ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12628 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen med anledning av femte rapport är beredd att vidta någon åtgärd för att exempelvis införa sanktionslagstiftning mot kommuner, där domslut om olika former av stödinsatser till människor med funktionshinder inte verkställs. Jag delar både och uppfattning att domstolstrots är oacceptabelt. Det är självklart att kommuner och landsting måste följa de lagar som gäller. har frågan behandlats av flera utredningar och olika förslag till lösningar har diskuterats för att komma till rätta med problemet. har det emellertid varit svårt att hitta en tillfredsställande lösning. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder presenterar i sitt slutbetänkande nia - nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder (SOU 1999:21) ett förslag att komma till rätta med domstolstrotset. Förslaget innebär bl.a. att lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) bör kompletteras med bestämmelser om att en länsstyrelse får förelägga en kommun att verkställa en dom om rätt till insatser enligt 7 och 9§§ LSS. I föreläggandet får vite utsättas. På motsvarande sätt föreslås att socialtjänstlagen (1980:620) bör kompletteras med en bestämmelse om att en länsstyrelse får förelägga en kommun att verkställa en dom om rätt till bistånd enligt 6§. Också här föreslås att vite får utsättas. Utredningens förslag innebär också att länsstyrelserna skall kunna förelägga en kommun eller ett landsting att bygga upp en service som gör det möjligt att i rimlig tid verkställa domar som ger enskilda rätt till en viss insats. Utredningens slutbetänkande remissbehandlas . Jag är därför inte beredd att ta ställning till förslaget utan återkommer i samband med att regeringen behandlar förslaget .
frs · GM12629 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att säkra att den fasta förbindelsen över och förbindelsen skall behandlas på ett likvärdigt sätt även när det gäller t.ex. vägvisningen till respektive förbindelse och standarden på tillfartsvägarna på danska och svenska sidan. När det gäller vägvisningen för vägtrafiken över Öresundsförbindelsen kommer den enligt vad jag har erfarit att anordnas i enlighet med gällande principer i respektive land. För att säkerställa en god svensk anslutning till Öresundsförbindelsen byggs dels en ny motorväg runt , dels en ny järnvägsanslutning till . Dessutom pågår förberedelsearbetena för utbyggnaden av i . Motsvarande behov av nya vägar och järnvägar föreligger inte kring eftersom vägnätet och järnvägsnätet där redan har anpassats till den färjetrafik som går därifrån till . Eventuella standardförbättringar på de svenska väg- och järnvägsanläggningarna utöver vad som redan är beslutat kommer liksom tidigare att prövas och prioriteras inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen.
frs · GM1263 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om hon avser att vidta åtgärder så att läkemedlet Propentofylline kan användas i . Arbetsfördelningen inom regeringen är nu sådan att det är jag som skall besvara frågan. Bakgrunden till frågan är att tillverkaren av läkemedlet har sökt tillstånd för försäljning av detta inom hela EU i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) 2309/93 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av läkemedel. Den vetenskapliga kommittén för humanläkemedel inom , , har vid granskning av dokumentationen funnit att den medicinska ändamålsenligheten inte var tillräckligt övertygande. Därför har kommittén inte tillstyrkt ett godkännande. Vid hanteringen av frågan inom har varit s.k. rapportörland och ansvarat för bedömningen. uppger att var för ett godkännande, men vid röstning i den vetenskapliga kommittén fanns majoritet bland medlemsländerna för ett avslag. I ges Propentofylline på licens till de patienter som behöver det, enligt kriterier som har ställt upp. Dessa patienter kommer även fortsättningsvis att kunna erhålla läkemedlet på licens.
frs · GM12630 · 1998-12-31 00:00:00 — har med anledning av regeringens beslut att höja planeringsramen för försvarets materielanskaffning med frågat mig hur stor del av de nya 700 miljonerna som kommer Karlskogaenheter till del. Han erinrar i frågan även om att jag i samband med mitt förstamajtal i uttryckt förhoppningen att en stor del av den utökade ramen skulle komma till del. Inledningsvis vill jag hänvisa till det svar på interpellation nr 325 av som försvarsministern lämnade den 21maj. Försvarsmakten har den 19maj redovisat ett antal materielsystem som övervägs och är under omförhandling med industrin och där fortsatt inriktning kommer att redovisas i en materielförsörjningsplan den 15juni. Därefter kommer regeringen att ta ställning till den fortsatta materielanskaffningen. Det är obekant för mig liksom för försvarsministern i vilken utsträckning Försvarsmaktens materielplan kommer att innehålla anskaffningsbehov som kan komma till del. Det är dock min bedömning att regeringens beslut om höjning av planeringsramen för materielanskaffning med bör förbättra möjligheter att erhålla materielbeställningar.
