ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11621 · 1998-01-01 00:00:00 — Folkölsförsäljningen till minderåriga har blivit ett stort problem. Många ungdomar får köpa folköl i butiker/bensinstationer utan kontroll av deras ålder. Folköl kan vara en inkörsport till starkare drycker, hembränd sprit och narkotika. Tillstånd för försäljning av folköl har slopats. Om tillståndsplikten för försäljning av folköl återinförs, skulle försäljarna kanske skärpa sin kontroll för att inte riskera att få sitt tillstånd indraget. Ett annat alternativ är att flytta folkölsförsäljningen till Systembolaget, som har bättre legitimationskontroll. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att minska folkölsförsäljningen till minderåriga?
fr · GL11622 · 1998-01-01 00:00:00 — Alltfler grödor genmanipuleras för att tåla bekämpningsmedel som Roundup och Basta. Från sida motsätter vi oss den utvecklingen. Regeringen har dock antagit en positiv inställning och menar att en övergång till dessa bekämpningsmedel är till fördel för miljön. Förutsättningen för det resonemanget är - om man bortser från alternativet att inte använda bekämpningsmedel alls - att Roundup och Basta är "ofarliga" eller i alla fall mindre farliga än andra bekämpningsmedel. visar undersökningar från att Roundup ger kromosomskador hos bakterier. Forskaren, vid , har också riktat uppmärksamheten på andra rapporter som visat DNA-skador på insekter, grodor och däggdjur orsakade av Roundup. I har rapporterna väckt uppseende, bl.a. eftersom man godkänt en sockerbeta som genmanipulerats för att tåla Roundup. I försöksodlas raps med Basta-tolerans. Argumentet att acceptera de nya bekämpningsmedelstoleranta grödorna måste ju stå och falla med om uppgifterna är riktiga. Visar det sig att Roundup - och troligen även Basta - ger kromosomskador finns ju inga skäl att vare sig försöksodla eller godkänna genmanipulerade sorter som ökar användningen av dessa bekämpningsmedel. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka konsekvenser får upptäckterna för den agerande vad avser grödor manipulerade att tåla Roundup eller Basta?
fr · GL11623 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi vet genom den kunskap vi har att många nyanlända flyktingar mår psykiskt dåligt på grund av att de erfarit olika traumatiska upplevelser inbegripet tortyr i samband med flykt och exil. Forskare uppskattar att mellan av de nyanlända flyktingarna visar symtom som depression, ångesttillstånd, aggressiva affekttillstånd och fysiska symtom som har sin grund i den psykiska ohälsan. Detta försvårar flyktingarnas integration i det svenska samhället och det är därför viktigt att de behandlas tidigt för sina problem och av kompetent personal. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga hur regeringen avser att tillgodose detta behov inom ramen för det nya integrationsverkets verksamhet.
fr · GL11624 · 1998-01-01 00:00:00 — tillverkar produkter baserade på råtallolja i . Industrin där är världsledande inom sitt område. hotas anläggningen och de ca 200 anställda av att inga investeringar förläggs till på grund av att regeringen inte ger besked om ifall råtalloljan skall ses som bränsle eller råvara för förädling. Om investeringar i fabriken uteblir kommer man inte att klara den internationella konkurrensen. Finansminister lovade vid ett besök i att ta upp frågan i regeringen. Då ärendet brådskar för att inte skall investera i anläggningar i annat land måste ett besked ges till företaget att råtalloljan skall ses som en förnyelsebar råvara för förädling och inte primärt som bränsle. Regler och skatter måste anpassas därefter. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att säkerställa att den råtalloljebaserade industrin har en framtid i ?
fr · GL11625 · 1998-01-01 00:00:00 — Ungefär 10000 människor är hemlösa i . Antalet har varit ganska men orsaken till hemlösheten har förändrats. har alltfler hemlösa människor olika psykiska sjukdomar. Genom psykiatrireformen 1994 skulle de psykiskt sjuka slippa bo på institution. De skulle ut i samhället och få frihet och värdighet. Det blev inte så! har antalet psykiskt sjuka hemlösa fördubblats i t.ex. . Detta är oacceptabelt. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att ändra dessa förhållanden?
