ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11534 · 1998-01-01 00:00:00 — är ett för strategiskt viktigt IT-företag där staten har varit en dominerande ägare. För ett sådant företag bör ägarna vara uthålliga och intresserade. säljs statens Enatoraktier på auktion till internationella institutioner. Det finns givetvis en risk att får nya dominerande ägare som fäster mindre vikt vid strategiska roll i eller bara strävar efter högsta möjliga kortsiktiga kapitalavkastning. Anställda och allmänhet inbjuds inte att i första hand bjuda på aktierna. Hade så skett bör statens intäkt ha kunnat hamna på minst samma nivå som . Rabatterna förbehålls nu nämnda institutioner. Jag vill därför fråga näringsministern: Avser ministern att föreslå några förändringar i företagsdirektiven så att anställda och allmänhet kan bjuda på statens Enatoraktier?
fr · GL11535 · 1998-01-01 00:00:00 — En mindre lantbrukare med 15 stycken bidragsrätter för am- och dikor, har av misstag helt enkelt glömt bort att hos begära utbetalning av sina bidragsrätter för . Han har från erhållit en skrivelse med upplysning om att han från den 15december 1997 är innehavare av 0 bidragsrätter för am- och dikor. Lantbrukaren begärde hos en omprövning av beslutet, där han med intyg av distriktsveterinär framhöll att amkorna funnits på gården. har i sitt svar skrivit: "inte funnit någon omständighet som utgör välgrundat undantagsfall. Detta innebär att något skäl för ändring av tidigare beslut inte finns. Detta beslut går ej att överklaga". Att man inte betalade ut bidrag är riktigt. Men varför beslagtog man bidragsrätterna på am- och dikor, när lantbrukaren bevisligen innehaft djuren och även ? Bidragsrätterna har inte utnyttjats och borde rimligen finnas kvar på gården och efter ansökan kunna utnyttjas . Att frånta lantbrukaren utnyttjanderätten kan betraktas som en konfiskatorisk åtgärd. Är jordbruksministern beredd vidta några åtgärder med anledning av det anförda?
fr · GL11536 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har blivit mycket vanligt att svenska butiker tillhandahåller cigaretter till såväl 45 som paketet (skattat respektive smugglat). Detta gäller även svensktillverkade cigaretter. Med en produktionskostnad på några kronor per ask är marginalerna för en enda smugglad billast i miljonklassen. Staten har genom skattehöjningen skapat utrymme för en stabil intäkt till en ökande organiserad brottslighet. Och cigarettsmuggling varken bedöms eller bestraffas på samma sätt som narkotikahandel. När organisationen väl är fast etablerad torde den vara tämligen okänslig för skattesänkningar, men däremot i stånd att med cigarettintäkterna som basfinansiering etablera sig på nya områden. Avser justitieministern för redovisa någon idé om hur man skall kunna förhindra uppbyggandet av en sådan stabil basekonomi för den organiserade brottsligheten?
fr · GL11537 · 1998-01-01 00:00:00 — I nomineringsprocessen i min kommun har vi stött på ett problem som - enligt min uppfattning - rimmar dåligt med en demokrati öppen för alla. Det gäller möjligheten för människor med sjukpension eller sjukbidrag att vara aktiva i politiken. Hör här ett fall, som jag vet inte är unikt. Det gäller en ung människa, som fått ett livslångt handikapp på grund av en trafikolycka. Han, låt oss kalla honom , har efter olyckan stora problem med kraftig huvudvärk, yrsel, domningar och stor trötthet. Går på rehabilitering, men ges inte direkt hopp om att skadorna skall läka ut helt. gör det som rehabiliteringen bl.a. syftar till; söker sig ut i samhället för att försöka skapa ett liv under de förutsättningarna som ges. Har engagerat sig politiskt och har givetvis med sina erfarenheter mycket att bidra med. Vi är medvetna om att inte orkar som vi andra och accepterar det. Inför nästa mandatperiod är det många medlemmar som vill att skall kandidera till fullmäktige. Det skulle innebära tio möten + inläsning. Om orkar det vet vi inte, men har ett starkt stöd och alla är medvetna om att det troligen betyder att någon av ersättarna får gå in . Men ifrågasätter det hela. Inte av ekonomiska skäl - mötesersättningen är nu per möte - utan för att förtroendeläkaren antyder att om man klarar att sitta i kommunfullmäktige klarar man att arbeta. Man undrar stillsamt vem som i dagens arbetslöshet anställer en person . I alla fall kan förtroendeläkarens uppfattning bara ge ett resultat; kan inte kandidera till fullmäktige och blir därmed beskuren sin rätt att delta i ett politiskt arbete. Jag vill därför fråga statsministern: Vad avser statsministern vidta för åtgärder för att undanröja de hinder som beskrivs ovan så att människor som skall kunna delta i det politiska arbetet och även inneha poster i kommunfullmäktige och kommunala nämnder?
