ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1243 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att föreslå införande av ytterligare stödformer i Gotlandstrafiken eller kommer en sannolik ökning av trafiken att täckas inom ramen för redan existerande stöd. Som frågeställaren nämner i sin fråga har regeringen i årets budgetproposition föreslagit att transportstödet till skall öka med för att klara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt . Regeringen föreslår också att avvecklingen av Gotlandstillägget skall skjutas upp . I budgetpropositionen framgår också att regeringen gett i uppdrag att i samråd med berörda intressenter utarbeta förslag till en modell för stöd till godstransporter till och från . förslag går i korthet ut på ett nolltaxesystem, som innebär att statens kostnader ökar med . Förslaget har remissbehandlats. Vissa remissinstanser oroas av att ett stöd av den föreslagna typen kan leda till snedvridna konkurrensförhållanden och inte ge transportföretagen tillräckliga incitament för att utveckla kostnadseffektiva transportlösningar. Regeringen bad därför om ett kompletterande remissvar i vilket verket särskilt skulle belysa vilka risker som finns med införandet av en s.k. nolltaxa. Vidare skulle utformningen av ett s.k. Norrlandsstöd utvecklas. Av svar framgår att stödet bör göras mer effektivt och kunna stimulera till en effektivisering av transporterna. Verket konstaterar att detta kräver ytterligare analyser och att ett transportstöd i linje med det s.k. Norrlandsstödet därvid kommer att behandlas närmare. Regeringen bedömer, i likhet med , att frågan behöver beredas vidare och avser därför att återkomma i frågan till 2000.
frs · GM12430 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat socialminister om vilka åtgärder han ämnar vidta för att utjämningen inte skall drabba psykiskt handikappade och missbrukarvården. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Jag vill inledningsvis framhålla att utjämningssystemets primära syfte är att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. Detta sker genom en långtgående utjämning av skillnader i skatteinkomster och genom att beakta strukturella kostnadsskillnader i den kommunala verksamheten. I kostnadsutjämningen beaktas strukturella skillnader i olika verksamheter, bl.a. inom individ- och familjeomsorg. De faktorer som ingår i nuvarande utjämning för individ- och familjeomsorg syftar till att fånga upp olika typer av sociala problem. Genom denna faktor erhåller främst storstäderna betydande resurstillskott. Skillnader mellan kommuner vad gäller behov av insatser för psykiskt handikappade ingår inte specifikt i kostnadsutjämningen. I utjämningssystemet finns inte heller någon öronmärkning av hur resurserna skall användas i den kommunala verksamheten, utan dessa prioriteringar sker i den enskilda kommunen. Den kommunala utjämningsutredningen tillsattes med uppdrag att följa upp, utvärdera och utveckla det bidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting som trädde i kraft den 1januari 1996. Enligt direktiven skulle kommittén lämna förslag till förändringar för att förbättra systemets förmåga att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting. Uppdraget gällde i första hand systemet för kostnadsutjämning. I kommitténs betänkande, Kostnadsutjämning för kommuner och landsting (SOU 1998:151), som överlämnades till regeringen , föreslås bl.a. förändringar vad gäller individ- och familjeomsorg. Utjämningen föreslås baseras på ensamstående kvinnor med barn, flyktingar och nära anhöriga samt övriga utrikes födda från länder utanför och EU, arbetslösa utan ersättning, andel män med låg inkomst. Dessutom ingår ett täthetsmått som syftar till att särskilt beakta de höga kostnaderna i främst storstäderna. Något förslag att beakta skillnader i behov av insatser för psykiskt handikappade har inte lämnats av kommittén. Kommitténs betänkande har skickats på remiss till samtliga kommuner och landsting samt ett antal myndigheter och organisationer. En genomgång av remissvaren pågår nu i . Regeringen avser att efter beredning lämna förslag om utjämningssystemet till i samband med ekonomiska vårproposition. Regeringen kommer vid beredningen att pröva de synpunkter som inkommit , men jag vill inte gå in i en sakdiskussion om hur förslaget om kostnadsutjämningen skall utformas. Som svar på fråga vill jag säga att det är den enskilda kommunen som prioriterar inom och mellan verksamheter. Utjämningssystemets uppgift är att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner att bedriva kärnverksamhet till vilka inte minst individ- och familjeomsorg hör.