fr · GL11626 · 1998-01-01 00:00:00 — Den kinesiske dissidenten har i en intervju med svensk press anklagat för att stödja inhumana och odemokratiska metoder i kinesiska fängelser. Detta sker via svenska biståndspengar inom en två till tre veckors utbildning i demokrati och mänskliga rättigheter som i bedriver för kinesiska myndighetspersoner. ifrågasätter meningen med utbildningen. Att enstaka kinesiska chefer ur mänskligarättighets- och demokratisynpunkt är olämpliga både före och efter en vistelse i , kan knappast utbildingsinstitutet lastas för. Däremot är frågan om utbildningens resultat och värde är viktigt. En utvärdering och uppföljning av utbildningen är nödvändig. Sida gör detta med bistånd till andra länder, man bör ha möjlighet att kontrollera resultatet. När kursdeltagarna återvänder till sina ordinarie arbeten i , och alltså är ensamma om sina nya idéer, borde det finnas möjligheter att stödja dem genom stöd till demokratiska organisationer i deras omgivning. Därför är det av vikt att de kinesiska kursdeltagarnas insatser för demokrati och mänskliga rättigheter kontrolleras och utvärderas. Med hänvisning till det ovanstående vill jag fråga ministern följande: Avser biståndsministern på något sätt verka för att de kinesiska kursdeltagarnas insatser för demokrati och mänskliga rättigheter efter deras återkomst till kontrolleras och utvärderas?
fr · GL11627 · 1998-01-01 00:00:00 — finns screening-verksamhet för att förebygga cancer i livmodern och brösten hos kvinnor. Denna verksamhet har varit framgångsrik. Att hitta en cancertumör i ett tidigt skede är av avgörande betydelse för behandlingen. I får ca 5500 män prostatacancer . beräknas ha ärftliga faktorer. Genen som ligger bakom detta identifierades . En grupp läkare har föreslagit att män med särskilt hög risk att drabbas borde erbjudas årliga undersökning från . I rekommenderas att alla män som fyllt kontinuerligt bör undersöka sig. Detta har lett till att många fall upptäckts i ett tidigt skede och kunnat botas. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen att vidta åtgärder för att rekommendera regelbundna undersökningar i syfte att upptäcka prostatacancer på ett tidigt stadium?
fr · GL11628 · 1998-01-01 00:00:00 — I lider av befolkningen av reumatiska sjukdomar. De flesta är kvinnor. En reumatisk sjukdom är huvudsakligen kronisk och finns ingen bot. Det är därför viktigt att både satsa på forskning och att på alla sätt lindra för dem som drabbats. Många har ständig värk och stelhet och på så sätt är sjukdomen mycket plågsam. har det funnits särskilda sjukhus för reumatiker. Där har man haft ett specialkunnande och kunnat ge värdefull vård och behandling. Många är de som efter en tids behandling kunnat leva ett betydligt bättre liv. Successivt har denna verksamhet dock reducerats kraftigt eller lagts ned. har resurserna i princip tagits bort för utlandsvård som också betytt mycket för denna patientgrupp. finns två reumatikersjukhus: Spenshult i och i . Enligt uppgift tvingas tyvärr i att läggas ned på grund av ekonomiska bekymmer. Detta är oerhört beklämmande. Den kompetens som finns på reumatikersjukhusen finns inte ute i landstingen och således blir en viktig vårdande verksamhet omöjlig att få. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialminister : Avser regeringen att vidta åtgärder så att i kan fortsätta sin verksamhet?