fr · GL11538 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har i bristande kunskap om omfattningen av spelberoende och dess orsaker. Därför var det bra att tog detta problem på allvar och beslöt om medel för forskning kring detta problem. Professor och medarbetare har efter kontakt med erhållit medel för de inledande faserna av en studie om spel och spelberoende. Ytterligare är utlovade för denna studie . Dessa pengar behövs dock omgående för att avrapportering skall kunna göras . Dessutom behövs besked om medel för nästa fas i arbetet. Hela värdet med undersökningen minskas om man måste göra avbrott i studien i avvaktan på att medel görs tillgängliga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga regeringen vilka åtgärder den avser vidta för att undersökningen om spel och spelberoende inte skall äventyras.
fr · GL11539 · 1998-01-01 00:00:00 — har i sin kommittémotion nrC127 angående IT-frågor hävdat att skall tillämpa en enhetlig anslutningsavgift vid ISDN-uppkoppling oavsett var man bor i landet. I kommun har handläggare vid förfrågan fått svaret att redan gjorda uppkopplingar inte kan användas eftersom de är "privata". Därför skulle ta ut avgift även för nästa uppkoppling som om det inte fanns grundutrustning vid telestationen i fråga. I det här fallet . Att företaget kan ha synpunkter på att de fått betala och att andra sedan kan utnyttja deras uppkoppling kan vara förståeligt men att även min uppkoppling som är i högsta grad samhällsbetald skulle vara privat är ren lögn. har betalat för denna service till mig som ledamot. Dessutom anser jag att det är en regionalpolitiskt viktig sak att andra som har behov av uppkopplingen kan få del av den. Det är orimligt att den som först beställt servicen skall betala det totala beloppet för installationen, och sedan ta ut delar av beloppet av dem som senare vill ansluta sig. Dessutom är det nästan omöjlig att lösa avtalsvägen. Det finns företag och privatpersoner som har behov av höghastighetsöverföring till rimliga priser även utanför tätorterna. Min fråga till kommunikationsministern är vad ministern avser att göra för att landsbygd och glesbygd skall ha tillgång till ett utbud av mer avancerade telekommunikationer till rimliga kostnader.
fr · GL1154 · 1998-01-01 00:00:00 — Kartvårdscentralen i är en avdelning inom det statliga , som bl.a. arbetar med restaurering av kartor och arkivmaterial. Den kom till 1984 genom ett riksdagsbeslut, där LMV tilldelades särskilda medel för etableringen. Av regionalpolitiska skäl lades verksamheten i . Verksamheten har varit framgångsrik och i finns ett kunnande och en unik kompetens som byggts upp . Anslagsramarna för Kartvårdscentralen föreslås nu minska med 2,3 miljoner, vilket skulle innebära en personalreducering med cirka tio personer och i förlängningen hota verksamheten i . Behovet av kartkonservering och restaurering är fortfarande stort dels för LMV men också för arkivmaterial. I arkivlagen sägs också att vi skall vårda vårt kulturarv. utreds arkivfrågan inom LMV, och innan det är klart hur arkivfrågan på lång sikt skall lösas, är det viktigt att den kompetens som finns i tas till vara. Vilka åtgärder avser inrikesministern att vidta för att slå vakt om en verksamhetsmässig och regionalpolitisk framgångsrik satsning?