frs · GM12631 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om överförmyndare, valnämnder och kommunala revisorer kommer att omfattas av den nya bestämmelse i förvaltningslagen som reglerar myndigheternas minsta godtagbara öppethållande. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen har i propositionen Myndigheters öppethållande (prop. 1998/99:52) föreslagit att det i förvaltningslagen tas in en bestämmelse om att myndigheterna måste hålla öppet varje helgfri . Förslaget har antagits av och den nya bestämmelsen kommer att träda i kraft . Utöver den nya bestämmelsen finns inga uttryckliga generella regler om minsta godtagbara öppethållande hos myndigheterna. Det är emellertid klart att en total stängning av en myndighet under en hel arbetsdag är mindre väl förenlig med bl.a. grundlagsbestämmelserna om allmänhetens rätt att få ta del av allmänna handlingar och lagreglerna om myndigheternas serviceskyldighet. Då det har visat sig att en del myndigheter håller helt stängt på klämdagar har regeringen ansett det principiellt viktigt med en uttrycklig generell regel om minsta godtagbara öppethållande. Bestämmelsen ger bara direkt uttryck för vad som redan gäller och skall därför inte leda till ökade kostnader för det allmänna. Den nya bestämmelsen gäller alla myndigheter som inte har undantagits genom bestämmelser i någon annan lag eller förordning. Kravet på öppethållande tar emellertid sikte på myndigheternas registratorskontor eller motsvarande. Det kan tänkas att en liten myndighet har sin registratorsfunktion förlagd hos en annan kanske större myndighet. I ett sådant fall räcker det, enligt vad regeringen har framhållit i propositionen, att den större myndigheten håller öppet. Exempelvis har många sådana myndigheter som frågat om organiserat sin verksamhet så. Detta kan vara ett lämpligt sätt för små myndigheter att ge enskilda bättre service. Vad det handlar om är att enskilda skall ha en reell möjlighet till insyn i allmänna handlingar och att de har rätt till service och tillgänglighet från myndigheternas sida. Under remissbehandlingen av departementspromemorian Myndigheters öppethållande på s.k. klämdagar (Ds 1998:60), som låg till grund för regeringens förslag, framkom att några myndigheter ansåg det önskvärt med ett generellt undantag för små myndigheter. Regeringen gjorde emellertid, mot bakgrund av vad som hade uttalats om bestämmelsens tillämpning på vissa mindre myndigheter, bedömningen att ett sådant generellt undantag inte var nödvändigt. Detta utesluter givetvis inte att det på särskilda områden kan visa sig befogat att göra uttryckliga undantag för vissa myndigheter.
frs · GM12632 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att senast lägga fram ett förslag om ändring av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. I det svar som gavs på samma fråga den 12maj redovisade jag regeringens avsikt att utan dröjsmål verkställa uppdrag. Jag betonade dock att även om arbetet påbörjas måste lagändringen utformas med omsorg. Detta för att undvika att lagstiftningen leder till negativa effekter för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Att de gängse rutinerna för lagstiftningsärenden skall följas var också en faktor som jag framhöll i mitt tidigare svar. Detta innebär att propositionen kan vara färdig tidigast . Propositionen kommer på sedvanligt sätt att tas upp i en kommande propositionsförteckning.
