ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12540 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att tillsätta en utredning om biobanker som föreslagits av Kommittén om forskningsetik i betänkandet God sed i forskningen. I liksom i andra länder finns ett stort antal samlingar av material som innehåller viktig information om människor, t.ex. blodprover och vävnadsprover av olika slag. Materialet har oftast erhållits i samband med diagnostik eller behandling av patienter och har sedan arkiverats i det som kommit att kallas biobanker. På så sätt finns material insamlat som medger ytterligare analyser och som kan utgöra en stor och viktig kunskapskälla framför allt för epidemiologisk forskning. Sedan sjukdom inträffat, kan blod och vävnadsprover som insamlats användas för analys av sjukdomsmarkörer eller riskfaktorer. Biobanker skiljer sig i ett viktigt avseende från andra typer av register genom att de innehåller uppgifter som berör inte bara den som lämnat provet utan också genetiska släktingar. Utnyttjandet av material från biobanker kan ha stort värde för förståelsen av olika sjukdomars uppkomstmekanismer och ge möjlighet att förbättra undersöknings- och behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården. väcks viktiga etiska frågeställningar kring sekretess, informerat samtycke, utnyttjanderätt etc. Hur hanteras principen om informerat samtycke om ett prov lämnats sedan och för helt andra ändamål? Vad händer om information kommer på avvägar? Vem har äganderätt eller dispositionsrätt till det insamlade materialet? Vem avgör om materialet får förbrukas eller skall bevaras som en framtida viktig kunskapskälla? I de nordiska länderna finns systematiskt samlade vävnadsbanker av osedvanligt hög kvalitet. De blir därför attraktiva även för internationella intressenter. Det isländska parlamentet har antagit en lag som gör det möjligt att för sälja dispositionrätten över biobanksmaterial om landets hela befolkning till ett privat läkemedelsföretag. Även i förs diskussioner mellan olika landsting och privata intressen om att överföra vävnadsbanker i privat regi. Mot denna bakgrund och eftersom det är oklart om rådande lagstiftning är tillämplig i sammanhanget, är det angeläget att göra en översyn av olika frågor som är förknippade med användning av biologiskt material från vävnadsbanker. Översynen bör ha till syfte att den kunskap som kan erhållas ur biobanker kan komma forskningen till del och därmed även kunna resultera i praktisk tillämpning inom sjukvården. Det är viktigt att enskilda individer skyddas i forskningen som använder material från biobanker. () förbereds direktiv till en utredning i frågan.
frs · GM12541 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att skall ställa rimliga återbetalningskrav vad gäller specialanpassningar av bilar. Bilstöd kan utgå till personer med funktionshinder som på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer. Bidrag lämnas huvudsakligen i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Anpassningsbidrag beviljas med det belopp som motsvarar kostnaden för sådan ändring av fordonet som behövs för att den funktionshindrade personen skall kunna bruka det. Enligt förordningen skall grundbidrag och anskaffningsbidrag betalas tillbaka under vissa villkor. Det gäller dock inte anpassningsbidraget. Om det finns särskilda skäl, får bidragsmottagaren helt eller delvis befrias från återbetalningsskyldigheten. och de allmänna försäkringskassorna handlägger bilstödet och eventuella återbetalningskrav. Det finns inget stöd i lag eller förordning för att återkräva delar av eller helt anpassningsbidrag. Den som fått ett felaktigt beslut kan vända sig till som handlagt ärendet och få beslutet omprövat. är den myndighet som har tillsyn över bilstödet. Mot bakgrund av detta anser jag inte att några åtgärder från regeringens sida behöver vidtas.
