ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12656 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att oljeutsläppen skall minska i svenska farvatten. Inledningsvis vill jag framhålla att oljeutsläpp i våra farvatten givetvis inte kan accepteras. Frågan hur de skall kunna minska är därför mycket viktig. Även om de större utsläppen av olja har minskat i antal så har i stället antalet små utsläpp ökat . Flera åtgärder förbereds såväl i som internationellt. har på regeringens uppdrag sett över de regler som finns för ingripande vid oljeutsläpp. Den lämnade sitt betänkande och remisstiden går ut . Utredningen pekar på vikten av fungerande mottagningsanordningar för skeppsgenererat avfall i varje hamn. Den menar också att det är viktigt att ingripa mot de olagliga utsläppen. Utredningen har därför bl.a. föreslagit en effektivare brottsutredning under ledning av specialiståklagare, att får en viktigare roll, att vattenföroreningsavgifterna skall höjas samt att en ny administrativ sanktionsavgift bör införas. som skall hantera utredningens förslag, uppger att en proposition kommer att läggas . Problemet med oljeutsläpp i och på är främst ett internationellt problem. har varit och är mycket aktivt i denna fråga i internationella sammanhang. Inom har länderna enats om en gemensam strategi för omhändertagande av avfall, inklusive olja, för att få bukt med de illegala utsläpp som sker, t.ex. utanför , och för att kontrollera de risker som ökad trafik över innebär. enades länderna kring om att bygga ut mottagningsanläggningar för oljeavfall i alla viktiga hamnar runt inom ramen för denna s.k. Östersjöstrategi. Vid ett ministermöte inom beslöts att harmonisera avgifterna för omhändertagande av avfall i hamn. Eftersom avgiften är oberoende av om avfall lämnas eller inte finns något incitament att dumpa oljan illegalt till havs. Vid sitt möte i underströk statsministrarna i vikten av detta arbete. Med utgångspunkt från förslag finns det förhoppningsvis möjlighet att förbättra skyddsnivån på motsvarande sätt i alla våra farvatten. Östersjöstrategin bygger på att alla länder genomför de åtgärder som beslutats. Vid en översiktlig uppföljning visar det sig att vissa länder har svårt att genomföra alla åtgärderna . Det har inte varit möjligt att exakt klarlägga vilka svårigheterna är och vilka ytterligare åtgärder som krävs för att få mottagningsanläggningar på plats i alla hamnar. Av denna anledning har regeringen för avsikt att utse ett särskilt sändebud som skall göra en kartläggning av resterande behov av åtgärder och lämna förslag till eventuella ytterligare insatser som kan påskynda eller underlätta utbyggnaden av mottagningsanläggningarna.
frs · GM12657 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka faktorer jag anser bör väga tyngst vid beslut om dimensionering av högskoleutbildning i vid sidan om antalet högskoleplatser i förhållande till invånarantalet i nordvästra . Frågan om principerna för fördelning av högskoleplatser har varit uppe . Jag vill framhålla att regionala hänsyn endast är en faktor av flera som legat till grund för fördelningen av nya platser på olika högskolor. har beslutat om 68000 nya permanenta platser och om fördelning av dessa platser . har regeringen i budgetpropositionen lämnat förslag till fördelning. I denna fördelning har inte missgynnats om man tar befolkningsfördelningen som utgångspunkt för jämförelsen. Ser man till utfallet mätt i antalet helårsstudenter kan man också konstatera att inte missgynnats. Jag vill vidare framhålla att de nya platserna har fördelats till olika universitet och högskolor, inte till olika orter. I lärosätenas uppdrag ingår bl.a. att bidra till en regionalt balanserad utveckling. Hur detta skall ske är i första hand en fråga för varje enskilt lärosäte. I statistik över antalet högutbildade i förhållande till befolkningen per den 1januari 1998 kan man se att inte är missgynnat och går man ned på kommunnivå kan man också se att inte heller nordvästra generellt är missgynnat. Exempel på andra kriterier än de regionala för fördelning av nya platser är arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan, lärosätenas möjligheter och vilja att möta dessa behov, hur man klarat tidigare utbildningsuppdrag, om lärosätet befinner sig i en uppbyggnadsfas osv. samt hur en satsning på ett visst utbildningsområde passar in i olika lärosätens utbildningsprofil. Frågan om kriterier för fördelning av nya platser kommer jag att återkomma till i mitt svar på fråga som rör fördelningen av platser till västra .
