ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1251 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa en annan finansiell ansvarsfördelning för nödvändig reservkraft. Det är korrekt att svenska och danska fossileldade anläggningar inte konkurrerar på lika villkor. Detta har uppmärksammats av regeringen. Det finns flera orsaker till denna bristande ömsesidighet. Bl.a. har vi i högre miljökrav vad gäller kväveoxid- och svavelrening än vad som gäller för många av de äldre danska koleldade anläggningarna. Vidare kan danska elproducenter sälja el på hela den nordiska elmarknaden. På grund av administrativa hinder i har däremot elproducenter i de övriga nordiska länderna svårigheter att på motsvarande sätt nå danska elkunder. Den har i den proposition om genomförandet av EU:s elmarknadsdirektiv (prop. 1997/98:159) som överlämnades till aviserat avsikten att utreda vilka krav som bör ställas på elproduktionen i andra länder som vi handlar med, bl.a. med avseende på miljökrav och marknadsöppning. Frågan bereds i . Jag vill dock understryka att de miljömässiga och ekonomiska fördelarna av det samlade nordiska elsystemet bygger på handel med norsk-svensk vattenkraft och finsk-dansk värmekraft. De danska kraftverken är viktiga komponenter i elsystemet, inte minst under kalla vinterdagar och torrperioder då exporten till och brukar vara stor. Det blir då av största vikt att handeln sker med samma konkurrensförutsättningar och med lika stränga miljökrav. Kontakter mellan representanter för de danska och svenska regeringarna sker kontinuerligt på alla nivåer såväl bilateralt som inom Nordiska miljö- och energisamarbetet. Det förs alltså en dialog om miljökonsekvenserna av de skilda regelverken i våra länder för miljöpåverkande utsläpp i elsektorn och för elmarknaden. Den danska ellagstiftningen har ändrats till följd av genomförandet av EU:s elmarknadsdirektiv, vilket har medfört en begränsad öppning av den danska elmarknaden. Ytterligare förändringar planeras och är under utarbetande. Jag är medveten om att den nuvarande konkurrenssituationen sannolikt bidragit till att aviserat att två av de tre blocken vi skall stängas . På en större sammanhängande elmarknad minskar behovet av reservkapacitet jämfört med vad som skulle gälla på flera separata delmarknader. En viss avställning av reservkapacitet kan därför ske i syfte att effektivisera elproduktionen. Det är dock viktigt att leveranssäkerheten i elsystemet - eller delar av elsystemet - kan bevaras även i höglastsituationer. Regeringen har därför uppdragit åt att kartlägga och analysera tillgång och behov av reservkraftsproduktion i det svenska elsystemet vid olika höglastsituationer nu och . skall också föreslå lagreglering och eventuella övriga åtgärder för att säkra tillgången till de produktions- och överföringsresurser som kan behövas. Uppdraget skall rapporteras senast den 15januari 1999.
frs · GM12511 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag kommer att göra för att regeringens beslut om fettfenklippning av lax skall effektueras. Det ankommer på att verka för en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna. Verket har som ett av sina mål att genomföra den internationella aktionsplanen för den vilda Östersjölaxen i syfte att skapa en ekologisk balans mellan vilda och odlade laxbestånd. har i anledning därav till regeringen inkommit med en skrivelse i vilken föreslås vissa åtgärder för genomförande av fettfenklippning av odlad lax. Genomförandet av fettfenklippningen måste dock ske i enlighet med djurskyddslagstiftningen. Regeringen beslutade därför den 18februari 1999 att överlämna ärendet till för åtgärd. handlägger frågor om operativa ingrepp på djur och får enligt bemyndigande i djurskyddsförordningen (1988:539) besluta föreskrifter härom. Bestämmelserna finns i föreskrifter (SJVFS 1993:154) om operativa ingrepp på djur. har i yttrande den 14december 1998 anfört att handläggningen av ärendet beräknas ta från det att erhållit underlag från . Jag förutsätter mot bakgrund av ovanstående att de ansvariga myndigheterna hanterar den här frågan så skyndsamt som möjligt.
