ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11712 · 1998-01-01 00:00:00 — Det frivilliga engagemanget i försvar är en internationellt sett unik tillgång. Förändringarna av totalförsvarets organisation får inte leda till att frivilligrörelserna hamnar i kläm. För hemvärnet såväl som för andra delar av den frivilliga krigsorganisationen är det av stor betydelse för motivationen att förmågan att lösa uppgiften finns och att modern materiel tillförs. En av hemvärnets allra viktigaste krigsuppgifter är bl.a. att skydda brigadernas och andra fältförbands mobilisering genom att värna mobiliseringsförråden mot sabotage. Vi vet att tanken från början var att hemvärnet skulle drabbas av stora besparingar - ca . Detta krav har sedan sänkts till ca 10 miljoner. Men trots detta "lilla" krav finns stark oro ute i verksamheten. Detta i ett läge då hemvärnets numerär skall öka markant. Den målsättningen har slagit fast. Det finns enligt uppgifter 84224 hemvärnsmän (inklusive avtalspersonal och driftvärn). Men endast 38591 gjorde under 1997 20 timmars tjänst eller mera. Målet är att hemvärnet skall omfatta 125000 personer. Vi har tidigare påpekat vikten av att tydligare definiera hemvärnets roll i den anpassningsstrategi som Försvarsmakten till stor del vilar på. Vi har tidigare också påpekat att det inte räcker att bara i allmänna termer tala väl om behovet av folklig förankring och frivilliga insatser. Hur planerar regeringen för att klara målet att ha ett svenskt hemvärn omfattande 125000 personer?
fr · GL11713 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt SCB:s statistik "Skilsmässor och separationer" 1995 skiljs 50000 par, varav 20000 gifta och 30000 sammanboende. Det är och förmodligen världens högsta skilsmässofrekvens. går 45000 barn igenom en skilsmässa, 10000 av dem för . Var fjärde tonåring har varit med om en skilsmässa och bor nu i sju av åtta fall hos sin mor. har en fjärdedel av barnen helt mist kontakten med sin far. En skilsmässa innebär för alla inblandade väsentligt sämre livsvillkor. Skilsmässorisken är kraftigt förhöjd för dem som uppfyller en enda av dessa faktorer: låg utbildning, låg lön/arbetslös, invandrare, bor i lägenhet, bor i storstad, flyttat samman tidigt, haft flera förhållanden, fått barn tidigt och som själva är skilsmässobarn. För dem som uppfyller två eller flera faktorer mångdubblas risken. Och för barnen innebär skilsmässan i deras tur ökad risk för låg utbildning, låg lön/arbetslöshet, att själva flytta samman tidigt, få barn tidigt, skiljas etc. En ond cirkel som ger barnen allt sämre förutsättningar, jämfört med dem som har fått lyckan att växa upp i en hel familj. Enligt SCB 1994 anser över hälften av alla män och två tredjedelar av kvinnorna att det är för lätt att skiljas i . Skilsmässorna har hamnat på nuvarande höga nivå efter den nya, liberala skilsmässolagen som gjorde det enklare och snabbare att skiljas. Avser justitieministern mot denna bakgrund att verka för att lagen skärps och betänketiden förlängs?
fr · GL11714 · 1998-01-01 00:00:00 — infördes vårdnadsbidrag för barn mellan ett och . infördes rätt till tjänstledighet . av alla som hade barn mellan ett och utnyttjade denna möjlighet och avstod från den kommunalt subventionerade barnomsorgen. Detta bevisar att många vill ordna sin barnomsorg på egen hand när barnen är små om bara de praktiska möjligheterna finns. Tyvärr är nu denna möjlighet fråntagen föräldrarna och det råder i stort ingen valfrihet. För att föräldrar och barn skall få mer tid tillsammans måste de olika regelsystemen för föräldraförsäkring, barnomsorg och rätt till tjänstledighet samverka på ett flexibelt sätt. Att ha rätt till tjänstledighet när man blivit förälder borde vara en rättighet. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att lägga förslag om rätt till tjänstledighet för en förälder med barn ?