frs · GM12542 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser återkomma till med förslag på hur arbetet med prioriteringar under ordförandeskapet skall genomföras, utifrån perspektivet att detta arbete måste ske på ett så demokratiskt sätt som möjligt. Regeringen avser naturligtvis att utnyttja det tillfälle ordförandeskapet ger till att sätta vår egen prägel på EU-samarbetet. De frågor som regeringen särskilt prioriterar redogjorde jag för när jag den 15april informerade om förberedelserna inför ordförandeskap i . Regeringen har även vid ett flertal tidigare tillfällen redovisat prioriteringarna för , som också ställt sig bakom dem. Regeringen skall dock som ordförande i ministerrådet verka i hela EU:s intresse. Som ordförandeland har en helt annan roll och ett annat ansvar än som enskild medlem i rådet. Det är vår huvudsakliga uppgift att arbeta vidare med frågor på en dagordning som i stor utsträckning ärvs av föregående ordförandeskap. Ordförandens arbete präglas därtill av den aktuella och oförutsedda händelseutvecklingen i omvärlden. Regeringens främsta ambition och strategi är därför att utöva ett kompetent, effektivt och resultatinriktat ordförandeskap. Detta kräver flexibilitet, ansvar för kontinuiteten och en konstruktiv kompromissvilja. Regeringen har under hela vårt medlemskap i unionen vinnlagt sig om att fortlöpande informera och samråda med om den svenska EU-politiken. Detta gäller naturligtvis även framöver i de vidare förberedelserna inför och under ordförandeskapet. Jag delar emellertid inte uppfattning att detta bör ske inom ramen för en särskild parlamentarisk kommitté. Låt oss i stället utnyttja och utveckla de etablerade formerna för information och samråd riksdag och regering emellan. Grunden för den demokratiska förankring efterlyser läggs också genom dialog med medborgare, folkrörelser och organisationer i . Min förhoppning är att ordförandeskapet skall bidra till att stärka det folkliga engagemanget för EU som besluts- och samrådsorgan i angelägna politiska frågor. Att det finns stort intresse för en sådan dialog bekräftades vid ett seminarium den 20april där företrädare för ett stort antal folkrörelser deltog och redovisade sina synpunkter på EU-samarbetet och förberedelserna för det svenska ordförandeskapet. Regeringen avser i olika former fortsätta denna dialog.
frs · GM12543 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om avser utnyttja vetorätt för att stoppa en integration av VEU i EU. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som skall besvara frågan. Erfarenheterna från Bosnien och, nu senast, Kosovo har visat att måste bli bättre på att förebygga och hantera kriser och konflikter. EU har i detta sammanhang en viktig roll att spela genom möjligheterna att kombinera diplomatiska, bistånds- och handelsmässiga åtgärder med militära insatser, i samarbete med och som komplement till framför allt FN, och Nato. och verkade därför gemensamt under EU:s senaste regeringskonferens för att stärka unionens förmåga till krishantering. Amsterdamfördraget tog ett väsentligt steg framåt i denna fråga genom att de s.k. Petersbergsuppgifterna (humanitära, fredsbevarande och fredsfrämjande insatser) gjordes till medlemskapsuppgifter. Den diskussion som förs i om dessa frågor syftar till att ta fortsatta steg för att stärka den europeiska krishanteringsförmågan. Det handlar således inte om åtaganden vad gäller territorialförsvar. är berett att tillföra EU en militär kompetens för krishantering. Detta skulle öka förutsättningarna för att unionen skall kunna agera effektivare i kriser, i enlighet med intentionerna i det svensk-finska initiativet. Om EU skall kunna engagera sig i krishanteringsoperationer behövs militär kompetens. Den av EU initierade VEU-missionen på minröjningsområdet, som inleds i under svenskt ledningsansvar, kan tjäna som exempel på ett verksamhetsområde där sådan kompetens kan komma att krävas. EU-ledda krishanteringsoperationer måste givetvis bedrivas i enlighet med internationell rätt. En diskussion om de institutionella frågorna har just inletts. Mycket talar för att VEU kan komma att upplösas och att vissa uppgifter därmed skulle föras över till EU. Det är däremot inte aktuellt att överföra artikel5 - artikeln om ömsesidiga försvarsgarantier. accepterar inte - i likhet med andra militärt alliansfria länder - att bli bundet av ömsesidiga försvarsförpliktelser. Härvid har vi, ytterst genom vetoinstrumentet, avgörandet helt i våra händer.
frs · GM12544 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om statsrådet avser att vidtaga åtgärder för att stoppa kärnkraftsreaktorerna under timmarna /2000. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det är ytterst angeläget att elförsörjningen inför skiftet anpassas så att leveranssäkerheten kan upprätthållas. Regeringen avser i skrivelse till redovisa vidtagna och planerade åtgärder beträffande IT-omställningen . Det är den andra lägesrapporten om IT-omställningen i samhället inom väsentliga samhällsfunktioner. Med utgångspunkt i den information och det underlag som regeringen erhållit bedömer regeringen att säkerheten vid landets kärnkraftverk inte kommer att påverkas vid skiftet . () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bl.a. övervaka säkerheten vid kärnteknisk verksamhet. Inspektionen skall särskilt följa utvecklingen på kärnenergiområdet, i synnerhet beträffande säkerhetsfrågor och utreda frågor om och ta initiativ till åtgärder för att höja säkerheten hos kärntekniska anläggningar. Vad beträffar skiftet finner SKI inte att det finns anledning att ändra de bedömningar som gjordes och som avsåg de tolv kraftproducerande reaktorerna. Arbetet inom de olika projekten har fortskridit i enlighet med uppgjorda tidsplaner. Det förväntas inte att övergången skall innebära något hot mot reaktorsäkerheten. De svenska kärnkraftverken är i sina ursprungsleveranser helt utan datorer i system av betydelse för säkerhet och drift. De förändringar som därefter skett är väldokumenterade vilket ger goda förutsättningar att spåra de eventuella problem som kan finnas. De identifierade problemområdena hanteras av kraftbolagen på ett sätt som bedöms leda till att system av betydelse för reaktorsäkerheten kan klassas som 2000-säkrade.