frs · GM12658 · 1998-12-31 00:00:00 — () har frågat mig om jag är beredd att öppna för biltrafik, så snart sådan är möjlig. Först vill jag meddela att det är Öresundskonsortiet som beslutar när den fasta förbindelsen över kan öppnas för trafik. Enligt vad jag har erfarit beräknar konsortiet att anläggningen kan öppnas för trafik runt den 1juli . Det ligger självklart i Öresundskonsortiets intresse att kunna öppna anläggningen för trafik för att därigenom erhålla intäkter från trafiken. När anläggningen öppnas skall emellertid inte enbart en farbar körbana finnas på plats utan även andra tekniska installationer såsom belysning, vägmarkeringar, övervakningssystem och en betalstation. Säkerheten för trafikanterna och byggnadsarbetarna på förbindelsen får aldrig åsidosättas i syfte att tidigarelägga ett öppnande. Öresundsförbindelsens väg- respektive järnvägsdel byggs med en sådan tidsplan att de skall vara färdigställda .
frs · GM12659 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka faktorer som gör att västra så starkt missgynnas när det gäller andelen platser och fördelning av forskningsanslag. Att i denna jämförelse utföll något mindre gynnat än övriga regioner var vi överens om, men inte att man skulle vara så starkt missgynnat som framhåller. Vid olika typer av jämförelser kommer alltid någon att framstå som mindre gynnad än andra, det är ofrånkomligt. Alla regioner kan inte hamna på samma medelvärde ens om det vore möjligt att ta fram ett rättvisande sådant. Som jag påpekade i interpellationssvaret har län med universitetsorter störst antal registrerade studenter per tusen invånare. Före detta är ett av dessa. Vidare gav jag i interpellationssvaret exempel på andra fördelningsgrunder. Ett sådant var bedömningar av högskolornas möjligheter att ta emot studenter inom de prioriterade utbildningsområdena teknik och naturvetenskap. En faktor som också påverkar bedömningen är hur väl högskolan uppfyller de aktuella målen enligt regleringsbrevet. Låt mig också påminna om att inom statistiken ryms uppbyggnaden av tre nya högskolor nämligen, Högskolan på , och . Ingen av dessa förbättrar statistiken för men var viktiga utbildningssatsningar av andra, redan redovisade, skäl. Jag vill i detta sammanhang återigen framhålla att också har beslutat att bygga ut den grundläggande högskoleutbildningen med resurser för totalt 68000 nya permanenta platser . Utbyggnaden har koncentrerats till de mindre och medelstora högskolorna och med en tyngdpunkt mot de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Högskolorna i har erhållit ett tillskott om totalt 5900 platser . Högskolorna i har också under föregående mandatperiod erhållit kraftigt ökade forskningsresurser. disponerar dessa högskolor totalt i samlade forskningsanslag. Avslutningsvis vill jag framhålla att högskoleplatser och forskningsmedel fördelas till olika universitet och högskolor, inte till olika orter eller regioner. I lärosätenas uppdrag ingår bl.a. att bidra till en regional balanserad utveckling. Hur detta skall ske är i första hand en fråga för varje enskilt lärosäte.