fr · GL11715 · 1998-01-01 00:00:00 — En familj i skall nu utvisas till , enligt ett beslut av . Familjen har bott i , båda makarna har bra inkomst och stabilt arbete, deras barn har vuxit upp i . Detta fall är bara ett i raden som visar på bristerna i den svenska invandrarpolitiken. Det är nästan omöjligt att få permanent uppehållstillstånd i för den som inte uppfyller flyktingkriterierna. Människor med särskilda kvalifikationer kan få komma hit och arbeta , de kan få bygga hus och engagera sig i samhällsarbete, de kan t.o.m. få rösträtt i kommunalvalet. Men att få pemanent upphållstillstånd är mycket svårt. Detta är en lagstiftning som är såväl omänsklig som omodern. Internationella erfarenheter från , och visar att invandrarnas integration gynnas av ett större ansvar för sin egen försörjning. I dessa länder förväntas invandrare vara till nytta för samhällsekonomin. Arbetsmarknadsintegrationen sker mycket snabbt tack vare att staten så litet som möjligt blandar sig i integrationsprocessen. är det land i västvärlden som haft de mest öppna gränserna. har 1miljon människor invandrat till och fortsätter trenden så kommer över 10 miljoner människor invandrat till landet . Avser regeringen lägga fram förslag som gör det möjligt för fler att få permanent uppehållstillstånd i ?
fr · GL11716 · 1998-01-01 00:00:00 — rasade dammen till i . Avfallsreservoaren vid gruvan , där pyrit utvinns, brast i en spricka, varefter vattnet forsade ned mot floden , som går till . Pyrit innehåller svavel, zink, bly, koppar och ädelmetaller, och parken hotades av en miljökatastrof. Ingenjörer lyckades avleda floden men myndigheterna befarar ändå att upp till jordbruksmark längs floden har förstörts av dammvattnet. I har fyra dammar med anrikningsrester av den typ som kollapsade i . De finns i Aitik, , och . Mot bakgrund av det inträffade vill jag fråga ministern: Har regeringen inventerat, eller har för avsikt att inventera, risken för en liknande olycka i ?
fr · GL11717 · 1998-01-01 00:00:00 — Knappt har vi hunnit smälta nyheten om miljökatastrofen i där en gruvdamm har brustit, förrän nästa olycka inträffar. brast gruvdammen i Adakgruvan och vatten med mycket lågt ph-värde rann ut. Dammens vatten med alla tungmetaller påverkar hela närområdets vatten: Skäppträskån, Malån, . Riskerna för allvarliga skador som kommer att orsaka stora ekologiska störningar och betydande saneringskostnader är ett allvarligt hot. Detta är inget nytt hot som har uppstått, utan problemen har varit kända . Myndigheternas agerande har dock genomgående varit mycket tamt. Det finns många frågor som skulle behöva få ett svar: Hur många dammar finns det i ? Hur är ansvarsfrågan fördelad när det gäller gamla miljöförsyndelser? Hur ser eventuella kontrollprogram ut? Om skador uppstår, kan då drabbade kommuner eller enskilda få någon form av ersättning? Frågorna skulle kunna mångfaldigas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av den brustna gruvdammen i ?
fr · GL11718 · 1998-01-01 00:00:00 — har man på flera håll kunnat läsa om hur missbrukar sin monopolställning vad gäller utbyggnaden av ISDN. I tätorter har nästan alla möjlighet att få ISDN av , men i glesbygd, där det är långt mellan telestationerna, lönar det sig inte för att dra kablar. Där får den boende själv stå för hela kostnaden, som är . Från Telias sida förklarar man detta med att man har konkurrenter och att man av riksdag och regering ålagts att bedriva en affärsmässig verksamhet. anser att detta är fel. Dessa krav gör att hindras från att ta sitt samhällsansvar. På samma självklara sätt som posten och telefonen blivit en naturlig del i vardagslivet måste informationstekniken göras tillgänglig för alla i landet. Vi har sagt det förr och vi säger det igen: Verksamheter av denna typ tillkom inte för att generera företagsekonomiska vinster i första hand, utan för att garantera alla människor i hela landet en god service till rimliga priser. Uppenbarligen kan inte krav på god service och krav på god lönsamhet kombineras. Det samhällsekonomiska ansvaret måste då komma i första hand, det företagsekonomiska i andra hand. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att skall ta sitt samhällsansvar när det gäller utbyggnad av ISDN även utanför tätorter?