frs · GM12512 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig om jag är beredd att ge i uppdrag att genom förebyggande åtgärder utifrån en nollvision om antalet aborter få ned antalet. Som Skånberg pekar på har antalet aborter 1998 minskat jämfört . Tyvärr har dock inte antalet aborter minskat. Att det är angeläget att försöka hålla nere antalet aborter så mycket som möjligt är någonting vi alla kan vara överens om. Det är naturligtvis särskilt otillfredsställande att antalet tonårsaborter inte minskar. Förebyggande arbete för att förhindra oönskade graviditeter och för att hålla antalet aborter nere måste ske på många plan där preventivmedelsrådgivning är ett, men den övergripande frågan är sexualitet och samlevnadsfrågor. , som är den myndighet som verkar på detta område, har vidtagit en rad viktiga åtgärder. Många av dessa är särskilt riktade till ungdomar och de personalgrupper som i olika sammanhang arbetar tillsammans med ungdomar. En bas i arbete är också ett brett sex- och samlevnadsarbete som inkluderar frågor kring sexualitet, relationer, reproduktion och förebyggande av oönskade graviditeter. Ett exempel på en genomförd insats är faktafoldern Preventivmedel för akut behov som vänder sig till såväl allmänhet som till berörd personal. ger också stöd till och samarbetar med ungdomsmottagningarna, en verksamhet som har stor betydelse bl.a. i arbetet med att minska antalet tonårsaborter. Ett av målen för verksamhet är att förbättra skolans sex- och samlevnadsundervisning. En rapport har utarbetats som bygger på intervjuer med personal och elever i invandrartäta skolor i sex olika kommuner. Slutsatserna i rapporten kommer att utgöra bas för hur arbetet med att förbättra sexualundervisningen i skolorna skall bedrivas. Detta är bara några exempel på insatser från sida. Jag hyser stor tilltro till den verksamhet som bedriver både på riksplanet och i samarbete med lokala organisationer. Jag är övertygad om att de abortförebyggande insatserna som vidtas av och på lokal nivå har stor betydelse för att hålla nere aborttalen. En viktig del i arbetet på att motverka aborter är också att möjliggöra för föräldrar som vill föda ett barn att också kunna ta hand om det under hela dess uppväxt. Därför är det viktigt att det finns en bra familjepolitik med föräldraförsäkring, barnomsorg och ett långsiktigt och stabilt ekonomiskt stöd till barnfamiljerna som tar hänsyn till de olika situationer som familjerna kan komma i. En sådan politik har vi nu men det är viktigt att vi försvarar den och bygger ut den. Sammantaget betyder detta att jag inte har för avsikt att nu vidtaga några ytterligare åtgärder.
frs · GM12513 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig vad jag avser att göra för att hejda de planerade provborrningarna i . har redan agerat. I en skrivelse till Energistyrelsen i den 18december 1998 förklarade att den anser att en fullständig miljökonsekvensbeskrivning bör genomföras inför ett eventuellt danskt beslut om provborrning. Dessutom framhöll vi att en särskild kommission bör tillsättas enligt Nordiska Miljöskyddskonventionens bestämmelser i artikel 11 och 12. Bakgrunden är att den danska energistyrelsen meddelade att man mottagit en ansökan om oljeefterforskning från ett mindre amerikanskt oljeforskningssällskap. Ansökan avser ett mindre område mellan och i . krävde, med hänvisning till Nordiska Miljöskyddskonventionen att samråd skulle ske mellan den svenska och danska regeringen före ett eventuellt beslut. Detta har lett till informella diskussioner mellan företrädare för det danska miljö- och energiministeriet och svenska . Den danska energistyrelsen har meddelat de båda företagen tillstånd att påbörja efterforskningarna. De kommer initialt att bestå av seismologiska studier. Som ett resultat av de svenska kraven måste nu eventuella provborrningar föregås av en miljökonsekvensbedömning. Från svensk sida kommer vi förstås att vara fortsatt aktiva i denna fråga. Vi kommer inte att acceptera att miljön i äventyras genom borrning efter olja, vare sig det är frågan om provborrningar eller efterföljande utvinning.
