ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12673 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att förhindra att yttrandefriheten inskränks genom att sändningarna från bryts. Låt mig först instämma med att yttrandefriheten är en av grundpelarna i ett demokratiskt samhälle och skall värnas till det yttersta. Endast under mycket speciella omständigheter kan undantagsfall göras. Tyvärr tvingas vi konstatera att Belgradregimen har gjort mycket stora inskränkningar i yttrandefriheten och i praktiken omöjliggjort för oberoende medier att verka i delrepubliken i . har aktivt och konkret sökt stödja rätten till fri och oberoende opinionsbildning och rapportering i . Det internationella samfundet har försökt påverka att respektera grundläggande normer beträffande yttrande- och mediefrihet. innebär situationen att krigspropaganda nu flödar ut från regimkontrollerade medier. Den höge representanten i har påtalat att denna typ av information hotar att ytterligare förvärra ett redan mycket spänt läge, speciellt i i och därmed riskera avsevärt försvåra fredsprocessen i landet. Den höge representanten har därför i en starkt formulerad rekommendation vädjat om att det internationella samfundet skall stoppa spridningen av sådan krigspropaganda. Mot bakgrund av denna rekommendation slöt upp bakom en gemensam uppmaning från EU till Eutelsats beslutande församling om att tillfälligt avbryta möjligheten för att utnyttja för den serbiska televisionens sändningar till . och styrelse har efter sedvanlig beredningsprocess behandlat frågan och med överväldigande majoritet beslutat att tillfälligt avbryta möjligheterna för den serbiska televisionen att utnyttja organisationens satellit för att vidarebefordra sina sändningar. Eftersom representanter för svenska medier finns på plats i - även om vidareutsändningen av deras reportage är underkastad censur - så är radiolyssnaren och TV-tittaren i ej endast hänvisad till "ensidig propaganda från NATO" som skriver.
frs · GM12674 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser vidta någon åtgärd för att se över avtalstiderna vid statliga myndigheters upphandlingar inom ramen för befintliga ramavtal så att regelverket i praktiken inte motverkar företags möjligheter att även sälja sina produkter till myndigheter. Jag håller med om att det är angeläget att de statliga myndigheterna och andra upphandlande enheter utnyttjar alla konkurrensmöjligheter på marknaden. I detta ligger att även småföretag måste ges möjlighet att delta i myndigheternas upphandlingar. Regeringen har särskilt uppmärksammat denna fråga i den förordning som reglerar förutsättningarna för ramavtal och statlig inköpssamordning. Där anges att små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingar skall beaktas. Tillämpningen av reglerna följs fortlöpande. Om konkurrensen äventyras på ett sätt som innebär att det kan ifrågasättas om upphandlingslagens krav på affärsmässighet är uppfyllt kan detta ytterst prövas i domstol enligt upphandlingsreglerna. Jag vill understryka att jag ser det som mycket viktigt att komma till rätta med de hinder för tillväxt som främst småföretag upplever när det gäller konkurrens mellan privat och offentlig sektor. Det gäller både när det offentliga bedriver egen näringsverksamhet och vid offentlig upphandling. Flera åtgärder har därför vidtagits. Rådet för konkurrens på lika villkor () har bl.a. tillsatts för att behandla klagomål och för att försöka nå en samsyn om de långsiktiga spelreglerna. i bedriver vidare en försöksverksamhet med inriktning på att underlätta för offentliganställda som vill starta eget genom avknoppning av offentlig verksamhet. Om dessa åtgärder inte ger resultat är jag beredd att gå vidare i frågan.
frs · GM12675 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att undersöka om det verkligen är samhällsekonomiskt lönsamt att sänka skatten på öl. Jag håller med om att en sänkning av skatten på öl kan innebära att ungdomars konsumtion av öl ökar. Detta är naturligtvis inte önskvärt. I svar på en interpellation av den 18maj har jag anfört att jag har svårt att se att den svenska bryggerinäringens konkurrensproblem enbart skulle bero på den svenska ölskatten. Jag har då meddelat att jag inte är beredd att utlova någon sänkning av ölskatten. Med anledning härav har jag inte heller för avsikt att nu vidta någon undersökning av de samhällsekonomiska konsekvenserna av en sänkning av ölskatten.