fr · GL11629 · 1998-01-01 00:00:00 — I fråga nr 1995/96:185 tog jag upp smittspridning av tuberkulos. vill jag åter ta upp detta angelägna ämne då min oro för en ökad smittspridning av tuberkulos inte har avtagit. En mer allmän vaccinering är önskvärd. Experter från har också uppmanat världens alla regeringar att inte nonchalera hotet om en världsomfattande tuberkulosepidimi. Och chefen för mot tuberkulos, sade på en konferens, att tuberkulosen dödar fler ungdomar och fler vuxna än någon annan infektionssjukdom. Så sent som påpekade svenska läkare att det fortfarande finns människor som dör i obehandlad, oupptäckt eller otillräckligt behandlad tuberkulos. Det påpekades vidare att av fallen botas mot de som enligt WHO:s mål skall tillfriskna. Den utbredda uppfattningen att tuberkulosen varit praktiskt taget utrotad i är en av orsakerna till att faran med tuberkulosen underskattas. Jag anser att det finns anledning för regeringen att väga in den faktorn. Men även faktorer som ett ökat resande, invandring och nöjesvanor samt inte minst aggressivare tuberkulosbakterier gör att man lätt underskattar faran med sjukdomen. Min fråga till regeringen är om socialminister ämnar vidta någon åtgärd, för att förebygga en vidare smittspridning av tuberkulos.
fr · GL1163 · 1998-01-01 00:00:00 — Det kommer då och då skrämmande rapporter över dålig behandling av våra gamla inom äldreomsorg och vård. Senast handlade det om ett privat vårdhem i men har det gällt äldreomsorg, där de gamla helt enkelt blivit vanvårdade. Det skedda kan inte ursäktas. Även om personalen har en hård arbetsbelastning har de äldre rätt att kräva respekt, omtanke, medkännande och rätt till personlig integritet. Människor är inte som man kan behandla på löpande band. Frågan om äldrevården är visserligen en social fråga och en särskild utredning behandlar t.ex. frågan om bemötandet av våra äldre. Utbildningen av vårdpersonalen är emellertid fundamental i sammanhanget. Det är oerhört viktigt att vårdens etik har en framträdande plats såväl inom vårdgymnasiet som i vårdhögskolorna. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att i utbildningshänseende göra vårdpersonal mera skickad till det krävande arbetet inom vården, där empati och medkänsla är en förutsättning för god vård?
fr · GL11630 · 1998-01-01 00:00:00 — Vårt samhälle står dåligt förberett inför framtida hot och risker. Utan en helomfattande och vetenskapligt utprövad metodik för riskhantering blir merkostnaderna för riskavvärjning . Forskning i riskhantering förekommer bara som ett led i annan forskning; otillräckligt för en effektiv bedömning och förebyggande av hot och risker. 1994 redovisade och förutsättningarna för att skapa en organisation för forskning och utbildning inom riskhantering, riskanalys och säkerhetsskydd. 1996 presenterades förutsättningarna för forskningsutbyggnad och inrättande av professurer vid i och vid LTH. Brandingenjörsutbildningen vid LTH och räddningstjänstutbildningen i Revinge är en viktig del av Lunds betydande kapacitet inom riskhantering. tillsatte en egen utredning och sände ut en intresseförfrågan om inrättande av en professur i riskhantering till universitet och högskolor . Där understryks vikten av att inrätta professuren men också att proceduren "kommer att ta större delen av 1998 i anspråk". Till bakgrunden hör att mindre och medelstora högskolor med början 1999 tillåts att självständigt anställa professorer. Flera av de tillfrågade högskolorna har inte examinationsrätt. Lämpligheten att inrätta en professur vid en institution som inte har rätt att examinera sina doktorander kan ifrågasättas. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga försvarsministern vilka åtgärder som kommer att vidtas för att placeringen av en professur i riskhantering skall kunna ske så skyndsamt som möjligt.
fr · GL11631 · 1998-01-01 00:00:00 — Den har som mål att göra EU till en s.k. sysselsättningsunion. Genom en samordning av EU-ländernas strategier för att minska arbetslösheten skulle olika nationella åtgärders effektivitet kunna jämföras med varandra och arbetslösheten bättre kunna bekämpas, har regeringen hävdat. Regeringen bryter dock återkommande mot de rekommendationer den själv varit med och beslutat om. Den här gången är det rekommendationen att sänka beskattningen av arbete, för att skapa förutsättningar för fler jobb, som regeringen vägrar efterkomma. "Inget land följer till punkt och pricka till den sista bisatsen i sådana här dokument", är finansminister kommentar. Men om vägrar följa det som av inrikespolitiska skäl inte passar, varför skall andra länder följa de delar av rekommendationerna som socialdemokraterna velat ha med? Vad är poängen med samordning i ord, men inte i handling? Regeringen pekar genom sitt agerande på svagheterna i hela tanken med den s.k. sysselsättningsunionen. Inte mycket är heligt för en regering som skriver under en sak och gör en annan. Sysselsättningsunionen är till för att regeringen skall kunna visa skenbar handlingskraft, inte för att skapa förutsättningar för ökad sysselsättning. Det är dock inte EU som skall lastas för regeringens jobb-bluff. Ansvaret bär regeringen själv. Vad avser regeringen göra för att inte bryta mot vad avser åtgärder för att öka sysselsättningen?