frs · GM12545 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om statsrådet avser agera i ministerrådet för en skärpning av EU:s direktiv i riktning mot ett bättre konsumentskydd mot exponering av elektromagnetisk strålning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. pågår både i och utomlands en omfattande forskning för att utröna om exponering för elektriska och magnetiska fält medför någon skadlig påverkan på människor och djur. De redovisade resultaten är ofta motsägande. De fem centrala myndigheterna Arbetarskyddsstyrelsen, , , och har sagt sig vara eniga om att de forskningsresultat som presenterats inte motiverar eller ger underlag för några gränsvärden för lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Myndigheterna rekommenderar en försiktighetsprincip som baseras främst på att cancerrisker inte kan uteslutas. Försiktighetsprincipen innebär att man bör sträva efter att minska fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön förutsatt att åtgärder kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt. När det gäller nya elanläggningar, apparater och byggnader bör man redan vid planeringen sträva efter att utforma och placera dessa så att exponering begränsas. I elsäkerhetsverksamheten ingår vidare informationsinsatser och upplysningsarbete både till en bredare allmänhet och till fackmän. Regeringen har givit i uppdrag att kartlägga och utvärdera forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Uppdraget skall redovisas senast den 1december 2000. Vidare arbetar på uppdrag av regeringen bl.a. med att undersöka vilka tekniska åtgärder som kan vidtas för att minska de elektriska och magnetiska fälten inomhus. Regeringen tar frågor rörande eventuella hälsoeffekter av exponering för elektriska och magnetiska fält på stort allvar och följer noga utvecklingen på området.
frs · GM12546 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att höja säkerheten vid receptexpediering vid landets apotek. Det är som utger föreskrifter avseende säkerheten vid receptexpedition på apotek och utövar tillsyn över denna. Med anledning av de brister vid bl.a. receptexpediering som påtalade i sin inspektionsrapport har startat ett omfattande åtgärdsprogram som i flera viktiga delar skall vara genomförda . Åtgärdsprogrammet omfattar bl.a. ökad datasäkerhet, personalökning och översyn av självvalsrutinerna. har också skärpt de interna instruktionerna till personalen och genom egentillsyn följt upp implementeringen. För att lindra den "hamstring" av läkemedel som brukar inträffa vid ändring av regler i läkemedelsförmånen har regeringen beslutat om vissa ändringar i förordningen (SFS 1999:173) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. så att måste gå innan ett förnyat utlämnande av läkemedel på itererat recept får göras. Det är regeringens uppfattning att det inte kommer att bli lika hög belastning på apoteken som det blev när den nuvarande lagen beslutades . För att ändå motverka de effekter som en förändring av högkostnadsskyddet inom läkemedelsförmånen kan medföra, finns en handlingsplan upprättad inom . En funktion dit allmänheten kan vända sig för att få svar på vad förändringen innebär för den enskilda individen skall inrättas för att avlasta apoteken. Det finns också detaljplaner på samverkan med partihandeln för att säkerställa tillgängligheten av läkemedel på apotek samt för information till apotekscheferna och apoteksdirektörerna så att nödvändiga omdispositioner och omprioriteringar skall kunna göras för att undvika köer på apoteken om detta skulle uppstå.
frs · GM12548 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka initiativ regeringen ämnar ta för att göra regelverket inom arbetsrättens område mer likartat mellan och för att därmed avlägsna barriärer inom så att svenska små och medelstora företag vågar anställa. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Samarbetet mellan och är viktigt. De regler som gäller måste stödja arbetet för tillväxt i regionen. Förutsättningarna för en fördjupad integration av har på uppdrag utretts av . Utredningsrapporten innehåller bl.a. studier om vilka skillnader som föreligger i den arbetsrättsliga regleringen i och . När det gäller flexibla lösningar kan framhållas att kollektivavtal har en betydelsefull ställning både i och i . Kollektivavtal är ett instrument som är väl ägnat att åstadkomma flexibilitet och särlösningar på problem som kan tänkas uppkomma även i . Regeringen har haft överläggningar med den danska regeringen om hinder och möjligheter för integration i . Resultaten av överläggningarna kommer att presenteras i en rapport den 3maj.