frs · GM12676 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att i pensionshänseende kompensera de nordiska sjömän som arbetade på svenska fartyg . Bestämmelserna om beräkning av pensionsgrundande inkomst fanns i lagen (1959:291) om försäkring för allmän tilläggspension. För tiden därefter fram fanns bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. För rätt till pensionspoäng krävdes därvid att den enskilde var försäkrad i . För nordiska sjömän som under de nämnda åren arbetade på svenska fartyg gäller således, så som anför, att ATP inte kan beräknas . Det bör dock påpekas att någon avgift till tilläggspensioneringen inte heller har erlagts av arbetsgivaren för perioden. Emellertid får dessa sjömän tillgodoräkna sig som bosättningstid för svensk folkpension. Således har de samma grundskydd som svenska sjömän. Mot bakgrund av detta avser jag inte ta initiativ till någon ändring av reglerna.
frs · GM12677 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ som säkerställer att Försvarsmakten genomför betydelsefulla satsningar för att utöka sin minröjningsförmåga. Jag har initierat en översyn av regeringens krav på Försvarsmaktens återrapportering inom detta område. Det är sålunda min avsikt att vid morgondagens regeringssammanträde förelägga regeringen ett förslag till utökad återrapportering om vidtagna och planerade åtgärder för att uppfylla regeringens intentioner.
frs · GM12678 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka prioriteringar regeringen gör när det gäller att få till stånd en till . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Regeringen fäster stor vikt vid frågan om lokalisering av en till . När EU skall fatta beslut om att inrätta ett nytt är det rimligt att kommer i fråga. är det endast och som står utan ett sådant. Regeringen har noga övervägt olika förslag till nya EU-myndigheter. Ett långsiktigt synsätt har fått styra det svenska agerandet. Flera möjliga EU-myndigheter har framstått som intressanta, t.ex. på områdena IT, folkhälsa och jämställdhet. Dessa är också exempel på områden där har en stark ställning internationellt och som är av hög prioritet i det svenska EU-arbetet. Regeringen kommer naturligtvis att följa utvecklingen inte bara på dessa utan även andra områden och vi kommer att delta aktivt i diskussionerna om lokalisering av eventuella nya EU-myndigheter. Men, som mycket riktigt påpekar så anser regeringen att en med inriktning på informations- och kommmunikationsteknologi är särskilt prioriterad. Statsministern har därför sänt ett brev till den blivande ordföranden av kommissionen, . I det brevet betonar statsministern behovet för EU av att inrätta en sådan myndighet samt vikten av att den lokaliseras till .
frs · GM12679 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka samhällets läkemedelskostnader. I samband med att kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen överfördes till landstingen den 1januari 1998 träffade staten och landstingen en överenskommelse om bl.a. vissa principer för den ekonomiska regleringen t.o.m. . En av utgångspunkterna för regleringen är att staten ersätter landstingen för kostnader inom läkemedelsförmånen vilket innebär att ersättning inte ges för läkemedel inom den slutna vården. En annan av utgångspunkterna är att finansieringsprincipen skall tillämpas vad gäller kostnadsansvaret för förmånen. Innebörden i denna är i korthet att kommuner och landsting skall kompenseras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på kommuner respektive landsting. Staten och landstingen har därefter och utifrån principöverenskommelsen kommit överens om storleken på det särskilda statsbidraget för både 1998 och 1999. I dessa båda överenskommelser har frågan om tillämpningen av den s.k. slutenvårdsmodellen, som refererar till, inte reglerats. När det gäller landstingens kostnadsansvar för läkemedelsförmånen skall staten och landstingen komma överens om en ny ersättningsmodell. Landstingen kommer då att få fullt kostnadsansvar för läkemedel inom såväl slutenvård som öppenvård. Frågan om en ny ersättningsmodell bereds inom . Rent allmänt är frågan om att få kontroll över kostnadsutvecklingen inom läkemedelsförmånen av hög prioritet. En rad aktiviteter som rör denna fråga pågår också inom däribland den tillsatta utredningen som skall göra en total översyn av läkemedelsförmånen.
