frs · GM12417 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om vad regeringen avser göra för att förbättra situationen för funktionshindrade invandrare. Frågan har överlämnats till mig att besvara. I frågan sägs att ersättningen från samhället är betydligt lägre till funktionshindrade invandrare än till funktionshindrade i motsvarande situation födda i , framför allt ersättningar som bygger på att man skall ha arbetat i . När det gäller sjukpenning är det den aktuella inkomsten som avgör storleken på ersättningen, oavsett hur länge man har förvärvsarbetat i landet. Förvärvsarbetande invandrare missgynnas alltså inte jämfört med förvärvsarbetande personer som är födda i . När det gäller ATP bygger den på inarbetad pensionspoäng, dvs. för att man skall få ATP krävs att man haft arbetsinkomst i . Detta gäller lika för alla, oavsett om man har invandrat eller är född i , oberoende av om man har ett funktionshinder eller inte. ATP är alltså inkomstbaserad. En svenskfödd person som bott i hela livet men som saknar arbetsinkomst får inte någon ATP. Folkpension är bosättningsbaserad och det krävs bosättning för full pension. En förutsättning för att få en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet är att personen varit medlem i en arbetslöshetskassa . Uppfyller personen villkoren för ersättning utan att vara medlem i en kassa eller har varit medlem alltför lämnas grundbelopp. Det är naturligtvis av avgörande betydelse för inkomstbaserade ersättningar, att man har ett arbete. Det är känt att arbetslösheten bland invandrare från länder utanför är ca30% högre än bland infödda svenskar. Skillnaderna är stora beroende på varifrån människorna kommer och när de kom till . Invandrare med funktionshinder hör till dem som har allra svårast att få arbete. Vissa grupper med längre arbetslöshetstider prioriteras inom AMS arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Personer med invandrarbakgrund tillhör en av dessa grupper. Bland människor som är födda i andra länder finns en större andel som är sjuka och har funktionshinder än bland dem som är födda i . Störst är skillnaden om man jämför infödda svenskar med personer som kommer från andra länder utanför . var av förtidspensionärerna födda utomlands. Förtidspension är särskilt vanligt bland invandrare från de nordiska länderna och . För rätt till förtidspension i form av folkpension krävs enligt lagen om allmän försäkring antingen minst tre bosättningsår eller med ATP-poäng. Detta kan innebära att t.ex. funktionshindrade invandrare som inte kan förvärvsarbeta blir beroende av sina anhöriga eller av socialbidrag för sin försörjning. Regeringen har i propositionen Reformerad förtidspension m.m. (prop. 1997/98:111) bl.a. föreslagit att rätt till en garantinivå på förtidspensionen skall föreligga vid och endast vid bosättning i . I propositionen anges att med en sådan garantinivå blir försörjningen av sjuka eller funktionshindrade invandrare ett statligt ansvar vilket undanröjer risken för ekonomiska snedbelastningar mellan kommuner. har godkänt propositionen och arbetet med att utforma detaljförslag pågår inom och de nya reglerna avses träda i kraft . I Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder, har livsvillkoren för människor som har både funktionshinder och en annan språklig och kulturell bakgrund än den svenska särskilt belysts i en delrapport (En särskild utsatthet. Om personer med funktionshinder från andra länder, SOU 1998:139). Utredningens slutbetänkande, nia (SOU 1999:21), som överlämnades kommer att remissbehandlas . Därefter kommer regeringen att ta ställning till de förslag som lämnats av utredningen. har bl.a. i uppdrag att föreslå ett försörjningssystem för äldre invandrare med låg eller ingen pension.