frs · GM1266 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag kommer att medverka till att upptas på . Enligt artikel 11 Unescokonvention om skydd för världens kultur- och naturarv skall anslutna stater lämna in förslag om kultur- och naturobjekt till , avsedda att tas upp för skydd på den s.k. . Regeringen har uppdragit åt och att till regeringen lämna förslag på sådana objekt som bör föreslås . avspeglar och utgör en unik del av vårt lands industriella historia och utveckling. Området runt gruvan är en särpräglad miljö med stora kulturhistoriska värden. Jag är övertygad om att de flesta kan dela uppfattningen att är en värdefull del av vårt kulturarv som det är angeläget att skydda och bevara till kommande generationer. Jag känner till att och i bereder frågan om skall föreslås som ett objekt att föra upp på . Som statsråd har jag dock inte rätt att ingripa i myndigheternas beredningsprocess. Det ankommer i detta skede på att bedöma om bör komma i fråga för skydd enligt konventionen och att i så fall i bred samverkan med övriga berörda parter utarbeta ett förslag till nominering som regeringen har att ta ställning till.
frs · GM12661 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen har för avsikt att föreslå ett tillägg i §5 lagen om bostadsbidrag som säger att ersättning enligt lag om ersättning till steriliserade i vissa fall inte skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som har ansvar för hälso- och sjukvårdsområdet och frågan har överlämnats till mig. Regeringen avlämnade proposition 1998/99:71 Ersättning av staten till steriliserade i vissa fall. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen och har i betänkande 1998/99:SoU13 tillstyrkt lagförlaget. den 19maj 1999 antogs propositionen av . Avsikten med ersättningen är att ge de personer som drabbats en upprättelse och en gottgörelse från staten. Regeringen är medveten om att en sådan ersättning aldrig kan ersätta den enskilde för det lidande som denne fått utstå. Ersättningen, som är skattefri, kommer därför framförallt att få en symbolisk funktion. Regeringen är medveten om att denna ersättning, liksom alla andra ersättningar eller skadestånd, kan komma att få effekter vid beräkningen av vissa statliga och kommunala bidrag samt kommunala avgifter. Som bekant har frågan debatterats och många har hört av sig till . Regeringen har tagit intryck av detta och frågan bereds i i syfte att presentera ett förslag som innebär att ersättningen inte skall påverka storleken av statliga och kommunala förmåner och kommunala avgifter.
frs · GM12662 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att, när det gäller krigsmaterielexport, förhindra att är mottagarland. Som själv nämner i sin fråga har vi ett regelverk för krigsmaterielexport som är parlamentariskt förankrat och som innehåller anvisningar för bedömning av enskilda exportärenden. Jag uppfattar detta regelverk, som också har viktiga inslag av parlamentarisk insyn och medverkan, som fullt tillräckligt för att hantera frågor om export till enskilda länder på ett tillfredsställande sätt.
frs · GM12663 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att agera för att påtala att dödsstraff inte bör utdelas i fallet . Låt mig först framhålla den stora engagemang när det gäller det internationella arbetet med att globalt avskaffa dödsstraffet. Detta är en högt prioriterad fråga för regeringen och vi verkar såväl multilateralt som bilateralt för ett globalt avskaffande av dödsstraffet. Turkiska domstolar har enligt turkisk lag möjlighet att utdöma dödsstraff. dömdes två personer till döden i en turkisk säkerhetsdomstol. har emellertid inga dödsdomar verkställts. Det är den bestämda uppfattning att den turkiska regeringen bör avskaffa dödsstraffet. Detta har vi också framfört till den turkiska regeringen. Det är viktigt, inte minst med tanke på medlemskap i och dess nära relationer till EU, att anpassar sin lagstiftning till gällande europeisk standard. I avsaknad av denna lagändring utgår jag från att det turkiska parlamentet utnyttjar sin möjlighet att förhindra verkställan av dödsdomar.