frs · GM1268 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen vidtagit några åtgärder för att lobbyisternas arbete mot departementen skall bli mer öppet och tillgängligt. framhåller att det för medborgarna och riksdagsledamöterna vore av stort intresse att kunna ta del av vilka lobbyintressen som aktivt arbetar mot departementen under regeringens handläggning av bl.a. propositioner. Först vill jag då betona vikten av att beredningsarbetet i bedrivs så öppet som möjligt. I detta ligger att tjänstemän t.ex. har kontakter med representanter för olika intresseorganisationer. Lobbyisterna är i praktiken i allt väsentligt representanter för de organisationer och andra enskilda sammanslutningar som medverkar på olika sätt i den normala beredningsprocessen i de ärenden som och regeringen har att ta ställning till. Det går inte att utskilja vissa som "lobbyister" och särbehandla dem i fråga om öppenhet och tillgänglighet. Jag vill också framhålla att det är ett betydelsefullt inslag i svensk politisk beslutsprocess att hämta in yttranden och synpunkter från bl.a. intresseorganisationer. Det traditionella sättet för regeringen att få upplysningar och yttranden är ju att skicka ut betänkanden och promemorior på remiss. De olika remissinstansernas yttranden sammanställs i det ansvariga departementet och är tillgängliga där för den som önskar ta del av dem. Ett annat betydelsefullt inslag i den svenska politiska beslutsprocessen är kommittéväsendet. I kommittéerna ingår ofta olika intresseorganisationer. Vilken sammansättning en viss kommitté har framgår av kommittéberättelsen. Det är vidare vanligt förekommande att t.ex. en intresseorganisation uppmärksammar ett departement på ett problem eller ett missförhållande på ett visst område. I sådana fall finns i det aktuella ärendet uppgifter om vem som initierat det och, i förekommande fall, vilket förslag till lösning som presenterats av organisationen. Det är också möjligt att följa den vidare hanteringen inom departementet t.ex. genom att studera handlingarna i ärendet. Sammantaget anser jag att det nuvarande systemet väl tillgodoser medborgarnas och riksdagsledamöternas intressen av att kunna ta del av vilka organisationer som yttrat sig och av yttrandena. fråga ger dock anledning att betona att såväl politiker som tjänstemän måste iaktta objektivitet och se till att inte vissa särintressen tillåts dominera i beredningsarbetet och att inga ovidkommande hänsyn tas. Detta fordrar en ständig medvetenhet hos departementen snarare än åtgärder av det slag som efterlyser.
frs · GM12680 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att skapa klarhet om varför torskbeståndet utanför minskat. har det kommit upprepade rapporter om att mängden torsk och annan bottenlevande fisk har minskat i det kustnära fisket på och även i . Detta föranledde att ta initiativ till ett nordiskt forskarseminarium, som hölls i för att diskutera den minskande förekomsten av bottenlevande fisk i . Där konstaterades att det saknas tillfredsställande kunskaper för att vetenskapligt kunna belysa orsakerna till minskningen av torsken i det kustnära fisket. Mot den bakgrunden utarbetade de nordiska forskarna en gemensam nordisk och långsiktig forskningsstrategi. Till denna strategi har utarbetats ett samnordiskt forskningsprojekt, som omfattar följande delar Studier av beståndsutveckling, dvs. historisk utveckling av bestånden av torsk och annan bottenlevande fisk. Geografisk och säsongsmässig fördelning mellan kust och hav av olika torskbestånd, men även annan bottenlevande fisk. Effekter av miljöförändringar, fiske och rovdjurspopulationer m.m. på beståndsstorlek och uppväxtförhållanden för torsk. Bedömning av andel Nordsjötorsk respektive lokalt reproducerad torsk. Från svensk sida deltar bl.a. och . Jag ser mycket positivt på det initiativ som tagits på forskarnivå och jag förväntar mig att detta arbete kommer att bedrivas skyndsamt. Forskarna kommer att kontinuerligt informera myndigheterna. När tillräckligt vetenskapligt underlag tagits fram kommer att utarbeta ett förslag till åtgärdsprogram. uppskattar att ett åtgärdsprogram kan tas fram tidigast . Först då är jag beredd att ta ställning till vilka lämpliga åtgärder som skall vidtas för att förbättra situationen för den kustnära torsken.