frs · GM12431 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag kommer att verka för att kriterier tas fram för att jämställdhetsmärka reklam i våra medier. Frågan ställs mot bakgrund av att regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare som skall utreda frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Först och främst vill jag understryka att jag helt delar uppfattning att det är viktigt att varken kvinnor eller män beskrivs på ett könsdiskriminerande sätt i reklam och medier. Frågor rörande könsdiskriminerande reklam hanteras av Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande Reklam, . tar emot anmälningar från enskilda om könsdiskriminerande reklam såväl som livsstilsreklam, dit t.ex. frågor om stereotypa könsroller hör. utfärdar sedan rekommendationer på hur frågan bör hanteras. Verksamheten fungerar såvitt jag har förstått bra och det finns ett stort intresse i branschen för frågorna och för rådets verksamhet. Utveckling och precisering av kriterierna för vad som skall anses vara könsdiskriminerande reklam har vidare genomförts . I uppdraget till den utredning som nämner ligger att förutsättningslöst utreda förutsättningarna för och möjligheterna att införa en frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Uppdraget skall redovisas den 31december 2000. I detta ligger att utredaren har att föreslå hur en jämställdhetsmärking skulle kunna utformas och vad som bör omfattas.
frs · GM12432 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att ett samverkansprojekt för ett internationellt kvinnokulturhus blir verklighet i . Jag instämmer i uppfattning att det är angeläget att lyfta fram kvinnors kultur både i historien och i samtiden. Det är därför viktigt att kulturpolitiken, liksom alla andra politikområden, genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen verkar på olika sätt för att detta skall få ett brett genomslag inom kultursektorns verksamheter som helhet och att jämställdhetsperspektivet skall integreras på ett naturligt sätt i all relevant verksamhet vid institutionerna. Jämställdhetsfrågan har lyfts fram i propositionen 1996/97:3 om kulturpolitik, där det bl.a. framhålls att kulturarvssektorn måste bli bättre på att engagera sig i frågor kring könsperspektiv och jämställdhet. Regeringen har följt upp detta bl.a. genom att i regleringsbrevet för ge de centrala museerna samt Riksutställningar i uppdrag att till den 1mars 2000 redovisa och analysera hur kvinnofrågorna behandlas på respektive institution. Vidare skall , och verka för en tydlig uppdelning på kvinnor och män i den officiella kulturstatistiken. Myndigheter som fördelar medel inom kultur- och medieområdet har av regeringen getts målet att öka jämställdheten inom bl.a. forsknings- och utvecklingsprojekt. Inom ungdomsområdet har beviljats särskilda medel för att synliggöra och stärka flickors fritidsverksamhet. Det finns ett flertal organisationer som nationellt och internationellt bedriver ett framgångsrikt arbete med att främja och lyfta fram kvinnors roll och betydelse i samhälle och kulturliv. När det gäller den typ av samverkansprojekt som tar upp i sin fråga är det naturligt att i första hand dessa organisationer i samverkan med andra parter, t.ex. kommun och landsting, tar erforderliga initiativ.
frs · GM12433 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera för att i bordtennis skall spelas i annat land än (FRJ). Låt mig först konstatera att jag delar uppfattning att situationen i FRJ ger anledning till stor oro. Situationen i provinsen är ytterst alarmerande. Såsom statschef i FRJ bär president ett stort ansvar för att en varaktig lösning på uppnås. stöder fullt ut Kontaktgruppens fredsansträngningar och de nu pågående fredssamtalen i . Vi uppmanar ledningen i och kosovoalbanerna att lösa konflikten med politiska medel. Våldshandlingar från båda sidor måste fördömas. Det finns inget alternativ till en fredlig politisk uppgörelse. Jag föreslog, vid gångna helgens informella möte med EU:s utrikesministrar, att EU-länderna skulle överväga att införa en idrottsbojkott mot FRJ och specifikt att de skulle rekommendera sina nationella bordtennisförbund att verka för att ompröva beslutet var skall äga rum, om inte president accepterar ett avtal under fredssamtalen. Ett sådant tillvägagångssätt skulle kunna sätta ytterligare politisk press på Belgradregeringen. För att en idrottsbojkott av detta slag skall vara effektiv krävs att hela EU står bakom. Under dessa omständigheter tror jag att en bojkott skulle kunna bidra till att stärka det internationella samfundets påtryckningar på . Låt mig avslutningsvis säga att säkerheten för bordtennisspelarna givetvis också är en viktig fråga. Berörda myndigheter i FRJ förväntas bära ansvar för denna på ett korrekt sätt. avråder UD från besök i , om de inte är nödvändiga av yrkesmässiga skäl. För övriga FRJ finns inga reseråd.