frs · GM12664 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen avser att agera gentemot den turkiska regeringen med anledning av uppgifter i medierna om ett direktiv från det turkiska inrikesministeriet till offentliga institutioner rörande förbud mot användandet av vissa ord, bl.a. orden "kurd" eller "kurdisk". Vår ambassad i har utan framgång försökt få tillgång till det aktuella direktivet, men om uppgifterna är korrekta är det upprörande. Kurdernas rätt till identitet får inte förnekas. Det innebär en kränkning av kurderna och är ett uttryck för bristande respekt för de mänskliga rättigheterna i . Det är ett självklart krav från den att den tillträdande turkiska regeringen i stället tar till vara den historiska möjlighet som finns att genomföra reformer för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna för alla turkiska medborgare, inte minst för kurderna.
frs · GM12665 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att invånarna i f.d. Fjällsjö kommun skall få en acceptabel standard på till centralorten . hävdar också att har förts över från till andra delar av landet. Låt mig först konstatera att prioriteringar mellan olika angelägna investeringar i det regionala vägnätet görs i länsplanerna för regional transportinfrastruktur, som fastställs av länsstyrelserna. Väg 989 har prioriterats i länsplanen för genom att avsatts för tjälsäkring. Delsträckan mellan och färdigställdes . pågår arbete på delen mellan Rudsjö och Svartberget, som beräknas bli färdigt, med beläggning, . Den återstående etappen, ca 2 mil, var planerad att igångsättas , men kunde tyvärr inte rymmas i budgeten. Det är nu för tidigt att säga när byggstarten kan bli, men objektet är fortfarande prioriterat. När det gäller påståendet att pengar skulle ha förts från regionen vill jag framhålla att det inte är regeringen som fördelar pengar mellan regioner. Enligt uppgift från omfördelas medel till regionerna Mitt och Norr för satsningar på drift, underhåll och grusvägar .
frs · GM12666 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om resurser kommer att prioriteras för att säkerställa trafiksäkerhetssatsningar så att sträckan E:4 färdigställs enligt tidigare planering. Trafiksäkerhetsåtgärder har prioriterats dels i regeringens beslut om fastställelse av nationell väghållningsplan, dels genom att skall omprioritera från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Trafiksäkerhetsåtgärderna kommer att genomföras så att de åtgärder som bedöms ge störst minskning av antalet dödade och skadade genomförs först. arbetar med prioriteringen.
frs · GM12667 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka åtgärder som börjat vidtas för att mildra effekterna på de orter som kommer att drabbas av svåra ekonomiska arbetsmarknadsmässiga problem i samband med militära förbandsnedläggningar. Frågan har överlämnats till mig. Försvarsmakten redovisade den 19maj förslag till organisation av framtida krigsförband och kompetenser som tillgodoser förmågan att lösa försvarsuppgifterna. Försvaret skall vidare - enligt uppdrag av regeringen - den 15juni redovisa en genomarbetad materielplan. Organisationsförslaget och materielplanen kommer därefter att beredas inom . Det är därför obekant för mig vilka orter som kan komma att beröras av förändringsarbetet. Jag vill dock erinra om att regeringen redan nu har fattat ett beslut att höja planeringramen för materielanskaffning med . Som statsministern nämnde i sitt svar den 22april så kommer att få en ökat tillgång till medel från och dessutom så är arbetet med att bereda förslagen till tillväxtavtal i full gång inom . Båda dessa åtgärder kan komma väl till pass i det fortsatta försvarsarbetet. Slutligen vill jag slå fast vad jag sagt i detta sammanhang, nämligen att staten är beredd att vidta åtgärder för att stärka en positiv utveckling i regioner - där det är regionalpolitiskt motiverat - med anledning av framtida förändringar i försvarets organisation.