frs · GM12681 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig angående de förutsättningar som kommer att innebära. säger att danskarna redan har mark till salu för 50000 jobb på sin sida brofästet och undrar om jag är beredd att ta initiativ till att liknande förutsättningar skapas på den svenska sidan. pågår ett omfattande arbete i regioner med att ta fram regionala tillväxtavtal. Syftet med tillväxtavtalen är att samla regionala partnerskap, där näringslivet och dess organisationer finns företrädda, kring ett program för tillväxt och sysselsättning. Detta skall - inom ramen för befintliga resurser - finansieras och genomföras . har lämnat in ett utkast till regionalt tillväxtavtal. Detta innehåller bl.a. ett projekt of a Region vilket som ett av sina två huvudområden innefattar investeringsfrämjande åtgärder. Projektet är en del av regionens samarbete med /. Mitt svar på din fråga är att beredskapen för investeringar och därmed nya arbetstillfällen i första hand är en regional fråga. Det är också min övertygelse att är medveten om detta och ser de stora möjligheter som en fast förbindelse över innebär.
frs · GM12683 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att medverka till att adoptivföräldrar skall erhålla pensionsrätt från den tidpunkt de har barnet i sin vård. I det nya pensionssystemet får den som har vårdnaden om barn tillgodoräkna sig barnårsrätt. Eftersom det är knutet till vårdnaden gäller rätten även för dem som har adopterat barn. Denna rätt räknas i det nya systemet redan från den tidpunkt föräldrarna tagit emot barnet i syfte att adoptera det och sålunda som regel innan adoptionen godkänts. Detta gäller dock fr.o.m. den 1januari 1999 då det nya pensionssystemet trädde i kraft. Barnårsrätten gäller även för retroaktiv tid men av bl.a. administrativa skäl gäller för den retroaktiva tiden särskilda regler som i vissa avseenden skiljer sig från de som gäller . För den retroaktiva tiden gäller t.ex. att föräldern måste vara vårdnadshavare för att barnårsrätt skall finnas. Det innebär att barnårsrätt för retroaktiv tid finns först fr.o.m. när barnet är adopterat. Retroaktiva rättigheter ställer stora krav på administrationen för att kunna få fram och kontrollera uppgifter. Det har därför inte varit möjligt eller rimligt att ha precis samma regler för förfluten tid som för framtiden och det har därför gjorts en del förenklingar i de retroaktiva reglerna. Den fråga som tar upp är ett exempel på detta och där det saknas historiska data i folkbokföringen om adoptioner. Min bedömning är därför att det här är befogat med särregler. De nämnda reglerna framgår enligt min uppfattning tydligt av proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. varför det inte finns skäl att reglerna skall kunna tolkas på olika sätt.
frs · GM12684 · 1998-12-31 00:00:00 — har två rapporter lämnats till regeringen som anknyter till frågan om ordningen i myndigheternas ekonomi. Den ena är med resultatet från den ekonomiadministrativa värderingen (EA-värderingen) avseende 1998. Den andra är årliga rapport i vilken bl.a. redogörs för de invändningar verket haft i revisionsberättelserna med anledning av granskningen av myndigheternas årsredovisningar. Båda rapporterna visar att det är fortsatt hög kvalitet på ekonomiadministrationen och den interna kontrollen i statliga myndigheter, men att det skett försämringar inom en del områden. Bl.a. har både och fäst regeringens uppmärksamhet på att det skett försämringar bland de allra största myndigheterna. Regeringen ser allvarligt på detta och kommer att vidta åtgärder för att vända utvecklingen. För det första kommer regeringen i dialogen med de berörda myndigheterna att lyfta fram de problem som identifierats och kräva att myndigheten åtgärdar problemen. Ansvaret för att denna dialog genomförs vilar på respektive ansvarigt statsråd, och min uppgift som finansminister är närmast att understryka frågans betydelse. För det andra kommer regeringen att se över behovet av ändringar i det ekonomiadministrativa regelverket med anledning av bl.a. de problem som identifierats i de båda rapporterna. När det gäller de myndigheter som fått invändningar i revisionsberättelserna, återkommer regeringen i sedvanlig ordning till i budgetpropositionen med ytterligare slutsatser.