fr · GL11719 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift händer det då och då att mindre nogräknade personer kringgår jordbrukslagen. Det gäller kraven på begränsningar av avverkningsmöjligheterna i vissa fall och kraven på återbeskogning. Genom att hävda att skogsmarken skall användas till bete kan man undvika dessa krav. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta med anledning av ovanstående uppgifter?
fr · GL1172 · 1998-01-01 00:00:00 — För en månad sedan inledde FN sin 52:a generalförsamling. I delegation ingår tyvärr inte någon ungdomsrepresentant. Detta trots att den har ställt sig bakom FN-resolutioner som förordar att respektive land inkluderar ungdomsrepresentanter i sin FN-delegation. Enligt uppgift har , och permanent ungdomsrepresentation i sina FN-delegationer. När har regeringen för avsikt att inrätta permanent undomsrepresentation i FN-delegation?
fr · GL11720 · 1998-01-01 00:00:00 — larmade marinbiologer i om en kraftig och giftig algblomning. Flera hundra ton lax hade dött i fiskodlingar utan Farsund och Flekkefjord vid . Man misstänkte en ny algart, Raphidophycae, som tidigare orsakat svår fiskdöd i . , onsdag, fick jag uppgifter från att man nu ser att också den svenska kusten, från upp till , drabbats av en blomning och den ser ut att vara kraftigare än den som inträffade i samma vatten och som gjorde stor skada. Anledningen till den svenska upptäckten var en ordinarie månatlig uppdragskontroll för . På grund av indragna resurser för kontinuerliga vattenundersökningar, kan man inte ge förklaringar och inte heller följa utvecklingen . Detta är oacceptabelt och det behövs resurser för att kunna följa upp vad som händer. Ingen vill väl i det här läget bara avvakta nästa månadskontroll. Forskarna måste kunna göra täta vattenkontroller utefter hela den drabbade kusten. Då först kan man begära att få besked om vad som håller på att ske - . Även om katastrofen kanske inte går att hejda är sådan information av mycket stor vikt. Vad avser ministern att göra för att snabbt se till att forskarna får möjligheter att följa upp den nu stora algblomningen?
fr · GL11721 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen tog beslut om en kabel till . har instans efter instans sagt nej. Trots det beslutar regeringen att fullfölja kabelprojektet. Swepol Link har efter alla turer kommit med förslag om en återledare på kabeln för att dämpa kritiken. Lagen säger att det då behövs en ny granskning av fackmyndighet. I ellagen står det att (energi)myndigheten skall utreda och komma med ett särskilt yttrande. Men tog regeringen beslut om att kringgå denna regel. Detta är en fortsättning på den avsaknad av demokrati som hela detta projekt genomsyrats av. Det är ytterst märkligt om ministrar kan sätta sig över lagar och demokratiska spelregler på detta sätt. Folket i känner sig totalt maktlösa. När de lokala politikerna sagt nej till detaljplan, kringgår regeringen det genom att säga att det endast behövs bygglov. När alla partier är emot projektet, kommer ministern ned och talar om att han ändå kommer att genomdriva det hela. Det är av nationellt intresse, säger han. Det märkliga är att Polenkabeln knappt debatterats i utan det har skett genom frågor och någon enstaka interpellation. Att lyfta frågan nationellt, verkar innebära att regeringen bestämmer allsmäktigt och kör över folket och demokratin. Min fråga till statsministern är: Vad avser statsministern göra för att upprätta de demokratiska spelreglerna beträffande Swepol Link - Polenkabeln?