frs · GM12435 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen i sina förhandlingar med kommissionen fått något gehör för den svenska ståndpunkten att födelseorten inte bör kunna utläsas av körkortet och om så inte är fallet, vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att nå framsteg i denna fråga. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att svara på denna fråga. Det pågår förhandlingar. Kommissionen har visat förståelse för den svenska ståndpunkten. Vi förväntar oss ett positivt svar från kommissionen .
frs · GM12437 · 1998-12-31 00:00:00 — har med anledning av ökningen av antalet sjukfall frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att öka försäkringskassornas möjligheter att rehabilitera sjuka. Socialförsäkringsadministrationen tillfördes engångsvis för . Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen att engångsvis tillföra socialförsäkringsadministrationen ytterligare för . har försäkringskassorna även fått rätt att disponera särskilda medel för att sluta samverkansavtal med kommun, landsting och länsarbetsnämnd i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser. De särskilda medlen har för tillförts ytterligare ca200 . Av () årsredovisning för socialförsäkringen framgår att administrationskostnaderna för rehabilitering har minskat i jämförelse med 1996 och 1997. Orsaken är att försäkringskassorna har fortsatt att flytta personalresurser från rehabiliteringsarbetet till utbetalning av ersättningar. Vidare kan det konstateras att försäkringskassorna har fortsatt att minska sina kostnader för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster i jämförelse 1996 och 1997. Anslaget för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster för ingår i de särskilda medel som försäkringskassorna förfogar över. uttnyttjade försäkringskassorna inte till fullo de särskilda medlen. Att försäkringskassorna inte utnyttjar de medel som tillförs rehabiliteringsarbetet ser jag som mycket oroande, särskilt mot bakgrund av den ökade sjukfrånvaron. Regeringen kommer därför att noga följa den fortsatta utvecklingen på området.
frs · GM12438 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att statliga myndigheter skall främja en positiv utveckling av koloniträdgårdsrörelsen. Jag instämmer helt i bostadsutskottets uttalande om värdet av att bevara och nyskapa koloniträdgårdar. Parker och grönområden liksom tätortsnära natur och andra grönytor är en viktig del av den yttre miljön. Sådana områden har också sociala funktioner och bidrar till människors hälsa och livskvalitet. Jag instämmer också i bostadsutskottets uttalande, som säger att det primärt är en fråga att avgöra vilka närmare insatser som erfordras. Som är inne på har koloniträdgårdsrörelsen en viktig plats i arbetet för en hållbar utveckling. Koloniträdgårdsodling har också betydelse både genom att bidra till kunskap och intresse kring lokal livsmedelsförsörjning samt genom de möjligheter den skapar för lokala kretslopp av växtnäringsämnen. Den kan också bidra till ökad social gemenskap i bostadsområden. Speciellt i områden med en stor andel invandrare finns exempel på ett stort engagemang kring trädgårdsodling. Av dessa skäl är odling och odlingslotter ett inslag i lokalt Agenda21-arbete och förnyelse av bostadsområden i flera kommuner. Exempel finns bl.a. i och . I detta sammanhang vill jag framhålla regelverket i . Genom detta ställs krav på att områden med samlad bebyggelse skall utformas med hänsyn till behovet av parker och andra grönområden. Kommunen ges här möjlighet att i detaljplaner eller områdesbestämmelser meddela skyddsbestämmelser för särskilt värdefulla tomter och allmänna platser. Jag vill också stryka under behovet av att öka kunskapen om betydelsen av natur- och grönområden i vardagsmiljön. Flera statliga myndigheter är aktiva när det gäller att sprida sådan kunskap och stimulera arbetet med dessa frågor i samhällsplaneringen; däribland , , och . vid i har en rad publikationer inom området planering av grönytor och parker samt trädgårdsodling. Skogs- och jordbrukets forskningsråd stöder dessutom Fritidsodlarnas med . Pengarna används huvudsakligen för informationsverksamhet. Förordningen (1998:23) om lokala investeringsprogram som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället ger inte utrymme för att direkt stödja anläggandet av koloniträdgårdar eller odlingslotter. Däremot kan sådana aktiviteter ingå som delar i ett program där vissa åtgärder kan erhålla stöd. Exempel på en sådan åtgärd är omhändertagande av organiskt avfall för kompostering för att sluta kretsloppet av växtnäringsämnen. Sammanfattningsvis konstaterar jag som svar på fråga att det finns stöd i för att grönområden i bebyggelsemiljön skall kunna främjas och bevaras. De viktigaste aktörerna för att utveckla arbetet med dessa frågor, däribland koloniträdgårdsodlingen, är kommunerna genom det kommunala planmonopolet. Det regelverk som finns tycker jag ger tillfredställande möjligheter för kommunerna att ge adekvat stöd till koloniträdgårdsverksamhet.