fr · GL11632 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt en längre artikel i tidningen den 21mars 1998 skulle en uppgörelse ha slutits informellt mellan statsminister och Wallenbergfamiljens huvudman . Uppgörelsens innebörd sägs vara att lovade att huvudkontoren till skall stanna i mot att statsministern lovade "att regeringen inte skriver proposition på ett förslag att skärpa lagstiftningen för skattebefriade stiftelser", vilket skulle "ha hotat Wallenbergsfärens hela maktfundament". Om uppgiften vore sann innebär den att en ägare - - med regeringens aktiva hjälp skulle uppnå en skattemässig fördel för sitt ägande mot att den ägaren i gengäld skulle avstå från att agera med företagets och samtliga ägares bästa för ögonen i de fall ett företag skulle tjäna på att flytta sitt huvudkontor från . Om uppgiften vore sann skulle vara beredd att avvika från strikt affärsmässiga hänsyn och stoppa en flytt till utlandet när det skattemässigt gynnar familjen Wallenbergs stiftelser. Har regeringen gjort någon sådan informell överenskommelse med familjen , eller gjort någon annan gärning som av densamma kan uppfattas som en överenskommelse av ovan påstått slag?
fr · GL11633 · 1998-01-01 00:00:00 — tvingades rekommendera sin förbundsstyrelse att avveckla verksamheten vid Reumatiker- och Rehabiliteringssjukhus, eftersom det inte gått att komma överens på landstingssidan om det ekonomiska åtagandet. Därmed mister svensk reumatikervård den mycket kvalificerade specialistkompetens som i kunnat erbjuda. Reumatikervården kommer att integreras i den vanliga länssjukvården. En orsak till det inträffade är att alltför få landsting utnyttjat möjligheten att låta sina patienter få den kvalificerade vård sjukhuset stått för. I slutänden är det patienterna som blivit och blir lidande genom att de mist viktiga specialistresurser. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vad regeringen avser göra för att riksövergripande specialistresurser inom hälso- och sjukvården inte läggs ned utan konsekvensanalys för de patienter det gäller.
fr · GL11634 · 1998-01-01 00:00:00 — är ett statligt företag som äger och driver marknätet i för TV och radio. I skall landets radio och TV privatiseras. Enligt uppgift (bl.a. i tidningen ) är Terracom med och bjuder på det framtida ägandet av TV och radioföretag. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till kulturministern: Avser regeringen att förhindra, förhålla sig neutral eller främja Terracoms ansträngningar att i andra länder privatisera verksamheter som regeringen i bedömer bäst sköts av statliga företag?
fr · GL11635 · 1998-01-01 00:00:00 — Postorderförsäljningen ökar dramatiskt. Det främsta skälet till denna ökning är utbredningen av Internet. Denna utveckling kommer för vår del att kraftigt förstärkas då euron introduceras. köpte jag en bok på Internetbokhandeln . För frakten från och till min hemadress betalade jag . När boken väl anlände fick jag lösa ut den för 107kr. 44kr var moms och 63kr var "speditionsavgift" från i . Avser statsrådet vidta några åtgärder med anledning av att lagstiftningen medger uttag av moms och "speditionsavgifter" av en privatperson som köpt en bok på Internet och betalat frakten till bokhandeln?