fr · GL11722 · 1998-01-01 00:00:00 — Det tycks som om det inte är möjligt för att stoppa import av sperma och djur av rasen belgisk blå och därmed avel på sådana djur. De svenska djurskyddsbestämmelserna anses strida mot . I och för sig har inte sagt sitt , men förhandsbeskedet från generaladvokaten är entydigt. får inte stoppa rasen trots att den har genetiska defekter. Att detta skulle leda till att vi fick en avel med renrasig belgisk blå i är väl knappast troligt. Det troliga är väl att man tar in sperma eller tjurar för insemination av kor av andra köttraser för att därigenom få korsningskalvar som växer fortare och sätter mer muskler. Så bedrivs aveln mellan raser och t.o.m. det kött som säljs som äkta Charolais i butiker är ofta korsningsdjur. Men korsningskalvar som växer fortare med genetiska defekter är inte en önskvärd utveckling. I inslag på TV antydde jordbruksministern att kommer att vidta åtgärder för att ändå stoppa avel med belgisk blå, om utslag går regeringen emot. Vad som kan göras framkom emellertid inte klart. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder det är regeringen avser vidta för att stoppa aveln med belgisk blå om utslag blir detsamma som generaladvokaten föreslår.
fr · GL11723 · 1998-01-01 00:00:00 — SKI:s redovisning visar att sannolikheten för en härdskada i 2 är 1 på 1000 reaktorår. Enligt moderna sannolikhetsberäkningar är osäkerhetsintervallet en faktor på 100. Detta betyder att ett värde som ger en sannolikhet för härdskada beräknat på 1000 reaktorår kan också vara en . I dagens lagtext står det att alla svenska kärnkraftverk skall drivas utifrån kärntekniklagen så att "kraven på säkerhet tillgodoses". Det är uppenbart - inte minst mot bakgrund av de fortlöpande säkerhetsincidenterna - att säkerhet i detta sammanhang är ett relativt begrepp. I samband med olyckstillbudet i 2 , ställde jag en interpellation till miljöministern bl.a. om de säkerhetstekniska föreskrifterna för kärnkraftsindustrin. Ministern fann varken anledning att ändra den rådande delegationsordningen eller att göra ytterligare ändringar i lagstiftningen om säkerhet (), som ger SKI befogenheter att fastställa generella föreskrifter. vet man att de fyra äldsta reaktorerna har sämre säkerhet än övriga, varför min fråga till ministern är: Avser ministern med anledning av de nya uppgifterna om osäkerhet verka för att påskynda stängningen av de fyra äldsta reaktorerna?
fr · GL11724 · 1998-01-01 00:00:00 — i har regeringens uppdrag att bevara och helst utöka den statliga verksamheten i . beslutade att lägga ned och dra in utkiken på Landsort och . har med landshövding i spetsen tillskrivit regeringen med en begäran om ett moratorium fram till innebärande att inte vidtar några verksamhets-, personal- eller utrustningsmässiga förändringar på lotsplatserna. Detta för att skall få tid att utreda förutsättningarna för utlokalisering av trafikinformationscentralerna (TIC) till lotsplatserna. Eftersom regeringen ännu ej har hörsammat landshövdingens förslag om ett moratorium söker nu assistenter till TIC med placering i . Vad avser kommunikationsministern göra för att stoppa den avvecklingsvåg i som inlett?
fr · GL11725 · 1998-01-01 00:00:00 — Runt om i landet väntar tusentals människor som behöver vård i långa vårdköer. De nekas rätten till vård inom rimlig tid. Det är en orimlig och inhuman situation. Tyvärr är den dock alldeles för vanlig i dagens . Det är dags att återinföra den vårdgaranti som fanns under den borgerliga regeringen, men som avskaffades av socialdemokraterna 1994. Blir man sjuk skall man inte bara ha rätt att träffa den läkare man vill utan också ha rätt till behandling inom rimlig tid. Vårdgarantin gav resultat. Köerna minskade med rekordfart. I en artikelserie i beskrevs utvecklingen: "Vårdköer utan slut och korridorer överfulla med patienter - det var bilden av svensk sjukvård i valrörelsen . är köerna nästan borta". Sedan vårdgarantin togs bort har köerna återkommit. Långa vårdköer sparar inte pengar - köerna är en samhällsekonomisk kostnad och leder därtill till stort mänskligt lidande. Kostnaderna i form av sjukskrivning och nedsatt funktionsförmåga är i många fall betydligt högre än kostnaden för att förkorta kötiden. Självklart kostar det att arbeta bort en kö när den redan har uppstått. Men detta är en engångskostnad. Totalt sett vinner vi alla på att människor får vård när de behöver. Att underlåta att ta bort köerna är inhumant mot alla de människor som behöver vård, men nekas detta inom rimlig tid. Man kan undra varför människor nekas rätten till vård utan långa väntetider. Vad avser statsrådet göra för att förkorta de orimligt långa vårdköerna?