frs · GM12439 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat justitieminister vilken åtgärd hon avser vidta för att se till att kronofogdemyndigheterna inte avstår från processer på grund av exponering för höga processkostnader. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrunden till fråga är att varje kronofogdemyndighet själv skall stå för sina processkostnader. betalades sådana kostnader från medel som reserverat på central nivå. Hur anslagsmedlen skall fördelas mellan kronofogdemyndigheterna, och i vilken utsträckning och för vilka ändamål medel skall behållas ofördelade på central nivå, är frågor som det ankommer på som central myndighet att besluta om. Myndigheternas utökade ansvar och befogenheter på budgetområdet kommer också till uttryck genom senare års förändringar i anslagstekniken, som bl.a. innebär att regering och riksdag inte på samma sätt som tidigare delar upp de medel som ställs till myndigheternas disposition på olika kostnadsslag eller olika ändamål inom en myndighets verksamhetsområde. Jag ser inget skäl att på det nu aktuella området frångå denna grundläggande rollfördelning mellan statsmakterna och förvaltningsmyndigheterna och avser därför inte att vidta eller föreslå någon åtgärd av det slag som frågar efter. Det jag nu har sagt betyder emellertid inte att jag är likgiltig för om den interna budgeteringen får sådana negativa konsekvenser som beskrivs i frågan, och det är jag övertygad om att inte heller är. Jag utgår från att noga följer vilka verkningar den ändrade budgeteringen får och vidtar de åtgärder som kan visa sig behövas.
frs · GM1244 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att möjliggöra en snabb insats för export av svenskt fläskkött till . Som statsministern tog upp i partiledardebatten den29 oktober, så är situationen i mycket allvarlig. har blivit EU:s viktigaste exportmarknad för livsmedel. Så mycket som av EU:s totala export av griskött avsattes på denna marknad. Händelserna i ledde sedan till att exporten av livsmedel dit i stort sett upphörde under den tidiga hösten. Vid sidan av detta har exporten till minskat kraftigt, samt produktionen i EU ökat avsevärt. Detta har givetvis avspeglat sig på marknaden i , och medfört att priserna på griskött sjunkit drastiskt. Dock har kontakterna med återupptagits, om än i mycket liten skala, och dessutom har exporten till ökat. Båda dessa faktorer är positiva och kan vara ett "ljus i tunneln". För att underlätta situationen för svinproducenterna har vissa åtgärder redan vidtagits på EU-nivå. Man har t.ex. öppnat möjligheter till stöd för privat lagring av griskött och höjt nivån på exportstöden. I lämnar exportkreditnämnden, EKN, exportkreditgarantier. EKN:s krav är dock sådana att det på grund av den osäkra situationen i i praktiken inte är möjligt att utnyttja dessa garantier för export dit. Enligt min uppfattning bör åtgärder i syfte att underlätta export beslutas på EU-nivå. Även om situationen såväl på Rysslands- som på Asienmarknaden lättat något kan ytterligare åtgärder vara motiverade. Dessa kan bestå av t.ex. höjda exportbidrag.