frs · GM12549 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ta bort den "olikhet inför lagen" som han redovisar när det gäller möjligheterna till rehabilitering. Enligt gällande regelverk skall bedömning av arbetsförmågans nedsättning göras enligt en s.k. steg-för-steg-modell. Det innebär att arbetsförmågan skall bedömas stegvis mot nuvarande arbete hos arbetsgivaren, annat arbete hos arbetsgivaren eller mot normalt förekommande arbete på arbetsmarknaden. Vid bedömningen skall det beaktas om den försäkrade efter arbetslivsinriktad rehabilitering skulle kunna arbeta. Är alla rehabiliteringsmöjligheter för återgång till det tidigare arbetet uttömda, men vederbörande är oförhindrad att ta ett annat arbete, måste han eller hon alltså söka ett annat arbete på arbetsmarknaden. Detta gäller lika för alla försäkrade. Om man sedan av olika skäl inte klarar att finna ett nytt arbete själv är det arbetsmarknadsmyndigheternas ansvar att hjälpa till med olika former av åtgärder. När det gäller fråga är svaret att regeringen bedriver en mycket aktiv politik för att åtgärda brister, öka effektiviteten och att stärka en likvärdig tillämpning i rehabiliteringsprocessen. Som exempel vill jag nämna de åtgärder regeringen vidtagit för att stimulera och underlätta samverkan mellan myndigheter. lämnade regeringen den s.k. samverkanspropositionen (prop. 1996/97:63) till där regeringen underströk vikten av att utveckla samverkan mellan olika aktörer när det gäller rehabilitering. biföll propositionen och i budgetpropositionen för gjordes ytterligare preciseringar, bl.a. har försäkringskassorna fått särskilda medel för samverkan och rehabilitering. Jag kan också nämna att regeringen avsatt från anslaget A1. Sjukpenning och rehabilitering m.m. till att stödja utvecklingsarbete inom rehabiliteringsområdet. Pengarna skall främst stödja projekt som inte kan finna sin finansiering från annat håll. Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen att engångsvis tillföra socialförsäkringsadministrationen ytterligare för . Dessa extra medel ger försäkringskassorna större möjligheter att bl.a. tillse att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Slutligen vill jag tillägga att regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild utredare som bl.a. skall ha i uppdrag att utarbeta en etisk plattform för prioriteringar inom rehabiliteringsområdet. Rehabiliteringshandläggare på ägnar sig åt bedömningar och val av åtgärder utan att det finns en gemensam grund för dessa bedömningar. En etisk plattform skulle utgöra grunden för att säkra centrala principer om en rättssäker och likvärdig tillämpning av socialförsäkringen. I utredningsuppdraget ingår också att se över rehabiliteringen för egenföretagare, självanställda m.m. samt att precisera rehabiliteringsanvaret på en alltmer föränderlig arbetsmarknad.
frs · GM1255 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag avser att agera för att visa att inte kommer att utnyttja den möjlighet att öka utsläppen av växthusgaser som vi har fått genom EU:s interna fördelning. Den svenska politiken i klimatfrågor grundar sig bl.a. på beslut där det sägs att utsläppen av koldioxid från fossila källor skall stabiliseras nivå för att därefter minska (prop. 1992/93:179 bil. 1, s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) samt på energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) som innefattar riktlinjerna för en klimatstrategi inom energiområdet. Regeringens nuvarande huvudsakliga strategi för att nå koldioxidmålet är att begränsa användningen av fossila bränslen och ersätta dem med förnybara energikällor, samt ett effektivare utnyttjande av energin. Regeringen har därför tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 1998:40) som har fått till uppgift att presentera ett förslag till en samlad svensk klimatstrategi och ett åtgärdsprogram som lägger stor vikt vid kostnadseffektivitet. Utgångspunkten för kommitténs arbete är tidigare beslut om klimat- och energipolitiken. Inriktningen är således att inte skall behöva utnyttja de .