frs · GM12633 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder den avser vidta för att indianorganisationen skall kunna förhandla med . I de pågående förhandlingarna mellan indianbefolkningarna och Urra S.A. om kompensation för de indiangrupper, vars levnadssituation påverkats av dammbygget, företräder den centrala indianorganisationen , Organización Nacional Indigéna de , inte samtliga berörda grupper. ONIC:s roll i sammanhanget synes mer vara att ge stöd och rådgivning i rättsprocessen, såsom man gör i många andra processer rörande indianbefolkningars rättigheter i . Embera-Katiofolkets talan i processen förs av deras egna valda ledare. Frågan utgår från att den andra parten i förhandlingarna är , vilket inte är korrekt. Den andra parten är dammprojektets ägare Urrá S.A. som till 90,ägs av den colombianska staten. är den huvudentreprenör som kontrakterades av Urrá S.A. för att verkställa bygget av dammen. deltar alltså inte i förhandlingarna. Den i pågående rättsliga processen står alltså huvudsakligen mellan två andra parter än de som anges i frågan, nämligen mellan Embera-Katiofolket och Urrá S.A. Förhandlingarna mellan Embera-Katiofolket och Urrá S.A. handlar om ett slutgiltigt kompensationsavtal för indianerna med anledning av den negativa inverkan dammbygget åsamkat indiangrupperna i området. beslutade den 10november 1998 att Urrá S.A. skulle förhandla om sådan kompensation och att igångsättandet av verksamheten vid dammen inte kommer att tillåtas förrän en överenskommelse uppnåtts. Det handlar om en intern colombiansk angelägenhet och en lång och komplicerad juridisk och ekonomisk process. är dock, som frågeställaren påpekar, mycket aktivt i frågor rörande mänskliga rättigheter och har genom utvecklingssamarbetet med ett stort engagemang såväl bilateralt som genom EU. Regeringen för en fortlöpande dialog med den colombianska regeringen om mänskliga rättigheter, vilken kompletteras av den dialog som förs i dessa frågor mellan och . EU:s trojka träffade vice president för att diskutera läget rörande mänskliga rättigheter och Embera-Katioindianernas situation. I tidigare frågesvar, motioner och interpellationssvar har det svenska utvecklingssamarbetet med redovisats. Vår ambassadör i gjorde tillsammans med några andra EU-ambassadörer en resa till för att visa att det internationella samfundet noga följer utvecklingen i och är särskilt oroat över det våld som organisationer och människor som arbetar för mänskliga rättigheter utsätts för. Högkommissarien för mänskliga rättigheters kontor i , där svenske diplomaten är chef , är en organisation som arbetar aktivt för att ge stöd och skydd till hotade och utsatta - bl.a. hos Embera-Katiofolket. Andra enskilda organisationer, en del med svenskt stöd och svenska volontärer, arbetar också aktivt för att skydda personer som utsätts för hot.
frs · GM12634 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att den Internationella tribunalen för f.d. (ICTY) skall tillföras erforderliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Låt mig först säga att alltsedan inrättandet av Jugoslavientribunalen på olika sätt varit mycket aktivt i sina ansträngningar att bistå tribunalen, inte minst i säkerhetsrådet där var pådrivande för inrättandet av en tredje kammare som gör det möjligt att processa flera mål . samlade in över 200 vittnesmål som översattes till engelska och vidarebefordrades till . Vi har bidragit med brottsutredare, ingått avtal om vittnesskydd samt erbjudit fängelseplatser för dem som har stark anknytning till , för att nämna några områden där har visat sitt stöd. Dessutom har bidragit med totalt till utgrävningar av massgravar i Bosnien, då denna typ av utgrävningsprojekt är mycket kostsam och därför helt beroende av frivilliga bidrag. besökte jag själv tribunalen för att markera fortsatta stöd för dess verksamhet. Efter en speciell vädjan från tribunalens chefsåklagare den 9april 1999 har bett att samla in uppgifter från de Kosovoflyktingar som anländer till . Flyktingarna får fylla i en blankett utfärdad av tribunalen med frågor rörande eventuella brott de utsatts för eller bevittnat när de tvingades lämna sina hem. Dessa blanketter kommer att samlas in av och vidarebefordras till som underlag för eventuella framtida intervjuer med flyktingarna. Regeringen har också fått en begäran från tribunalen om hjälp med rättsmedicinska undersökningsteam i Kosovo, som - om en militär internationell markstyrka etableras i Kosovo - skulle samla bevismaterial om de brott som har begåtts mot civilbefolkningen där. Det är enligt Arbour viktigt att genomföra undersökningarna innan flyktingarna återvänder till sina hemorter. Hon räknar med att minst ett dussin team behövs, och ber alltså att bidra med ett sådant team. För att kunna nå en varaktig fred och öka förutsättningarna för försoning i f.d. är det av stor vikt att de övergrepp som begåtts mot civilbefolkningen i kartläggs och utreds i största möjliga utsträckning. utreder frågan om vilka möjligheter vi har att hörsamma Arbours vädjan. har under hand uppgivit att de har den kompetens som Arbour efterlyser, bl.a. kriminaltekniker, rättsläkare, brottsplatsundersökare, fotografer m.m. (den s.k. nationella id-kommissionen). Kostnaden för uppdraget beräknas till ca .