fr · GL11636 · 1998-01-01 00:00:00 — Postorderförsäljningen ökar dramatiskt. Bakom denna utveckling finns framför allt Internet. För vår del kommer processen att förstärkas med eurons införande . Mot denna bakgrund finns det allmänt intresse av att kommunikationsministern svarar på en fråga illustrerad av ett personligt exempel. köpte jag en bok på Internetbokhandeln . Jag betalade frakt till min hemadress. Dock fick jag lösa ut boken med 107kr; 44kr moms och 63kr "speditionsavgift". Avser ministern vidta några åtgärder med anledning av att posten påför dessa "speditionsavgifter" på en vara som en privatperson köpt på Internet?
fr · GL11637 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag ställde en fråga (1997/98:607) till kommunikationsministern angående privata tågföretags möjlighet att köra persontrafik på sträckor där SJ inte har några invändningar. En avslagen ansökan att få köra mellan och var utgångspunkt för min fråga. svarade kommunikationsministern att Tågtrafikledningen får ge tillstånd under vissa omständigheter, bl.a. om SJ inte kör på någon del av den aktuella sträckan. Men det är ju just det som är problemet att SJ kör på alla aktuella delsträckor mellan och . Det som förefaller orimligt och dessutom är till nackdel för bl.a. turistnäringen i är att regeringen inte har givit Tågtrafikledningen rätt att ge tillstånd till privat trafik på samma sträcka ens om SJ skulle ge sitt medgivande. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Vad avser regeringen att göra för att Tågtrafikledningen skall kunna ge tillstånd till privat persontrafik parallellt med SJ:s trafik om SJ ger sitt medgivande?
fr · GL11638 · 1998-01-01 00:00:00 — Stiftelsen är en ideell organisation som arbetar med stöd till personer med hiv/aids. De ger också information och utbildning till vårdpersonal och allmänhet. Organisationens främsta uppgift är dock omvårdnad och stöd till aidssjuka, hivsmittade och anhöriga. En av idéerna är att med frivilliginsatser vara ett komplement till sjukvård. Stiftelsen har utvecklat metoder för psykosocialt stöd och omvårdnad på sitt gästhem. Flera bidragstagare har beslutat att minska bidragen till Stiftelsen , vilket i sin tur lett till kraftiga nedskärningar av verksamheten till men för aidssjuka, hivsmittade och deras anhöriga. Minskningen av bidragen beror sannolikt på rapporterna om att vissa läkemedel kan bromsa sjukdomsförloppet, vilket skapat en bild av att sjukdomen nu kan botas. Det är inte fallet men patienterna lever nu längre, vilket är mycket positivt, men innebär det att fler behöver vård och stöd . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra en försämring av informationen om hiv/aids och omvårdnaden av aidssjuka och hivsmittade?
fr · GL11639 · 1998-01-01 00:00:00 — Avtalet mellan & och den nye chefen har väckt uppmärksamhet. I sammanhanget förekommer motstridiga uppgifter om svenska statens agerande som näst största ägare i företaget, bl.a. i TV-programmet den 5april 1998. I fattas beslut om s.k. stock options och andra förmåner helt öppet vid bolagsstämman. Så skedde även i fallet med . Fullmakt gavs för att möjliggöra rekryteringen av till företaget, inte minst övertagande av ett pensionsåtagande. Svenska staten godkände principerna för avtalet med genom att inte rösta nej eller opponera sig vid bolagsstämman. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Avser regeringen att vidta några åtgärder om statens representant visat sig agera fel vid bolagsstämman?