frs · GM12668 · 1998-12-31 00:00:00 — Jag vill besvara fråga på följande sätt. Det uttalande som citeras i frågan gjordes av interpellanten . Således inte av mig. Vad jag sade i interpellationsdebatten var att det är viktigt att den svenska åkerinäringen får konkurrera på lika villkor och att jag tar situationen för åkerinäringen på stort allvar. Jag sade också att vi i nu skall studera och noggrant analysera innehållet i den rapport om åkerinäringens kostnadsstruktur och konkurrenssituation som () överlämnade till regeringen den 15maj , och att vi gör detta i syfte att kunna ge bättre villkor för den svenska åkerinäringen.
frs · GM12669 · 1998-12-31 00:00:00 — RosMarie Jönsson-Neckö (s) har frågat mig om den nya planen för ökad trafiksäkerhet kommer att påskynda utbyggnaden av väg E4 vid . För att öka uppfyllelsen av trafiksäkerhetsmålen skall omprioritera ca från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet. Dessa medel är utöver de som finns avsatta för trafiksäkerhetsåtgärder i nationell väghållningsplan. För att satsningen skall ge bästa effekt på trafiksäkerheten måste varje krona användas där den bedöms ge så stora minskningar av antalet dödade och svårt skadade som möjligt. arbetar med att prioritera tänkbara åtgärder. När nationell väghållningsplan förnyas skall också, liksom för nuvarande och tidigare planer, de åtgärder som bedöms bidra bäst till målen prioriteras. Innan fördelar och kostnader av att genomföra olika åtgärder jämförts i dessa sammanhang är det för tidigt att uttala sig om när en eventuell utbyggnad av förbi bör genomföras.
frs · GM1267 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag mot bakgrund av det ökade antalet flyktingar från har vidtagit några åtgärder i internationella organisationer. hänvisar till uppgifter om att flyktingströmmen från skulle ha tiofaldigats. Enligt vår information har man vare sig i högkvarter i eller i lägren för tibetanska flyktingar i och märkt av någon dramatiskt ökad flyktingström från . Även UNHCR invänder mot uppgiften om en tiodubbling av antalet flyktingar . Det hindrar inte att det finns anledning för oss att känna oro över situationen i , och de rapporter vi får om bl.a. myndigheternas kampanjer riktade mot religiösa och nationalistiska grupper och om missförhållanden i fängelser. I olika sammanhang, direkt, genom EU och i internationella forum framför vi också denna oro till den kinesiska regeringen. Inte minst inom EU för vi en aktiv dialog om de mänskliga rättigheterna med där situationen i behandlas ingående. EU-ländernas Pekingambassader gör även regelbundet besök i för att på plats diskutera dessa frågor. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, , besökte även under sin Kinaresa. har undertecknat konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna liksom konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna och kan förväntas ratificera dessa båda konventioner, förhoppningsvis . Därmed ökar möjligheterna att stärka den tibetanska befolkningens religiösa och kulturella rättigheter. kommer att fortsätta att kritisera de allvarliga kränkningar som sker i fråga om det tibetanska folkets religiösa och kulturella rättigheter och framföra våra synpunkter i internationella sammanhang och direkt till den kinesiska regeringen i den svenska dialogen och i EU:s dialog med .