frs · GM12635 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att genomföra en analys av jämställdheten före en ökad privatisering eller fler entreprenader inom vård och omsorg. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för finansieringen av vården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen står det också sjukvårdshuvudmännen fritt att sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som man ansvarar för enligt lagen, dock inte uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Med andra ord är det sjukvårdshuvudmännen som beslutar om hur vården skall produceras. Regeringen varken kan eller bör därför gå in och styra organiseringen av hälso- och sjukvården. Jag har i olika sammanhang välkomnat alternativ till den traditionella driften i offentlig regi, eftersom jag anser att konkurrens inom produktionen av hälso- och sjukvård bidrar till att öka kostnadsmedvetandet och nytänkandet. Vidare är det positivt ur rekryteringssynpunkt att det finns olika driftsformer. Även för patienterna har de alternativa driftsformerna medfört positiva effekter, bl.a. en ökad tillgänglighet till vården och ett bättre bemötande. regleras jämställdhetsfrågorna i arbetslivet i jämställdhetslagen som innehåller dels regler om diskrimineringsförbud och dels regler om arbetsgivares skyldigheter att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Jag förutsätter att även privata företag följer denna lag. Emellertid återstår enligt min mening en hel del att göra vad gäller jämställdhetsarbetet hos såväl offentliga som privata arbetsgivare. Det är därför viktigt att man arbetar aktivt med jämställdhetsfrågorna inom båda dessa sektorer.
frs · GM12636 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skattemyndigheternas resurser återställs. Frågan är ställd mot bakgrund av en uppgift om att regeringen skulle ha beslutat om besparingar på för landets skattemyndigheter. Regeringen har inte fattat något sådant beslut som frågan tar sikte på. beslutade regeringen om ett s.k. begränsningsbelopp vad gäller anslaget till skattemyndigheterna. Innebörden av beslutet är att belastningen på anslaget får uppgå till högst . Vad det gäller är alltså förbrukningen av medel under det innevarande budgetåret och beslutet innebär inte att några medel som redan anvisats tas från skatteförvaltningen. Det bör nämnas att årets anslag är . Jag vet inte varifrån siffran kommer och ser ingen anledning att spekulera om den saken. För egen del kan jag bara konstatera att utgångspunkten när beslutet om ett begränsningsbelopp fattades var att det inte skulle begränsa resursanvändningen på ett sätt som kunde medföra några beaktansvärda nackdelar för skatteförvaltningens verksamhet. Mot bakgrund av det som har sagts är jag inte beredd att vidta någon åtgärd för att förändra skattemyndigheternas resurssituation .
frs · GM12637 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att verka för att uttagningarna av flyktingar i till i sin helhet hanteras av . Anledningen är, enligt , att företrädare för både och bekräftat att lokalt anställd personal hos UNHCR tar mutor för att sätta upp flyktingar på de namnlistor som lämnas till som underlag för uttagning till . I avvaktan på en grundlig och opartisk utredning av dessa förhållanden skall uttagningarna ske utan medverkan av lokalt anställd personal. Den svenska överföringen av flyktingarna från Kosovo grundas i stort på UNHCR:s bedömning. UNHCR - som är det internationella organ som har i uppdrag att svara för samordningen av uttagningarna - har ställt upp principer för överföringen, där man förutsätter frivillighet och att familjer hålls samman. Varje land ställer sedan upp egna kriterier och fattar det avgörande beslutet att en person skall överföras. Alla som överför skall dock först vara registrerade hos UNHCR. Jag är medveten om att UNHCR - liksom andra internationella organisationer och de makedoniska myndigheterna - har anklagats för att en del anställda skulle ta emot mutor. UNHCR har också uppmärksammat att detta även förekommit bland flyktingarna själva och söker nu så långt möjligt förhindra denna verksamhet. Vidare har UNHCR sänt personer från inspektörens kontor vid huvudkvarteret i till för att utreda mutanklagelserna. Dessutom har registreringsarbetet förbättrats på så sätt att flyktingarna registreras allteftersom de kommer till lägren i och inte som tidigare först efter att de vistats i lägren . Registreringsarbetet ställer naturligtvis stora krav på den personal som arbetar där. har bidragit med en särskild delegation för att avlasta UNHCR på plats. Delegationen skall framför allt hjälpa till med att se till att flyktingarna kommer till rätt land. Att respektive lands delegationer skulle arbeta självständigt utan nödvändig samordning från UNHCR är varken önskvärt eller praktiskt genomförbart. Problemen som uppstått måste lösas genom bättre rutiner och kontroll. Självklart måste dock alla organisationer som verkar i regionen kunna lokalanställa personal och jag är övertygad om att det finns många lämpliga kandidater för de olika uppgifterna i berörda länder och bland dem hundratusentals flyktingar. Jag är emot diskriminering mot invandrare på den svenska arbetsmarknaden och ser det som en orimlig tanke att ställa krav på att bara svensk personal skulle sköta den humanitära evakueringen av flyktingar från Kosovo.