frs · GM12514 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för en förändring av gällande skattelagstiftning när det gäller avdragsrätt för sponsring av kultur. Frågan föranleds av ett i Regeringsrätten anhängigt mål mellan och & om företagets stöd till Operan. Som framhållits för i olika sammanhang har regeringen i grunden ingenting emot att företag med ett genuint intresse för våra kulturinstitutioner också stöder dem ekonomiskt. Detta är tvärtom självfallet positivt. bör man vara medveten om att en alltför omfattande sponsring från företagens sida kan få konsekvenser, t.ex. när det gäller konstnärligt oberoende eller alltför höga krav på motprestationer. Det är min och regeringens uppfattning att statliga kulturinstitutioner bör ha en till övervägande del offentlig finansiering. På direkta fråga har jag inget svar. Det vore ett grovt övertramp av mig att göra ett uttalande som skulle kunna betraktas som styrande för prövningen av ett enskilt ärende i en rättslig instans.
frs · GM12515 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen kommer att agera för att konkurrensen mellan olika järnvägsföretag skall kunna ske på lika villkor på spåren över , bl.a. med avseende på banavgifterna men även vad gäller spårkapacitet. Enligt 4§ i tilläggsprotokoll till avtal mellan och om en fast förbindelse över framgår att och regeringar är överens om att järnvägsföretagen i skall betala sammanlagt för användningen av järnvägen på Öresundsförbindelsen. De Danske betalar ett motsvarande belopp. Sedan detta avtal slöts har det genomförts en uppdelning av De Danske i en infrastrukturdel, Banestyrelsen, och en trafikrörelse, DSB. Mot bakgrund av denna reform har från danskt håll påtalats att en översyn bör göras av tilläggsavtalet. pågår överläggningar mellan representanter för det danska och rörande bl.a. de frågor som tar upp. När dessa överläggningar avslutats avser jag redovisa resultatet för .
frs · GM12516 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om möjligheten kvarstår för en region, oavsett vilken geografisk avgränsning som angavs till regeringen , att teckna avtal direkt med regeringen, trots att regionen inte utgörs av hela länet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. De besked som länen lämnade den 15juni 1998 beträffande avtalens geografi är inte på något sätt bindande. Det har sedan denna tidpunkt pågått ett mycket intensivt arbete med att analysera respektive regions förutsättningar för tillväxt och utgående från detta formulera vilka insatser som skall prioriteras . Det viktiga analysarbetet är en grund för beslut om vilken geografi tillväxtavtalet skall omfatta. Ett tillväxtavtal kan omfattas av delar av ett län, ett helt län eller innefatta länsöverskridande samarbete. Det är också möjligt att inom ramen för ett tillväxtavtal arbeta med olika geografiska avgränsningar, anpassat efter de skilda behov vad avser insatser som kan finnas inom ett län. tecknas inte med regeringen. Avtalet är en överenskommelse mellan de myndigheter och organisationer som kommer att svara för genomförandet av de prioriterade insatserna.