fr · GL11540 · 1998-01-01 00:00:00 — På kontinenten är de inre vattenvägarna viktiga för godstransport. Även svenska företag, som gör affärer med kontinenten, har börjat intressera sig för att kunna sända gods direkt från via det kontinentala kanalsystemet. Utredningar pågår för att göra farbar. EU stöder utbyggnaden av kanaler och har ett stort antal EG-förordningar och EG-direktiv gällande för områdena transportpolicy och , enligt utredningen 1996:183. Utredningen kom fram till att våra inre vattenvägar saknar direkta förbindelser med andra länders inre vattenvägar och att vi därför inte omfattas av de flesta EG-reglerna. Detta bör enligt vår mening emellertid inte hindra oss från att utveckla sådana förbindelser om de skulle gynna näringslivet och ha en positiv regionalpolitisk betydelse. Eftersom kanalsystemet också är omfattande österut är frågan inte endast aktuell för EU-länderna. FN:s ekonomiska kommission för , ECE, har utarbetat ett avtal kallat AGN, European Agreement on of International Importance, för att underlätta utvecklingen och konstruktionen av ett nätverk av vattenvägar. har undertecknat , men inte . Avser regeringen att underteckna FN:s om inre vattenvägar?
fr · GL11541 · 1998-01-01 00:00:00 — På kontinenten är de inre vattenvägarna viktiga för godstransport. Även svenska företag, som gör affärer med kontinenten, har börjat intressera sig för att kunna sända gods direkt från via det kontinentala kanalsystemet. Utredningar pågår för att göra farbar. EU stöder utbyggnaden av kanaler och har ett stort antal EG-förordningar och EG-direktiv gällande för områdena transportpolicy och , enligt utredningen 1996:183. Utredningen kom fram till att våra inre vattenvägar saknar direkta förbindelser med andra länders inre vattenvägar och att vi därför inte omfattas av de flesta EG-reglerna. Detta bör enligt vår mening emellertid inte hindra oss från att utveckla sådana förbindelser om de skulle gynna näringslivet och ha en positiv regionalpolitisk betydelse. Eftersom kanalsystemet också är omfattande österut är frågan inte endast aktuell för EU-länderna. FN:s ekonomiska kommission för , ECE, har utarbetat ett avtal kallat AGN, European Agreement on of International Importance, för att underlätta utvecklingen och konstruktionen av ett nätverk av vattenvägar. har undertecknat , men inte . Avser regeringen att underteckna FN:s om inre vattenvägar?
fr · GL11542 · 1998-01-01 00:00:00 — Psykiska sjukdomar är ett komplicerat område. I förhållande till andra områden också eftersatt vad gäller forskning. Det finns motsättningar inom psykiatrin om vad som är orsakerna till psykiska sjukdomar och vilka behandlingsmetoder som skall sättas in. Det är uppenbart att psykiatrin på många sätt misslyckats med sin huvuduppgift, att bota psykiskt sjuka. Vi har fått alltfler som är beroende av neuroleptika och neddrogning för att klara sitt dagliga liv. I detta läge är det ju en självklarhet att stor öppenhet borde råda för nya behandlingsmetoder. När nu kommunerna får ett allt större ansvar för psykiskt sjuka patienter kan det också vara en möjlighet att få in nya impulser i det terapeutiska arbetet. Vad gäller schizofreni har forskningen och utvecklingen av nya behandlingsmetoder inte kommit långt. är det neuroleptika som dominerar i behandlingen. Det finns dock andra behandlingsformer. Psykoterapeuten har arbetat efter det som kallas Sandinmetoden, en metod som bevisligen lett till mycket goda resultat och tillfrisknanden. Sandinmetoden bygger på förtroende, förtrolighet, medmänsklighet och social träning - ofta . Målsättningen är att bota och inte genomföra en för patienten livslång neddrogning. Sandinmetoden är att betrakta som en väl beprövad behandlingsmetod vid schizofreni, en metod som måste ges bättre förutsättningar att implementeras bredare inom psykiatrisk behandling. Min fråga till socialministern är om hon vill verka för att inom psykiatrin initiera utbildning i den s.k. Sandinmetoden för att denna metod skall bli mer allmänt använd vid behandling av schizofreni.