frs · GM12550 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att försäkringskassorna skall klara av att hantera återbetalningen av bostadsbidragen. Frågan är ställd mot bakgrund av i problem med administrationen av dessa ärenden. En övergång till ett nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen, som ligger administrationen för fastställande av skatt nära, innebär en betydande administrativ förändring. Introduktionen av detta system har krävt en noggrann förberedelse. Det gäller bl.a. ADB-system, uppbyggnaden av nya administrativa rutiner samt information till och utbildning av försäkringskassornas personal. Även behovet av informationsinsatser till bidragstagarna har varit stort för att de skall få god kännedom om de ändrade bestämmelserna. Det är nu första gången som hushållens slutliga bostadsbidrag fastställs sedan det nya systemet infördes. Försäkringskassornas personal har fått möta många oroliga människor med besked om återbetalningskrav, arbetsbelastningen på enskilda tjänstemän har ökat. Jag har stor förståelse för den situation som nu befinner sig i. De administrativa konsekvenserna av det nya regelsystemet har inledningsvis varit påtagliga - trots noggrant förberedelsearbete och riktade informations- och utbildningsinsatser. Regeringen anser att grundprinciperna för det nya bostadsbidragssystemet är bra. Men det tar tid innan ett nytt system fungerar som avsett. Vissa förändringar och förbättringar behöver göras. Bl.a. har informationen till hushållen i vissa avseenden inte fungerat tillfredsställande. kommer också att se över och förbättra sin information, inte minst när det gäller handläggning av ärenden där inkomsten kraftigt förändrats. Regeringen har gett i uppdrag att noga utvärdera det samlade resultatet av bestämmelserna för bostadsbidrag. I det sammanhanget skall det nya inkomstprövningssystemet särskilt belysas. Jag har med diskuterat möjligheterna att påskynda detta arbete. Regeringen har lämnat ett förslag om ändrade bestämmelser för eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag. Om verkets utvärdering visar att bestämmelserna för bostadsbidrag i övrigt har effekter som inte kan anses rimliga, kommer jag att överväga ytterligare förändringar. När det gäller försäkringskassornas ekonomiska förhållanden hänvisar jag till mitt svar, som denna dag lämnas på en fråga av om försäkringskassornas situation (1998/99:559). Där framgår bl.a. att regeringen anser att försäkringskassorna nu har en ekonomi i balans och att extra ekonomiska resurser för återbetalning av bostadsbidrag därför inte är befogade. När det gäller frågor om personalbemanning ligger ansvaret på styrelse och ledning.
frs · GM12551 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder socialministern är beredd att vidta för att minska restriktionerna när det gäller provsmakning av alkoholhaltiga drycker hos vin- och spritproducenter. Den fråga som tar upp ingår i uppdrag när det gäller att se över vissa bestämmelser i alkohollagen. skall överlämna sitt slutbetänkande .
frs · GM12552 · 1998-12-31 00:00:00 — har i anledning av ett ärende hos som rör frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att förse inspektionen med nödvändiga verktyg gentemot värdepappersbolag som inte följer inspektionens utlåtanden. Värdepappersbolag har tillstånd att driva värdepappersrörelse och står under tillsyn. I tillsynen ingår att kontrollera att värdepappersbolagen följer de bestämmelser som gäller för verksamheten. Vidare skall inspektionen kontrollera att bolagen har interna instruktioner för sin verksamhet samt att bolagets ledning har en tillfredsställande intern styrning och kontroll över verksamheten. Om ett värdepappersbolag genom att överträda lagen eller föreskrift som meddelats med stöd av denna eller på annat sätt visat sig olämpligt att utöva värdepappersrörelse, skall inspektionen återkalla tillståndet för bolaget att driva sådan rörelse. Om det är tillräckligt, får inspektionen i stället meddela varning. har att verka för ett gott konsumentskydd på det finansiella området, vilket är ett övergripande mål för inspektionens verksamhet. Det bör dock påpekas att det i inspektionens uppgift som tillsynsmyndighet inte ingår att lösa tvister mellan de institut som står under tillsyn och deras kunder. Tvister avseende enskilda kunders förhållanden skall i stället lösas genom de instanser som står till förfogande, t.ex. och de allmänna domstolarna, som därvid har att tillämpa de särskilda konsumentskyddsreglerna. möjlighet att biträda enskilda i tvister rörande finansiella tjänster bör härvid också nämnas. Det skall även erinras om att regeringen enligt regeringsformen är förhindrad att bestämma hur förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall skall besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Regeringen anser att de möjligheter för att ingripa mot ett värdepappersbolag som misskött sig är tillräckliga.