frs · GM12517 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att höja kvaliteten på statliga utredningar mot bakgrund av de brister han anser finns i hanteringen av . Det är inte jag som skall kommentera kritik av en enskild utredning, som ligger inom ett annat departements ansvarsområde. Däremot skall jag besvara den allmänna frågan om kvaliteten på statliga utredningar. Regeringen har i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) framhållit att det statliga kommittéväsendet och remissförfarandet hör till grundstenarna i den svenska förvaltningstraditionen. Det måste därför präglas av hög kvalitet och integritet. Regeringen aviserade där också att kommittéväsendet skulle ses över inom ramen för det förändringsarbete som pågår inom . Detta i syfte att skapa bättre förutsättningar för kommittéernas arbete och därmed öka kvaliteten i regeringens och beslutsunderlag. I årets kommittéberättelse (skr. 1998/99:103) har regeringen redovisat vilka åtgärder som genomförts och planeras för att skapa bättre förutsättningar för kommittéernas arbete. Reglerna för kommittéväsendet har setts över och en ny kommittéförordning införts. Det administrativa stödet till kommittéerna har förbättrats genom att en ny organisation för kommittéservice inrättats. Det fortsatta arbetet kommer bl.a. att inriktas på att få till stånd en bättre planering och uppföljning av utredningsverksamheten. Ökad vikt kommer att läggas vid den inledande problemanalysen och utredningsdirektivens utformning. Regeringen kommer att inrätta en särskild arbetsgrupp inom för att hålla samman och följa upp arbetet.
frs · GM12518 · 1998-12-31 00:00:00 — En representant för skall enligt i ett anförande vid turistmässan i ha sagt att vissa län och distrikt, inom ramen för arbetet med tillväxtavtalen, endast hade skickat in en enda lång kravlista på åtgärder av regeringen. frågar vilka distrikt/län som departementet åsyftar. Inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtavtalen har regeringen lämnat en möjlighet till länen att lämna förslag till ändring av regler som styr användningen av vissa statliga resurser. Avsikten är att öppna för ett mer effektivt tillvaratagande av resurser av betydelse för regional tillväxt. Förslagen skall ha en koppling till det som de regionala partnerskapen avser att genomföra inom ramen för tillväxtavtalen. skall länen lämna utkast till tillväxtavtal till regeringen, det är också sista datum för förslag till regelförändringar. Några förslag lämnades den 31december 1998. Några kravlistor har inte lämnats till regeringen. Frågan måste därför bygga på en missuppfattning av vad som sades vid turistmässan. Regeringen ser dock med stor spänning fram emot de utkast till tillväxtavtal, med vidhängande förslag till regeländringar, som lämnas . Det är min övertygelse att dessa kommer att innehålla konstruktiva idéer och förslag. Regeringen överlämnar en skrivelse till som beskriver arbetet med regionala tillväxtavtal samt ger en översikt över vissa regeländringar av betydelse för tillväxtavtalen som föreslås ekonomiska vårproposition, som har beslutats tidigare eller som utreds eller bereds.
frs · GM12519 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen ämnar anslå medel för den fortsatta utvecklingen av det Östersjögemensamma övervakningssystemet Baltic Watch. m.fl. har ansökt om bidrag med för att genomföra definitionsfasen av Baltic Watch-systemet som anges syfta till att tillgodose ett i gemensamt behov av ett övervakningssystem för att öka säkerheten beträffande liv, egendom och miljö. Traditionellt har nationer och myndigheter runt löst sina operationella behov av övervakning med lokala eller bilaterala lösningar. Varje aktör har byggt upp sin egen infrastruktur vilket resulterat i s.k. stuprörslösningar. Idén bakom Baltic Watch är att all data som fortlöpande insamlas skall vara tillgänglig för deltagande nationer via en gemensam databas- och nätverksstruktur i ett s.k. . , som för regeringens räkning värderat och analyserat projektet, har tillstyrkt att sökt bidrag beviljas. Ärendet bereds nu i .