fr · GL11726 · 1998-01-01 00:00:00 — kan man inte längre utnyttja övergångsregeln för beräkning av reavinst vid försäljning av gamla fastighetsinnehav. Man skall i stället försöka räkna fram den nominella reavinsten. Detta är osedvanligt komplicerat för fastighetsinnehav som ofta omfattar en period . Om inget görs kommer detta att leda till stor rättsosäkerhet och godtycke i beskattningen. , för övergångsregeln, beräknas antalet internköp eller s.k. konserveringsköp mellan makar öka markant, detta endast beroende på hur skattereglerna är konstruerade. Avser regeringen ta några initiativ för att ersätta övergångsregeln med en ny regel som gör det möjligt att beräkna reavinsten för långa fastighetsinnehav på ett ur rättssäkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt?
fr · GL11727 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter i dagspressen och information från medborgare främst i Kalmarområdet har inskrivningsmyndigheten i ett flertal fall debiterat en för låg stämpelavgift för genomförda fastighetsförsäljningar. Orsaken till detta tycks vara osäkerhet om vilka regler som skall gälla för att få den temporärt nedsatta stämpelavgiften. Efter överklagande från Kammarkollegiet har i ett flertal fall fastighetsägarna i efterhand förelagts att betala in full stämpelskatt. Huruvida man nu lyckats beräkna en riktig skatt undandrar sig mitt bedömande, men det verkar inte särskilt förtroendeingivande att statliga myndigheter som har till uppgift att utdebitera avgifter och skatter inte kan tyda lagtexten. Medborgarna kan däremot inte lastas för någon del av den uppkomna situationen. Eftersom flertalet fall är från tiden för den reducerade stämpelskattens införande , så kan det ifrågasättas om myndigheterna , efteråt, skall kunna komma tillbaks och kräva medborgarna på ersättning för den för lågt debiterade stämpelavgiften. Medborgarna har inte lämnat felaktiga uppgifter, och då borde staten få stå för det felaktiga hanterandet. Det är felräkningspengar i statens finanser, men för enskilda medborgare som redan kan ha det svårt att få debet och kredit att gå ihop kan en extra belastning vara till stor olägenhet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att medborgarna skall slippa betala de av hovrätten förhöjda stämpelavgifterna?
fr · GL11728 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade, 1996/97:UbU1, genom ett tillkännagivande till regeringen, om statligt stöd till den fullständiga lärarutbildningen vid . Regeringen skulle återkomma till med förslag om innehåll och finansiering av utbildningen. I budgetpropositionen 1997/98 redovisade regeringen sin avsikt att uppdra åt att i samarbete med företrädare för i och Stiftelsen utarbeta en utbildningsplan för en grundskollärarutbildning vars examen uppfyller villkoren för anställning både i den svenska och i fristående skolor med Waldorfinriktning. Ånyo blev det ett tillkännagivande från . gällde det examinationen, att fler lärarhögskolor än i skall komma i fråga för lärarutbildning med Waldorfinriktning samt att skyndsamt finna en lösning för alla lärarkategorier som finns i en Waldorfskola. Vid båda dessa tillkännagivanden reserverade sig socialdemokraterna. Med normal hantering hade ärendet redan varit klart, men mitt intryck är att utbildningsministern gör allt för att förhala ärendet. Därmed sätter han lärarstudenter och i en besvärlig ekonomisk situation. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att regeringen skall följa beslut när det gäller statligt stöd till den fullständiga lärarutbildningen vid ?