fr · GL11543 · 1998-01-01 00:00:00 — kunde man läsa i att biståndet till skulle dras in så länge som tillståndet inte normaliserats i landet. Det har bidragit till aktiviteter från zambisk sida för att påverka politiker från biståndsländerna att hindra denna indragning. Påverkan består av argument som att är en demokrati, trots att man försökt skjuta personer från oppositionen. Trots att , f.d. president, sitter fängslad , anklagad för att bryta mot landets lagar. Han är och sjuklig. hotas han av livstids straff, bl.a. för att han bryter mot lagen om att ens föräldrar inte får vara födda utomlands om man ställer upp som presidentkandidat. President ena förälder är också född utomlands, enligt uppgift. Att tillståndet inte är normalt kan följande händelse intyga. En av de äldsta medlemmarna i parti, , som var politisk organisatör för partiet i , har påträffats död. Han återfanns i bårhuset på ett sjukhus efter att hans familj saknat honom och börjat söka efter honom. Sjukhuspersonalen kan inte förklara hur kropp kommit dit. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt avser utrikesministern agera så att tillståndet i kan normaliseras?
fr · GL11544 · 1998-01-01 00:00:00 — har en lag om registrerat partnerskap enligt nordisk modell. Enligt uppgifter i massmedier har regeringen i nu tagit ställning för att homosexuella par även skall få möjlighet att komma i fråga för adoption av barn. Regeringen vill tillåta dels s.k. styvbarnsadoption, dvs. att en homosexuell kvinna eller man adopterar sin partners biologiska barn och därmed delar föräldraskapet med partnern, dels adoption av föräldralösa barn inom . Dessutom vill den nederländska regeringen att barn som föds in i en familj som lever i partnerskap automatiskt skall få båda partnerna som vårdnadshavare. Förslagen bygger på principen om barnets bästa och ligger väl i linje med de önskemål som finns bland svenska homosexuella föräldrar. I har fem riksdagspartier, däribland regeringspartiet, kongressbeslut på att lagstiftningen för barn till homosexuella bör ses över. Justitieministern har också aviserat en parlamentarisk utredning i frågan. Med anledning därav vill jag fråga justitieministern: Avser ministern verka för att den parlamentariska utredningen om lagstiftningen för barn till homosexuella börjar sitt arbete?
fr · GL11545 · 1998-01-01 00:00:00 — Det blir allt vanligare att barn använder mobiltelefoner och även disponerar en själv. Föräldrar kan även ta tekniken till hjälp som barnvakt med den s.k. baby-watcher som även finns på den svenska marknaden. Den består av två delar, en av sändarna fästs vid barnvagnens eller barnsängens huvudända medan föräldern bär med sig den andra sändaren. På så sätt kan barnets ljud höras även av den förälder som inte är i samma rum som barnet. Även för den som ser fördelarna med elektrisk utrustning som bildskärmar, datorer, mobiltelefoner och baby-watcher osv. är det naturligt att känna en viss oro för utvecklingen. finns det inga forskningsresultat som visar att baby-watcher medför samma risker som mobiltelefoner nu allt oftare misstänks vara upphov till. Men forskarna vet mycket litet om hur barn under sina känsliga första år kan påverkas av olika faktorer. Barnen som växer upp kommer dessutom att exponeras för radiostrålar under en betydligt längre tidsrymd än vad som gäller för oss som är vuxna. Det finns all anledning att understryka vikten av att barn inte kan bedömas utifrån , en vuxen man. Och barnen får än mindre än vuxna riskera att utsättas för ett fullskaleexperiment. Min fråga till regeringen är vilken åtgärd som vidtagits för att säkerställa att barn inte tar skada av radiostrålning.