fr · GL1164 · 1998-01-01 00:00:00 — De beslut nu fattat om nya taxor upplevs orättvisa och leder till kraftigt ökade kostnader för de som bor i mindre kommuner. kan privatkunder ringa närsamtal för både i sitt eget riktnummerområde och till närliggande riktnummerområde. Från den 7november kan närsamtal bara ringas i det egna riktnummerområdet. Lokalsamtalstaxan gäller inte längre närliggande riktnummerområde. Övriga samtal blir fjärrsamtal med en periodkostnad på . Hela inklusive kringliggande kommuner tillhör 08-området och får alla sina samtal till lägsta taxa. Inom 019-området Kumla och når de flesta sina viktigaste kontakter till lägsta taxa. Det blir i stället de mindre kommunerna, som kommer i kläm. Invånarna i med ca7000 invånare tillhör tre olika riktnummerområden. Många invånare tvingas ringa fjärrsamtal för att nå det egna kommunkontoret, affären i , barnens daghem eller de närmaste vännerna. De tidigare lokalsamtalen till närliggande 019-området med sjukhus, länsmyndigheter etc. blir efter den 7november fjärrsamtal. De ändringar av teletaxorna genomför upplevs som orättvisa och strider mot tanken att skall bidra till regional utjämning och rättvisa. I riksdagsbeslutet om ny telelag (1996/97:TU5) förutsattes att alltför stora prisvariationer mellan regioner inte bör accepteras. underströk vidare att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor. Jag vill fråga kommunikationsministern om hon är beredd att verka för att i sin prissättning tar större hänsyn till såväl kommungränser som rättvisa mellan abonnenter i storstads- och glesbygdsområden.
fr · GL11640 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett gammalt krav från arbetarrörelsens tidiga historia är att löntagarna skulle ha 8 timmars arbete, 8 timmars fritid och 8 timmars sömn. Den grundsyn som säger att en människa måste ha en bra balans mellan aktivitet och vila gäller fortfarande. För dem som är inne på den ordinarie arbetsmarknaden finns det en tendens att de tvingas arbeta mycket övertid. De som är ofrivilligt utanför arbetsmarknaden upplever tvärtom att fritiden sväller ut för mycket. För de personer som är involverade i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd borde det finnas möjligheter att hitta en bra balans mellan de tre behoven arbete, fritid och sömn. Men jag har uppmärksammats av AMU-elever i att de inte kommer att få någon sommarledighet. Hade de arbetat på den reguljära arbetsmarknaden eller varit delaktiga i t.ex. hade andra regler gällt. Då hade man fått sommarledigt. Det blir märkligt sett ur rättvisesynvinkel. AMU-elevernas lärare kommer naturligtvis att ha sin berättigade semester och det finns stor risk att det kommer att vara svårt att fylla med kompetenta vikarier. Vilket blir ytterligare ett argument för att eleverna borde ges rätt att vara lediga . Beslutet att frånta AMU-eleverna sommarledighet togs , men informationen till de berörda har varit mycket bristfällig. Många har fått veta det "bakvägen" först efter att de varit involverade i arbetet. Detta är mycket olyckligt. Min fråga till arbetsmarknadsminister är mot denna bakgrund: Avser ministern att ompröva regeringens beslut att AMU-elever inte skall få någon sommarledighet?
fr · GL11641 · 1998-01-01 00:00:00 — Övergången till det nya pensionssystemet ökar behovet av information till allmänheten. Under en ganska lång övergångstid kommer dessutom både nya och gamla pensionsregler att gälla. Redan nu vänder sig alltfler medborgare till landets försäkringskassor. Det finns ett stort behov att få besked om den egna ekonomiska situationen nu och . Trycket på försäkringskassorna från allmänhetens sida kommer med all säkerhet att öka markant . Besparingskrav och en lång rad regeländringar har gjort att många försäkringskassor har en ansträngd situation. Risken är uppenbar att det merarbete som det nya pensionssystemet ger upphov till tränger ut annan viktig verksamhet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att försäkringskassorna skall kunna möta det ökade informationsbehovet som det nya pensionssystemet ger upphov till?
fr · GL11642 · 1998-01-01 00:00:00 — Just nu hungerstrejkar sex tibetaner i centrala och har sedan den 10mars inte intagit någon föda. Deras krav är att FN skall återuppta Tibetfrågan; de vill att FN skall uppta förhandlingar med och den tibetanska exilregeringen, att en speciell FN-rapportör för utses och att en folkomröstning om status företas i enlighet med rekommendationer. debatterades i generalförsamlingen 1959, 1961 och 1965, vilket ledde till resolutioner om bl.a. självbestämmande för tibetanerna. Med anledning av detta vill jag fråga: Avser utrikesministern att i säkerhetsrådet agera för att Tibetfrågan åter kommer upp på agendan?