omöjligt att jämföra mellan olika banker. Min fråga till finansministern är: Är finansministern beredd att medverka till att bankernas avgiftsinformation förenklas så att jämförelser mellan banker kan göras?
fr · GL11766 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har väckt stor uppståndelse inte bara i utan i hela landet hos alla dem som arbetar med ideellt arbete i stiftelser för hjälpverksamhet att skattemyndigheten nu vill beskatta dessa. Man tar nu som ett testfall för att skapa prejudikat, kyrkliga , där alltid överskott från någon del av verksamheten täcker annat som ger underskott eller förs över till följande års hjälpverksamhet I en artikel i tidningen talas det om "ett dråpslag mot allt ideellt arbete i hela landet". Därtill kan man lägga att det kan bli ett dråpslag mot de alkoholister, hivsmittade, drogmissbrukare och andra för vilka utgör räddningen. Från skatteförvaltningen anförs att det är fråga om "barmhärtighetsinrättning" vilket inte är skäl nog att slippa skatt. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad ämnar statsrådet göra för att förhindra att skatter knäcker ett välbehövligt ideellt barmhärtighetsarbete i ?
fr · GL11767 · 1998-01-01 00:00:00 — har på uppdrag av gjort en intern utvärdering av hur personalen vid arbetsförmedlingarna klarat sina arbetsuppgifter. I utvärderingen visas att af-personalen i enligt arbetsgivare och arbetssökande utfört sina arbetsuppgifter sämst eller nästan sämst i . I en tidningsintervju säger länsarbetsdirektören att detta dåliga resultat kan förklaras med den svåra arbetsmarknadssituationen i länet. Tillgången på jobb är liten förutom för några få företag som i stället har rekryteringsproblem eftersom det är brist på civilingenjörer. Jag anser att den stora orsaken till att personalen inte hinner med sina egentliga arbetsuppgifter är de s.k. volymmål som regeringen tvingar af-personalen att uppfylla. I stället för att få tid till kontakter med arbetsgivare och förmedla riktiga jobb måste af-personalen syssla med allehanda håll-i-gång-kurser för att hålla ned arbetslöshetsstatistiken. Det har också inneburit att det inte funnits pengar för att kunna erbjuda arbetssökande yrkesutbildning inom yrkesområden där det varit brist på arbetskraft. Det är hög tid att ge dem den möjligheten genom att ta bort volymkraven. Låta dem få tillfredsställelsen att kunna visa vad de kan, ge dem arbetsglädjen tillbaka, få visa att de är mycket kunniga och mycket kompetenta. Min fråga är: När skall volymmålen tas bort?
fr · GL11768 · 1998-01-01 00:00:00 — De som lider av den kroniska sjukdomen Myastenia Gravis (MG) använder regelbundet Mestinon eller Mytelase, vilka är långtidsverkande, och Neostigmin, som är snabbverkande. slutade att tillverka Neostigmin-tabletter, vilket skapade stora problem för ett antal MG-sjuka. Neostigmin tillverkas visserligen i kapslar av Apoteksbolaget men dessa har visat sig medföra svåra problem för de MG-sjuka som tidigare använde medlet i tablettform. har osäkerhet uppstått om den framtida tillverkningen av samtliga nämnda mediciner för MG-sjuka. har ingen formell möjlighet att förhindra tillverkarna att avregistrera läkemedel som man inte vill fortsätta att tillverka. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad avser regeringen att göra för att garantera att de MG-sjuka får tillgång till sina livsviktiga mediciner nu och ?
fr · GL11769 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns en stor efterfrågan på sjukgymnastik. En etableringskontroll råder genom att landstingen avgör om en privat sjukgymnast skall få samverkansavtal med sjukvårdshuvudmannen. Många landsting är restriktiva med dessa avtal, vilket medför att patienter inte får tillgång till den vård de skulle vilja ha. Många lediga arbeten finns för etablerade sjukgymnaster, medan arbetslösheten bland sjukgymnaster som inte kunnat etablera sig är hög. Här finns för övrigt flera av de kategorier som regeringen säger sig värna: småföretagare, kvinnor och privata entreprenörer. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern vidta åtgärder för att etableringsmöjligheterna för sjukgymnaster underlättas?
fr · GL1177 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är anmärkningsvärt att socialdemokraterna trots människors oro och de stora behoven har valt att skära ned på polisens resurser. Vi moderater accepterar inte den nedrustning av polisen i län som ägt rum . Människors rättstrygghet måste kunna garanteras. Mellan och samma månad 1997 minskade antalet poliser i län med 52 tjänster, till 430. Antalet polisaspiranter minskade med 28, från 33 till 5 tjänster. Den civilanställda personalen minskade från 166 till 145 årsarbetskrafter. Totalt omfattar besparingarna för polismyndigheten i län . väntar - enligt uppgift - ytterligare neddragningar. Polisen i länet tvingas spara fram . Mycket talar för att den civilanställda personalen kommer att reduceras än mer, men också förtida pensionering av poliser kan bli aktuell. En ytterligare neddragning av antalet civilanställda innebär att poliser måste användas för administrativa och enklare sysslor. Risken är därför att den operativa verksamheten blir lidande. Det blir färre poliser på gator och torg. Allmänheten har rätt att förvänta sig god service och hjälp i svåra situationer. Polisen måste därför ges rimliga förutsättningar att klara sin uppgift. Vad avser justitieministern göra för att ge polisen i län rimliga ekonomiska förutsättningar för att klara sin uppgift?