frs · GM1252 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har vidtagit åtgärder för att införa gemensamma förordnanden för vigslar och partnerskap. Det är länsstyrelserna som förordnar såväl vigselförrättare som registreringsförrättare (se 4kap. 3§ och 1kap. 8§ lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap). Av förarbetena framgår det att länsstyrelserna bör kunna förordna vigselförrättare i den omfattning som det behövs. I förarbetena framhålls det vidare att ingenting hindrar att länsstyrelserna ger en och samma person behörighet att vara såväl vigselförrättare som registreringsförrättare. Men där sägs också att detta inte innebär att en förordnad vigselförrättare skall vara skyldig att ta emot ett förordnande som registreringsförrättare (se bet. 1993/94:LU28 s.20). Länsstyrelserna bör givetvis verka för att det finns förordnade registreringsförrättare i sådan omfattning att behovet täcks. Enligt min mening är det också naturligt och angeläget att länsstyrelserna verkar för att de personer som kommer i fråga förordnas som både registreringsförrättare och vigselförrättare. Man måste emellertid hålla i minnet att utgångspunkten är att behovet avgör antalet förordnanden. Det finns enligt min mening inte anledning att av principiella skäl ändra alla gamla förordnanden så att de omfattar även behörighet att registrera partnerskap. Av tradition har det i betydande omfattning varit kommunalpolitiker som haft uppdrag som vigselförrättare och det är viktigt att kommunalpolitiker även åtar sig uppdrag som registreringsförrättare. Det bör i första hand vara de politiska partierna som skall se till att de personer som är vigselförrättare också vid behov åtar sig uppdrag som partnerskapsförrättare. Jag anser alltså att det inte behövs någon sådan åtgärd som efterlyser. Däremot är det viktigt att registreringsförrättare finns tillgängliga i hela landet. På den punkten finns det skäl att fortsätta att följa utvecklingen. Jag har för avsikt att ta kontakt med länsstyrelserna i landet och höra om behovet av registreringsförrättare i kommunerna är tillgodosett och, om så inte är fallet, vilka åtgärder länsstyrelserna planerar att vidta för att se till att situationen förbättras.
frs · GM12520 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om hur regeringen avser att agera för att och inte skall diskriminera sambor på grund av deras sexuella läggning. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrunden till frågan är att menar att det finns försäkringsvillkor i tjänstegrupplivförsäkringen (TGL) inom landstingens och kommunernas avtalsområden som diskriminerar homosexuella sambor. Jag tror att det är väl känt att regeringen ser med avsky på all diskriminering. Detta gäller inte minst när det gäller diskriminering på grund av någons sexuella läggning. Regeringens uppfattning är att omotiverade rättsliga skillnader mellan homosexuella och heterosexuella personer generellt skall undanröjas. Regeringens politik på detta område har kommit till uttryck i den nya lagen som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och inrättandet av den nye ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning - HomO. Ombudsmannen skall verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet. I det arbetet ingår att upprätthålla kontakter med bl.a. landsting, kommuner och organisationer på arbetsmarknaden. Innehållet i TGL är bestämt i avtal mellan de fackliga organisationerna och arbetsgivarsidan. Det betyder att själva försäkringsvillkoren är en fråga i första hand för avtalsparterna, inte för regeringen. Jag är säker på att arbetsmarknadens parter är lika negativt inställda till diskriminering på grund av sexuell läggning som jag och den övriga regeringen. Men jag åtar mig gärna att fästa parternas uppmärksamhet på att frågan om diskriminerande försäkringsvillkor i avtalen nu kommit upp.