fr · GL11546 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att föräldrar kan känna trygghet över barnens omsorg som föräldrarna förvärvsarbetar. Det visar sig att kommunerna tillämpar lagen olika. Det som är självklart i en kommun t.ex. att anpassa skolbarnsomsorgen till föräldrarnas behov gäller inte i en annan kommun. Det ställer till besvär och osäkerhet för såväl föräldrar som barn vid flyttning till annan kommun. Det kan inte vara avsikten med bestämmelserna i skollagen. Som exempel kan nämnas en kommun som endast ger skolbarnsomsorg fram till . Detta kan inte ses som en anpassning till föräldrars arbetstid i de fall arbetstiden sträcker sig fram till (handelsanställda). I skollagen 2akap. anges i 6§ "Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamhet skall tillhandahållas barn som har fyllt . Barn som inte har fyllt skall tillhandahållas förskola om barnet omfattas av 9§. Lag (1997:1212)". Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att den lagstadgade anpassningen av barnomsorg och skolbarnsomsorg till föräldrarnas behov skall efterlevas?
fr · GL11547 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan Försvarsmakten slog larm om att man skulle överskrida de ekonomiska ramar man blivit tilldelade i försvarsbeslutet har ett omfattande arbete pågått både inom Försvarsmakten och Försvarsdepartementet. Ett arbete som syftar till att hitta en lösning på de stora problem som det framtida underskottet skulle skapa. Den ekonomiska situationen inom försvaret leder till att vi behöver ett långsiktigt inriktningsbeslut. Detta beslut måste tas utifrån hur verkligheten ser ut . Det måste präglas av största möjliga nytta för minsta möjliga pengar. Därför är det nu oroande att se att stora investeringar pågår på försvarsanläggningar runt om i landet utifrån gamla förutsättningar. Om vi inte klarar ut den långsiktiga inriktningen innan man gör dessa stora investeringar kan det hända att man investerar sig fast på vissa anläggningar. Det rimliga förfarandet borde vara att först slå fast inriktningen och sedan göra eventuella investeringar utifrån de nya förutsättningarna. Min fråga till försvarsministern är då: Avser försvarsministern lägga kommande och pågående investeringar inom Försvarsmakten på is fram till dess att ett långsiktigt inriktningsbeslut har tagits?
fr · GL11548 · 1998-01-01 00:00:00 — Reglerna om momsdeposition vid tullhanteringen för all konst som kommer från länder utanför EU försvårar konstgalleriernas internationella utställningsverksamhet. Kravet att gallerierna skall förskottera stora belopp för konst, som mycket ofta endast är avsedd att visas för en konstintresserad allmänhet, är mycket påfrestande för ett litet företag med begränsad likviditet. För kvalitetskonst handlar det ofta om stora värden. Momsutlägget blir en mycket kännbar belastning för galleristen, som tvingas att betala dyrt för bankgarantier och räntor. Därmed motverkas galleriernas möjligheter att bedriva internationell verksamhet, trots att denna verksamhet ligger helt i linje med det av fastlagda internationaliseringsmålet för kulturpolitiken. I en interpellationsdebatt ställde kulturministern i utsikt att åtgärder skulle vidtas för att komma till rätta med problemet. Jag vill därför fråga kulturministern: Avser kulturministern medverka till en förändring när det gäller momsdepositionskravet så att gallerier som tar in konst som kommer från länder utanför EU-området undantas från kravet att deponera en momsavgift konstverken ställs ut i ?
fr · GL11549 · 1998-01-01 00:00:00 — Det kan finnas mellan 60 och 120 miljoner truppminor utplacerade i 69 länder. skördas fortfarande hundratals offer. I de flesta fallen är det civila som drabbas när de försöker bruka sin jord. skrev 120 stater under ett förbud mot handel med samt tillverkning, användning och lagring av antipersonella minor. Det var ett historiskt avtal och ansträngningar för att få ett stopp på de fruktansvärda landminorna har varit mycket värdefulla. Avtalet träder i kraft när det ratificerats av ett antal länder. Min fråga till utrikesministern är därför: När är redo att ratificera avtalet om förbud mot antipersonella minor?