frs · GM12638 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag om enklare regler för EU-bidrag. Struktur- och regionalpolitiken är ett viktigt inslag i EU:s politik för att skapa regional balans och utveckling. För del kan vi konstatera att strukturfonderna ökar våra möjligheter att bedriva en kraftfull regionalpolitik. Det är enligt min mening viktigt att reglerna för stödformerna utformas så enkelt som möjligt. har två särskilda utredare presenterat förslag om strukturfondsprogrammen för nästa programperiod år 2000-2006. I betänkandena EG:s strukturstöd - Ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen (SOU 1999:24) och Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet - Förslag till inriktning av nya mål3 inom (SOU 1999:23) behandlas frågor om hur organisationen och genomförandet av strukturfondsprogrammen bör vara under nästa programperiod. Utredaren för de geografiska målen föreslår att nämnder vid länsstyrelserna skall fatta beslut och också vara utbetalningsmyndighet. Dagens problem med överprövning skulle därigenom enligt utredaren försvinna. När det gäller förskottsutbetalning föreslås att det införs en generell möjlighet till förskott på beviljat strukturfondsstöd. Utredaren av nya mål3 föreslår också att problemen med överprövning bör lösas. Vidare anser utredaren att det skall finnas en möjlighet att efter särskild prövning bevilja förskott. De framlagda förslagen har behandlats vid en särskild hearing, där olika synpunkter på utredarnas förslag framfördes. Ett antal skriftliga yttranden över förslagen har också kommit in till . Förslagen bereds nu vidare i . Vi kommer att göra en samlad bedömning av förslagen och synpunkterna på dem. Syftet med översynsarbetet är att inför den kommande programperioden skapa ett regelverk som tillgodoser kraven på både enkelhet och effektivitet med beaktande av såväl EU:s som våra egna nationella regler.
frs · GM12639 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av den senaste tidens utveckling i . Liksom , är regeringen oroad över de bakslag som drabbat genomförande av fredsavtalen i . Mordet på en av förgrundsfigurerna inom vänsterblocket, , vice partisekreterare i är allvarligt. Vår ambassad på plats följer händelseutvecklingen noga och kan konstatera att det ännu är oklart vilka som ligger bakom mordet på González. Ungefär mördades en indiankvinna som aktivt deltagit i arbetet på ja-sidan inför folkomröstningen om regeringens reformpaket. Resultatet i folkomröstningen var nedslående dels därför att det försvårar genomförandet av några av fredsavtalens viktigaste delar dels därför att valdeltagandet var mycket lågt, enbart . Dessa två händelser utgör utan tvekan allvarliga bakslag för fredsprocessen i . Vi kommer att analysera dem noga och diskutera dem med den guatemalanska delegation som nu i dagarna besöker med anledning av givarmötet till stöd för efter . Delegationen består av såväl regeringsrepresentanter som representanter för det civila samhället. Vi skall lyssna på deras bedömning av situationen och hur man ämnar föra fredsprocessen vidare - trots det inträffade. Utvecklingen i kommer också att noga följas inom EU, såväl bland ambassadörerna på plats i som i .
frs · GM1264 · 1998-12-31 00:00:00 — har med anledning av betänkandet En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72) frågat mig om jag tänker vidta åtgärder så att missionärer och biståndsarbetare även kommer att ha rätt till arbetslöshetsersättning efter en längre tids utlandstjänstgöring. Först vill jag säga att enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring gäller som huvudregel att arbete skall vara utfört i för att få ligga till grund för arbetslöshetsersättning. I AMS föreskrifter till lagen har dock undantag därifrån gjorts för vissa grupper där väsentlig anknytning till anses finnas kvar, däribland biståndsarbetare för vilka Sida eller annan statlig myndighet har stått för lönekostnaderna. I de i föreskrifterna uppräknade fallen jämställs arbetet i utlandet med arbete i . Enligt föreskrifterna till lagen om arbetslöshetskassor har även en sådan biståndsarbetare rätt att kvarstå som medlem i en arbetslöshetskassa i under utlandstjänstgöringen. Till skillnad mot socialförsäkringen, där som regel bosättningen är avgörande, är således utgångspunkten för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen arbete som har utförts i . Den ettårsregel gällande bosättningen som finns inom socialförsäkringen samt de särbestämmelser som finns för bl.a. biståndsarbetare och missionärer har inte någon motsvarighet inom arbetslöshetsförsäkringen. Jag vill dock framhålla att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring. Dess syfte är att göra det möjligt för den som är arbetslös att under rimliga ekonomiska förhållanden och söka sig fram till en ny anställning. Jag har blivit upplyst om att det av nämnda betänkandet är under beredning inom och att en proposition planeras att läggas fram .