frs · GM12521 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad regeringen gör för att trappa upp den omedelbara och löpande humanitära hjälpen till flyktingarna i och från Kosovo. har snabbt kunnat bidra med omfattande humanitära insatser till dem som har drabbats av den etniska rensningen i Kosovo. Vad gäller läget inne i Kosovo vet vi alla att det är omöjligt för de humanitära organisationerna att verka, men att omfattande insatser sker i () och i , där de allra flesta av den drygt halva miljonen flyktingar som drivits ut ur Kosovo nu befinner sig. har bidragit med för att möta den nuvarande krisen. Bidragen har gått till enskilda svenska organisationer, Svenska Röda korset/Internationella rödakorsfederationen, Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och FN:s flyktingkommissarie (). Här ingår t.ex. den berömvärt snabba insatsen från som innebär att man redan under påskveckan började sända 60000 filtar, 150 tält samt 5000 vattenbehållare till . Regeringen har därefter beslutat att de 22 lastbilar som skötte den transporten under närmaste månaden ställs till förfogande för mattransporter inne i under flyktingkommissariens samordningsansvar. Under krisen har flyktingkommissarien ställt frågan till länder utanför krisområdet om deras beredvillighet att ställa upp med mottagningsplatser för flyktingar. Vid ett försök att samordna dessa erbjudanden vid ett som snabbt kallats in bl.a. på svenskt initiativ lämnade beskedet att vi kan, om UNHCR så begär, snabbt ställa 5000 platser till förfogande. Gensvaret från övriga EU-kretsen har inte imponerat; ca25000 platser kunde räknas in bland EU:s medlemsstater. I katastrofer av det här slaget är uppgiften att samordna insatserna av helt avgörande betydelse. stöder med all kraft FN:s flyktingkommissarie i denna uppgift. Regeringen har förklarat att det finns beredskap för humanitära insatser i anledning av Kosovokrisen med . Sådana insatser skulle huvudsakligen gå till svenska enskilda organisationer och FN-organisationer som verkar på fältet. Vidare undersöker vi nu i regeringen förutsättningarna för att de personella resurser som finns inom FN:s förebyggande styrka i (Unpredep) och verifikations mission, men som måste omdisponeras, nu skulle kunna komma till användning för humanitära insatser. De omedelbara humanitära behoven är naturligtvis mycket stora just nu och kräver omedelbara insatser. Det är av stor vikt att vi antar ett långsiktigt perspektiv på hela situationen. tillhör de största bidragsgivarna till FN:s flyktingkommissarie och till (). bidrag till UNHCR uppgår till , varav har använts direkt till Kosovokrisen. Regeringen skall fatta beslut om ett öronmärkt bidrag för Kosovo till ICRC om . All kraft måste sättas in för att nå en fredlig uppgörelse i . Flyktingarna måste beredas möjlighet att återvända hem. När detta sker kommer omfattande insatser att krävas. Kosovo måste ges möjligheter att bygga upp det samhälle som raserats. har redan tagit initiativ till att stärka det civila samhället i Kosovo så snart sådana insatser blir möjliga.
frs · GM12524 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om regeringen avser att agera för att Codex inte skall godkänna BST. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Inom diskuteras fastställande av högsta tillåtna halt av tillväxthormonet BST - bovint somatotropin - i mjölk. Ärendet kommer att behandlas för eventuellt beslut vid i 1999. Vid mötet i för rester av veterinärmedicinska preparat i livsmedel, som är den kommitté som förbereder ärendet för beslut i , var gemenskapens position att beslut om fastställande av gränsvärde skall avvakta ytterligare vetenskapliga studier. för allmänna principer - () - möts i . Kommittén skall enligt dagordningen diskutera vilka andra relevanta faktorer förutom vetenskap som skall beaktas vid utarbetandet av Codexstandarder. BST kommer i detta sammanhang att behandlas som en fallstudie för att exemplifiera hur sådana andra relevanta faktorer kan vägas in. Något beslut angående fastställande av gränsvärden för BST kommer alltså inte att fattas av denna kommitté. Inom EU råder t.o.m. utgången av förbud mot marknadsförande och användning av BST till mjölkkor. Förbudet motiveras i första hand av djurhälsoskäl, då bl.a. en förhöjd frekvens av juverinflammationer har konstaterats vid användning av hormonet. Detta bekräftas också av senare tids studier på området. Nyare studier indikerar även negativa effekter i fråga om människors hälsa. Dessa förhållanden visar att det finns starka skäl för att upprätthålla förbudet mot användning av BST. Inom gemenskapen råder enighet i denna fråga varför med kraft kommer att stödja och arbeta för den gemensamma EG-positionen.