frs · GM12685 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder mot bakgrund av att en ny undersökning om luftföroreningar i närmiljön och på arbetet visar att risken för lungcancer ökar för dem som utsätts för dieselavgaser i arbetsmiljön jämfört med normal arbetsmiljö, speciellt med tanke på att skatten gynnar dieselbränsleanvändningen. Hon nämner att det finns tio gånger fler cancerframkallande partiklar i diesel än i bensin. Utsläppen av partiklar från dieselmotorer påverkas både av dieseloljans sammansättning och av motorns konstruktion. För att förbättra kvaliteten på dieselolja och därmed minska de hälsofarliga avgasutsläppen infördes ett miljöklassystem med skattedifferentieringar för att påskynda övergången till bättre dieseloljekvaliteter. svarade den bästa dieseloljekvaliteten, miljöklass1, för av försäljningen. För att minska avgasutsläppen från lätta bensin- och dieselbilar kommer regeringen att besluta om skärpta avgaskrav för nya bilar. Bakgrunden är att EU:s nya bilavgasdirektiv skall genomföras i svensk lagstiftning. De nya krav som införs beräknas minska partikelutsläppen med . De krav som införs innebär i stort ytterligare en halvering av avgasutsläppen. Regeringen har i vårpropositionen aviserat sin avsikt att föreslå att en skattelättnad införs i trafikbeskattningen för lätta fordon som uppfyller EU:s framtida avgaskrav. Att dieseloljan är lägre beskattad än bensin innebär naturligtvis att dieseldrivna personbilar får en lägre drivmedelskostnad. Avsikten har dock varit att den totala beskattningen av en genomsnittligt körd dieseldriven personbil inte skall skilja sig från en bensindriven. Av detta skäl tas en betydligt högre fordonsskatt ut för dieseldrivna personbilar. (TBU) har i sitt framlagda slutbetänkande föreslagit bl.a. att fordonsskatten för alla lätta bensindrivna bilar skall ändras till en enhetlig årlig skatt på 1000kr och för alla lätta dieseldrivna bilar till 5000kr. Förslaget innebär i de flesta fall en ökad skillnad i fordonsskatt mellan bensin- och dieseldrivna bilar. Den lägre skattenivån för dieseldrivna personbilar av modell eller tidigare slopas därmed. TBU:s förslag kommer att sändas ut på remiss. Jag är inte beredd att nu ta ställning till TBU:s förslag eller till vilken framtida skattesatsskillnad som skall finnas mellan dieselolja och bensin. Energibeskattningen kan diskuteras vid de pågående överläggningarna om skattepolitikens framtida utformning med samtliga politiska partier.
frs · GM12686 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller kommer att vidta för att förhindra att en katastrof för miljö, fiske, forskning och turism inträffar i norra . avser de norska planerna på en utvidgning av farleden till . har som bekant varit föremål för miljödiskussioner. Detta har dels att göra med tidigare miljöfarlig verksamhet vid fjorden, dels med känslighet för miljöpåverkan samt dess läge i relation till och svenskt kustområde. Från svensk sida tar vi problemställningen på största allvar. Jag kommer inte att acceptera en verksamhet som leder till den typ av miljökatastrof som förutspår. Frågan om den eventuella utvidgningen av farleden till berör såväl norskt som svenskt vatten och tillstånd krävs därför enligt lag både i och i . Dessa prövningar måste föregås av en miljökonsekvensbeskrivning (MKB). har enligt Esbokonventionen rätt att delta i den norska MKB-processen. Enligt nämnda konvention är ansvarig svensk myndighet och har därmed samordningsansvar för samrådet om miljökonsekvensbeskrivningar i gränsöverskridande sammanhang. Ansvarig norsk myndighet är Kystdirektoratet. Kystdirektoratet har i enlighet med Esbokonventionen och efter samråd med remitterat - Utvidelse av farled. Medling om konsekvensbeskrivningen i hht till plan- og bygningslovens §33-3. Remissen har sänts till och ytterligare 23 remissinstanser i , däribland berörd kommun och länsstyrelse, forskningslaboratorier, lokala miljöorganisationer och . I remissen gavs möjlighet till att påverka utredningsprogrammet för miljökonsekvensbeskrivningen. Remisstiden har gått ut och Kystdirektoratet arbetar med miljökonsekvensbeskrivningen. Även denna kommer att remitteras till svenska myndigheter för synpunkter. Utvidgningen av farleden i kräver prövning dels enligt lag (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn, dels enligt (1998:808). Från svensk sida har de första stegen tagits i ett sådant prövningsförfarande. förs diskussioner om hur MKB- och tillståndsprocessen på den svenska sidan skall samordnas med den som redan har påbörjats på den norska sidan. Jag håller mig underrättad om den fortsatta utvecklingen i ärendet genom information från .