fr · GL1155 · 1998-01-01 00:00:00 — Fr.o.m gäller samma tillsyn över vård och äldreomsorg inom såväl offentlig som privat vård. Detta är ett krav som vi moderater länge drivit. Människor skall kunna känna trygghet i vården oavsett huvudman. Det är viktigt att det förekommer alternativa vårdformer, inte minst inom äldrevården, men vården skall naturligtvis bedrivas på ett bra sätt. Det ena fallet av vanvård av sjuka, äldre människor efter det andra har avslöjats, tidigare gällande äldrevård och nu i dagarna gällande ett privat vårdhem i . Sådana fall av uppenbar vanvård får helt enkelt inte förekomma i ett "välfärdssamhälle"! Det är därför ett oavvisligt krav att tillsynen fungerar bättre än och som lagstiftarna tänkt sig. Kommunernas socialtjänst, länsstyrelsernas sociala enheter och ytterst har huvudansvaret för tillsynen av äldrevården, men alla tycks ha bristande resurser för att fullfölja sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Min fråga är: Vad avser regeringen att göra för att tillsynsorganen på ett tillfredsställande sätt skall sköta sina uppgifter?
fr · GL11550 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid genomförandet av psykiatrireformen anslogs 45 miljoner för att bygga upp verksamheter som arbetar med stöd till anhöriga till psykiskt sjuka och bidrar till att skapa nätverk för den sjuke. I barnpsykiatrikommitténs betänkande som presenterades tar man upp det faktum att av ca 70 projekt som beviljats medel är det endast två som riktar sig till barn. Det visar sig i forskning att barn till psykiskt sjuka löper en mycket stor risk att själv utveckla psykisk sjukdom. Det har också visat sig att insatser som görs på ett tidigt stadium sparar på kostnader för samhället . Av de två verksamheter som arbetar med hjälp till barn till psykiskt sjuka är det en som varit i gång . "Källan" är en verksamhet som arbetar förebyggande och nämns i barnpsykiatriutredningen. Resultatet blir färre patienter inom psykiatrisk vård och socialtjänst. "Källan" har kvar av sin projekttid och sedan måste ny finansiering vara klar. Bland de som arbetar med projektet är man nu hårt engagerad för att kunna få arbeta vidare med det man byggt upp. Min fråga till socialminister är: Vad avser socialministern göra för att tillförsäkra "Källans" fortsatta existens?
fr · GL11551 · 1998-01-01 00:00:00 — Föregående vecka ställde jag en fråga, 1997/98:521, till kulturministern om det varit en medveten satsning att undanhålla de fria teatergrupperna inom opera och musik ur satsning. Kulturministern redovisar i sitt svar att bidrag har utgått till fria teatergrupper med ca ur en total bidragssumma till teatrar om ca . De exempel som sedan redovisas handlar enbart om talteatrar, med ett undantag där en musikteater sätts upp dock med talskådespelare. Min fråga var och är, varför det inom opera- och musikteater i stort enbart är de etablerade och stora institutionerna som fått bidrag.
fr · GL11552 · 1998-01-01 00:00:00 — De nya kartor som jordbruket måste ta fram inför ansökan om arealstöd från EU finns nu att tillgå. skall ansökan lämnas in. Kartorna är framtagna av Lantmäteriet och måste betalas av lantbrukarna själva, vilket inte är fallet i andra EU-länder. Det har visat sig att kartorna i många fall är ofullständiga. Det är t.ex. svårt att uppfatta avgränsningar och fysiska hinder såsom diken och vägar, varför lantbrukarna själva måste komplettera de kartor man betalar för. Min fråga till jordbruksministern är därför: Kan regeringen låta lantbrukarna slippa betala för de ofullständiga kartorna i varje fall ?
fr · GL11553 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är olagligt att odla cannabis i . Däremot kan man lagligt köpa och sälja cannabisfrön, exempelvis via Internet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern om hon kommer att verka för kriminalisering av handel med cannabisfrön.