fr · GL11770 · 1998-01-01 00:00:00 — har inbjudit till en konferens i om kvalitet och förbättringsarbete vid universitet och högskolor. Programmet innehåller rubriker som: Ledarskapets roll, TQM i högre utbildning, Förnyelse av undervisnings- och examinationsformer, Studenternas delaktighet, Administrativa processer, Personlig utveckling som kvalitetshöjande faktor, Samverkan med omvärlden, Kvalitetsutveckling av forskarutbildning och forskning, m.m. Jag slås av att ingen rubrik anslår jämställdhet som en kvalitetsfråga, inte ens i brödtexterna finns ordet, trots att riksdag och regering har slagit fast att jämställdhet är en fråga om kvalitet i högre utbildning och forskning. är en myndighet under som har ett speciellt ansvar för att följa upp, utvärdera och påverka uppsatta jämställdhetsmål. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att uppfylla intentionerna i jämställdhetsarbetet i den högre utbildningen?
fr · GL11771 · 1998-01-01 00:00:00 — De senast beslutade ändringarna i förhållandet och möjligheterna för humanistiska forskare har väckt stor uppståndelse inte bara bland de närmast berörda utan i hela den svenska forskarvärlden. Även utomlands ställer sig många forskare frågan vad som kommer att hända med forskningen i . Forskningen inom olika discipliner är till sin karaktär mycket olika, och lika litet som runda pluggar passar till fyrkantiga hål, passar formerna för naturvetenskaplig forskning för de sociala och humanistiska domänerna. Mycket av forskningen på dessa områden har i vårt land utförts på deltid av t.ex. gymnasielärare. Härigenom har vi kunnat få en ömsesidig befruktning av gymnasieskola och universitet. Självfallet tar forskning som bedrivs och måste få göra det, och den ger också andra värden. Många som påbörjat sin grundutbildning med sikte på forskarutbildning eller hunnit påbörja denna, ser nu sin akademiska bana försvårad eller t.o.m. spolierad. Det värsta om man ser till samhällets sätt att använda sina humanresurser och dessutom ur rättvisesynpunkt, är att frågan om möjligheter att forska främst inom humaniora blir en plånboksfråga. Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta för att förhindra att den humanistiska forskningen blir väsentligt försvårad genom de nu beslutade förändringarna?
fr · GL11772 · 1998-01-01 00:00:00 — Sökande till Industriell Ekonomi vid i har lockats till linjen genom följande information i kurskatalogen: "kan du ta ut en ingenjörsexamen eller söka vidare till civilingenjörsutbildning vid ". Det har senare framkommit att högst femton studenter per årskurs kan erbjudas plats vid LiTH. kurskatalog har ändrats så att det nu påpekas att enbart ett visst antal studenter kan få läsa vidare på LiTH. För de studenter som redan påbörjat linjen på felaktiga premisser har dock ingen kompensation utgått och flertalet av dem har alltså ingen möjlighet att bygga på utbildningen. har länge framfört kravet på en ökad rättssäkerhet för studenter. Det måste ges möjlighet för studenterna att få sin sak prövad då de drabbas av missförhållanden inom utbildningsväsendet. Vi har bl.a. förespråkat att informationsplikt bör åläggas högskolorna, samt att man bör utreda möjligheten till ett oberoende med främsta uppgift att ge högskolorna en "kvalitetsstämpel". Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att förbättra studenters rättssäkerhet?
fr · GL11773 · 1998-01-01 00:00:00 — Svenska medborgare, utlänningar bosatta i samt i vissa fall även personer som tillfälligt vistas i vårt land kan dömas här i riket för brott de begått utomlands. En klar begränsning är dock kravet på dubbel straffbarhet, dvs.villkoret att gärningen var straffbar även i landet där brottet begicks. Vissa undantag har gjorts från detta krav, exempelvis beträffande brott mot eller en svensk allmän inrättning. Det finns även ett generellt undantag för brott vars straff enligt svensk lag är fängelse . För sexualbrott medger därför endast fall av grov våldtäkt undantag. Kravet på dubbel straffbarhet bygger på att den enskilde skall "ta seden dit han kommer" straffrättsligt. Olika länders moral- och sedlighetsuppfattningar skiljer sig dock. Kommersiell sexuell exploatering av barn är inte ett brott i alla länder. En pedofil som förgripit sig på ett barn i en stat där detta inte är straffbelagt eller där åldersgränsen skiljer sig från den svenska kan därför inte dömas i vårt land. Genom förbinder sig att alltid sätta barnets bästa, oavsett nationalitet, främst. Detta rimmar illa med kravet på dubbel straffbarhet för sexuella övergrepp mot barn. Flera europeiska länder samt även länder som exempelvis och har avskaffat detta krav. Avser justitieministern att verka för en eliminering av kravet på dubbel straffbarhet när det gäller sexuella övergrepp mot barn?