frs · GM12440 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar vidtaga några åtgärder för att komma till rätta med vissa angivna negativa effekter av cabotagetrafiken. blev den inrikes godstrafiken i de enskilda EU-länderna utsatt för en ny konkurrens genom att det då blev möjligt för medlemsstaternas transportörer att inom EU utföra cabotagetransporter, dvs. inrikestransporter i ett land där man inte är etablerad, utan krav på särskilt tillstånd. Även på passagerartrafikens område kan cabotage utföras med vissa begränsningar. Rätten till cabotagetrafik återspeglar en naturlig utveckling på en gemensam marknad och innebär också att svenska transportföretag ges ökade konkurrensmöjligheter utanför . Permanent inrikestrafik med utländska fordon är emellertid inte tillåten. I punkt1 av artikel1 i rådets förordning (EEG) nr3118/93 definieras cabotage som "rätt att utföra tillfälliga inrikes vägtransporter". Det är riktigt att begreppet tillfälliga inte finns definierat. Jag vill dock framhålla att tolkningen av detta liksom av andra begrepp naturligtvis är en uppgift för rättstillämpningen och således i sista hand en fråga som får avgöras av . En central fråga är således hur länge ett utländskt fordon skall få utöva cabotagetrafik i innan registreringsplikt inträder här. har i sitt betänkande SOU 1998:162 bl.a. behandlat den frågan. Utredningen har därvid föreslagit att kommersiella fordon skall få användas i med stöd av utländsk registrering högst . Utredningens betänkande är föremål för remissbehandling till den 7maj 1999. Regeringen kommer att avvakta utfallet av remissbehandlingen innan ställning tas i frågan. Jag delar givetvis uppfattningen att cabotagetrafik inte skall bedrivas på ett oreglerat och okontrollerat sätt. Tillsyns- och kontrollfrågorna har givits hög prioritet av regeringen. Jag kan nämna att just nu förbereder en översyn av de internationella verkställighetsfrågorna på trafikområdet. Vad beträffar det nämnda undantaget från kravet på arbetstillstånd i 4kap. 1a§ utlänningsförordningen har i ett avvisningsbeslut tolkat bestämmelsen som att den syftar till att underlätta internationella transporter och således inte är tillämplig vid cabotage. Ett viktigt instrument för att motverka social dumpning i övrigt är det svenska kollektivavtalssystemet. Enligt svensk lagstiftning har en arbetstagarorganisation möjlighet att kräva att en utländsk arbetsgivare tecknar ett svenskt kollektivavtal, oavsett om verksamheten som bedrivs i är tillfällig eller inte. Jag vill avslutningsvis också nämna att () av regeringen har fått i uppdrag att utreda och belysa den svenska åkerinäringens konkurrensförutsättningar även vad gäller inrikestrafiken i förhållande till utländsk godscabotagetrafik. skall redovisa detta uppdrag senast den 15maj 1999.
frs · GM12441 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om skattestoppet kommer att upphöra eller om det finns planer på att förlänga detta. Lagen om minskning i särskilda fall av det generella statsbidraget till kommuner och landsting innebär att om en kommun eller ett landsting fastställer en högre skattesats för än den som gällde för så minskas det generella statsbidraget med ett belopp som motsvarar hälften av ökningen. Undantag har gjorts för vissa kommuner och för s.k. skatteväxling. Lagen upphör att gälla vid utgången av . Regeringen kommer senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen att ta ställning i de frågor som rör den kommunala ekonomin .
frs · GM12443 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att undanröja osäkerheten hos lantbrukarna avseende reglerna för miljöstöden i en situation där de praktiska förutsättningarna för sockerbetsodlingen kan komma att ändras på ett sätt som lantbrukarna inte råder över. Regeringen har på olika sätt agerat för att sockerbetsodlingen skall kunna bibehållas på . En överenskommelse har också träffats som innebär att en fortsatt odling kan bedrivas på . infördes, inom ramen för jordbrukets miljöprogram, en särskild miljöersättning för sockerbetsodlingen som påbyggnadsmöjlighet till det s.k. REKO-stödet. Därigenom erbjuds de gotländska sockerbetsodlarna möjligheten att bibehålla odlingen av sockerbetor under miljövänliga brukningsformer. Miljöåtgärden kommer tills vidare att vara öppen för nya sökanden som mot ersättning önskar att förbättra miljöanpassningen av sin odling. När det gäller miljöprogrammet, liksom för övriga av EU:s jordbruksstöd, måste uppfylla de krav som EU ställer på sina medlemsländer. tillämpning av miljöprogrammet begränsas därför till vad EU godkänt. Miljöersättningarna kan liknas vid kontrakt mellan två parter där den ersättningsberättigade lantbrukaren ersätts för att ha utfört sina åtaganden i syfte att nå vissa bestämda miljöeffekter. Det är ett krav att utbetalningarna till lantbrukarna görs enligt reglerna och att rätt brukare får rätt ersättningsbelopp för att undvika krav på återbetalning. är ansvarig myndighet för handläggning och beslut om miljöersättningar. Skulle det mot förmodan under den kommande stödperioden uppstå en situation där det saknas praktiska förutsättningar för någon sockerbetsodling, gör jag bedömningen att reglerna för miljöprogrammet lämnar utrymme för länsstyrelserna att ta hänsyn till detta.