fr · GL11729 · 1998-01-01 00:00:00 — Rätten till ett värdigt liv är något som borde vara alla människor förunnat. När psykädelreformen genomfördes så var ju det en av grundtankarna. Att även psykiskt funktionshindrade människor skulle få möjlighet till ett värdigt liv, med bl.a. eget boende. Naturligtvis med stöd och hjälp från samhället. En bra och nödvändig reform tycker de allra flesta. har reformen varit i kraft och hur har det nu gått? I många kommuner har det fungerat förhållandevis bra, men ett antal problem kvarstår. Problem som måste lösas. Förtvivlade anhöriga menar att de inte får det stöd av samhället som utlovades vid reformens införande. De anhöriga tvingas ta på sig det ansvar som samhället egentligen borde ta och många orkar snart inte längre. Det finns också de psykiskt sjuka människor som inte klarat av den stora förändring som det innebar när man flyttade ut från den trygga institutionen, till ett eget boende, och flera av dessa är hemlösa. De här signalerna oroar och måste tas på allvar. Jag vill därför fråga socialminister vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att förbättra de anhörigas situation och förutsättningarna för de psykiskt funktionshindrade att klara ett liv utanför institutionen.
fr · GL1173 · 1998-01-01 00:00:00 — En av grundvalarna för den svenska demokratin är offentlighetsprincipen. Den ger människor möjlighet till insyn i myndigheternas arbete, till kunskap om på vilket underlag beslut fattas, till kunskap om innehållet i en tjänst eller vara etc. Sekretessbeläggning av handlingar sker endast av mycket speciella skäl och är reglerad i lag. har regeringen beslutat att hemligstämpla det exemplar av scientologbibeln som finns i . Jag vill därför fråga justitieministern vad regeringen grundar sitt beslut om sekretessbeläggning av denna skrift på.
fr · GL11730 · 1998-01-01 00:00:00 — Departementspromemorian om digital marksänd TV föreslår vissa ändringar i radio- och TV-lagen, med syfte att underlätta införandet av digitala TV-sändningar. Förslaget innebär att skyldigheten att vidarebefordra TV-sändningar i kabelnät utökas. skriver i sitt remissvar att departementspromemorians förslag strider mot och leder till att mister en ovärderlig IT-resurs. Eftersom marksända kanaler distribueras också med satellit och konkurrerar med andra kanaler från andra länder, skulle en vidaresändningsplikt av en inhemsk kommersiell kanal, enligt , utgöra en otillåten diskriminering enligt bl.a. artikel 6 i , vilken ju lyder: "Inom detta föredrags tillämpningsområde och utan att inverka på någon av de särskilda bestämmelserna i detta fördrag skall all diskriminering på grund av nationalitet vara förbjuden." Saken har dock inte prövats av och rättsläget kan inte sägas vara klarlagt. Min fråga till kulturministern är därför: Hur avser kulturministern gå till väga för att i förslaget följa EU-reglerna?
fr · GL11731 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt socialtjänstlagen (1980:620) är kommunerna skyldiga att ge barn, som fyllt , plats i barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål. På flera håll i landet har kommunerna svårt att leva upp till detta. visar flera undersökningar att föräldrar vill ha en större valmöjlighet, när det gäller utformandet av barnomsorgen. Flera kommuner, däribland , och , har uppvaktat regeringen och önskat en möjlighet att inrätta kommunala vårdnadsbidrag. Flera utredningar visar att ett beskattat kommunalt vårdnadsbidrag skulle medföra en mycket liten förändring i kommunens ekonomi. I kan föräldrar få ett kommunalt vårdnadsbidrag för att ordna sin egen barnomsorg i stället för den som kommunen erbjuder. De som står i kommunens barnomsorgskö och anvisas en plats kan välja att i stället ordna sin barnomsorg privat. Då får de en ersättning som motsvarar av kommunens kostnader för en barnomsorgsplats. 50 kommuner har medverkat i ett tvåårigt försöksprojekt och minst dubbelt så många har visat intresse för att nu utnyttja den nya möjligheten. Kommunerna bestämmer själva om de vill införa möjligheten, som alltså gäller hela . Med anledning av ovanstående vill jag fråga : Är ministern beredd att gå föräldrar och kommuner till mötes när det gäller rätten att på försök utforma kommunala vårdnadsbidrag för barn mellan ett och ?