frs · GM12670 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om hon mot bakgrund av Förbundet nya, offentliggjorda positiva policy till civila olydnadsaktioner, är beredd att ompröva samarbetet med organisationen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen samarbetar i en mängd frågor med olika organisationer. Exempel på sådant samarbete är remissbehandling av förslag från regeringen. När det gäller mot plågsamma djurförsök (NSMPD), som kommer att byta namn till Förbundet , har regeringen även förordnat företrädare för organisationen som ledamot i Centrala försöksdjursnämndens styrelse. Företrädare för finns också i landets djurförsöksetiska nämnder samt i Statens jordbruksverks djurskyddsråd och i verkets olika referensgrupper. Samarbetet med djurskyddsorganisationer är enligt min mening av stor betydelse för de frågor som hör till ansvarsområde. NSMPD är en av flera djurskyddsorganisationer som och berörda myndigheter samarbetar med. Detta samarbete har fungerat väl. Jag har inte för avsikt att avbryta samarbetet med NSMPD. Jag vill emellertid återigen understryka att jag reagerar kraftigt mot personer och organisationer som visar förakt för demokratins spelregler genom att med påstådd djuromsorg som förevändning bryta mot lagen. Det är ett oacceptabelt handlande för att försöka bilda opinion. Särskilt allvarligt är det när sådant handlande riktar sig mot enskilda personer eller enskilt intresse. Grundläggande för regeringens samarbete med alla organisationer är att de har en demokratisk grundsyn och inte vare sig utför eller stöder olagliga aktioner. Jag förutsätter att detta står klart för alla och envar. Det är inte möjligt att bedriva ett förtroendefullt samarbete med organisationer som inte tar avstånd från olaglig verksamhet. Detta gäller oavsett om frågan rör djurskydd eller något annat. Regeringen är alltid observant på utvecklingen hos organisationer och andra samarbetspartner och alltid beredd att ompröva ett samarbete om det skulle visa sig att det finns skäl för detta.
frs · GM12671 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för att en allsidig och grundlig granskning görs av det projektförslag som arbetsgruppen för en ny Kastellholmsbro har lämnat till (). SFV, som förvaltar och , har behandlat förslaget och har av olika skäl som framgår av en skrivelse till arbetsgruppen (den 23augusti 1996), bedömt att arbetsgruppens förslag inte bör genomföras. () är en av de instanser som av arbetsgruppen har ombetts avge ett yttrande om projektet. Mot bakgrund av att SFV har bedömt att förslaget inte bör genomföras, har RAÄ inte haft anledning att ta ställning till förslaget. RAÄ har dock i en skrivelse till arbetsgruppen (den 31oktober 1996) bedömt att de historiska/antikvariska samt estetiska skäl som SFV anför i ovannämnda skrivelse till arbetsgruppen är relevanta. SFV är som förvaltare av de båda holmarna ansvarigt för eventuella nybyggnader på platsen och jag har som statsråd ingen möjlighet att ingripa i ett enskilt ärende och påverka hur SFV utför sina uppgifter.
frs · GM12672 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen vidtar för åtgärder för att förmå att följa internationella konventioner om mänskliga rättigheter som inkluderar bestämmelser om offentliga rättegångar. Regeringen delar uppfattning att frågan är central. Det är viktigt att såväl som EU och FN, intar en fast och konsekvent hållning gentemot i denna typ av frågor. nuvarande president, , har deklarerat att han avser söka stärka rättssäkerheten och möjligheterna till en fri debatt i . välkomnar denna viljeyttring och hoppas att kommer att lyckas i denna föresats. Det kan konstateras att han haft viss framgång i synnerhet vad avser mediernas möjligheter att debattera aktuella ämnen. har ratificerat konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och därmed förbundit sig att respektera ett antal rättigheter som hör till ett rättssamhälle. Vi får emellertid rapporter om att allvarliga brister förekommer i t.ex. rättsutövandet. I bilaterala kontakter med iranska företrädare för vi kontinuerligt fram vikten av att visar respekt för mänskliga rättigheter och att man lever upp till de normer som internationella konventioner föreskriver. Senast i samband med ett besök av vicepresident, som ägde rum , underströk jag vikten av att öka respekten för mänskliga rättigheter i . I den politiska dialog som EU för med utgör mänskliga rättigheter ett centralt tema. Mänskliga rättighetssituationen i har exempelvis uppmärksammats i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, varvid en av EU framlagd resolution om antogs. I resolutionen välkomnas regeringens åtaganden att skapa en rättsstat. uttrycks oro över fortsatt allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter som t.ex. tortyr, amputationer, steningar och andra grymma straff. Det är angeläget att denna resolution följs upp inte minst genom att åtlyder uppmaningen att samarbeta med FN:s särskilde representant för MR i och ger denne möjlighet att besöka för att på plats undersöka situationen.