ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12157 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kan redovisa en beräkning över den totala kostnaden för det utbyggda digitala nätet för marksänd TV. Enligt beslut skall digital marksänd TV införas i flera steg med början på ett begränsat antal orter (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Sändningarna skall i sin helhet bekostas av medverkande företag och verksamheten skall inte finansieras med statsbudgetmedel. Sändningsverksamheten skall följas och utvärderas av en kommitté med parlamentariskt inslag. Varken riksdag eller regering har tagit ställning till vem som skall vara sändaroperatör. De programföretag som fått tillstånd att sända digital TV har dock i ett avtal kommit överens om att anlita som sändaroperatör. utgår i sina investeringsplaner avseende det digitala marknätet ifrån kommersiella bedömningar. En eventuell fördröjning av sändningsstarten skulle naturligtvis påverka beräkningar av kostnader och intäkter liksom det skulle påverka även andra berörda aktörer. Enligt vad jag inhämtat från så ligger investeringskostnaderna för utbyggnaden av det digitala marknätet för TV på per nät. Hur stor den totala kostnaden blir beror således på hur många digitala nät som etableras.
frs · GM12158 · 1998-12-31 00:00:00 — Förutsättningen för försöksverksamheten med lokal samverkan i arbetsmarknadspolitiken har varit en lag som ger kommunerna rätt att träffa avtal med regeringen. Denna lag trädde i kraft den 1juli 1996 och skulle ha upphört den 31december 1997 om inte den 17december hade förlängt dess giltighet till utgången av . Något förslag till om ytterligare förlängning finns inte. Två oberoende utvärderare, och , har bedömt försöksverksamheten då 28 kommuner deltog. Högskolan har sedan fått ett nytt uppdrag att även utvärdera den andra perioden då bl.a. fick tillstånd att fortsätta. Det som utmärkt försöksverksamheten förutom den lokala samverkan är att tillgången till otraditionella medel har varit större än vanligt. bedömde dock att det otraditionella inslaget i försöksverksamheten har varit ytterst litet även om variationen mellan kommunerna har varit påtaglig. Det finns alltså inte något lagstöd för fortsatt försöksverksamhet i den form som har bedrivits på kommunnivå. Jag dock övertygad om att många projekt kan utvecklas även utan en särskild försöksverksamhet. Det finns alltid tillgång till otraditionella medel inom arbetsmarknadspolitiken och det är en prioriteringsfråga för länsarbetsnämnderna hur de hanterar dessa medel.
frs · GM12159 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det förslag till nytt energiskattesystem som aviseras i budgetpropositionen kommer att begränsas till en mer avgränsad omstrukturering av befintliga energiskatter eller ett mer genomgripande förslag till skatteväxling för att öka miljörelateringen av skattesystemet. pågår en genomgripande översyn av energibeskattningen. Denna översyn som bl.a. syftar till en ökad miljörelatering av energiskattesystemet sker i en interdepartemental arbetsgrupp som enbart inriktar sig på förändringar inom energiskatteområdet. Därvid har oförändrade skatteintäkter inom detta område varit en utgångspunkt. Frågor om eventuell skatteväxling gentemot andra skatter kan emellertid komma att tas upp i de skatteöverläggningar mellan regeringen och de politiska partierna som inletts.
frs · GM1216 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat utbildningsministern på vilket sätt han vill se till att den kompetens som finns på Stefanskolan utnyttjas på ett optimalt sätt i utbildningssystemet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Av innehållet i frågan är det närmast utbildning till optiker som avses. fanns utbildning till optiker vid i , kommun. Utbildningen till optiker är flyttad från utbildning inom gymnasieskolan till högskoleutbildning och sker vid i . Bakgrunden till detta är att utvecklingen lett till att mycket av det som tidigare låg som uppgift för ögonläkaren/specialisten nu tillhör optikerns arbetsområde. Optikerutbildningen innehåller därför mycket av medicinsk utbildning. Överflyttningen till högskolan skedde enligt önskemål av branschföreträdarna. Det som funnits vid i har kallats affärs- och hantverksoptiker, inom hantverksprogrammet, och syftar till att utbilda personer för kundservice i optikerbutik alltså inte sådana uppgifter som en optiker gör. Stefanskolan är en gymnasieskola i kommun. Det ankommer på kommunen att bestämma om organisationen av sin gymnasieskola. Jag är inte beredd att vidta några speciella åtgärder beträffande Stefanskolan.
frs · GM12160 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om hon avser att vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen i syfte att barn skall omfattas av hjälmkrav vid motorcykelfärd. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Den 17september 1998 beslutade regeringen om en ny trafikförordning, som fr.o.m. den 1oktober 1999 ersätter den nu gällande vägtrafikkungörelsen. Enligt trafikförordningen skall den som färdas med moped eller motorcykel använda skyddshjälm. Passagerare som inte har fyllt behöver dock inte använda skyddshjälm om han eller hon i stället använder annat lämpligt huvudskydd. Åldersgränsen för hjälmkravet har satts till med hänsyn till att yngre barn riskerar skador på hals och nacke om de använder en typgodkänd skyddshjälm. Som nämnts ställer dock trafikförordningen krav på att den som är i stället för skyddshjälm använder annat lämpligt huvudskydd. Ett sådant skydd kan vara t.ex. en cykelhjälm.
frs · GM12161 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra den planerade nedläggningen av driftcentralen i eller kompensera med ersättningsjobb. Låt mig först klarlägga att jag i egenskap av näringsminister inte kan bestämma över eller på annat sätt påverka hur organisationen och strukturen skall se ut i enskilda bolag, även om de är statligt ägda. Däremot har jag tidigare i några fall agerat genom att erinra om företags ansvar för sin personal i situationer då sysselsättningsminskning eller nedläggning aktualiseras på enskilda orter. skrev jag bl.a. ett brev till verkställande direktör, i vilket jag framhöll betydelsen av att bolaget när sysselsättningsminskningar är nödvändiga på ett ansvarsfullt sätt vidtar åtgärder som kan underlätta för de anställda som drabbas att erhålla andra jobb. Det kan bl.a. ske genom att bolaget utnyttjar möjligheter till vidareutveckling av personalen liksom medverkar till att annan sysselsättning kan etableras på berörda orter. Regeringen utgår från att företag som lägger ned eller drar ned antalet anställda tar ansvar för att ge de friställda möjlighet till en ny start genom exempelvis utbildning eller hjälp till ett annat jobb.
frs · GM12162 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen har ändrat sina planer för kommitténs arbete och om så inte är fallet, när arbetet i av åtgärder inom klimatområdet skall påbörjas. Som säkert vet har av åtgärder inom klimatområdet i uppgift att presentera ett förslag till en samlad svensk klimatstrategi och ett åtgärdsprogram för att begränsa och reducera utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Åtgärdsprogrammet skall lägga stor vikt vid att kostnadsseffektivitet uppnås. Enligt min uppfattning kommer kommitténs arbete att vara mycket viktigt för det svenska arbetet på klimatområdet. Utgångspunkten för kommitténs arbete är tidigare beslut 1993 samt energipolitiska beslut . Jag kan också upplysa om att kommitténs första sammanträde äger rum , dvs. den 16december 1998.
frs · GM12164 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser se över smittskyddslagen i syfte att koncentrera bekämpningen till de farliga bakteriestammarna. Först vill jag uppmärksamma att bekämpning av salmonella sker med stöd av lagen (1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur. Salmonellabekämpning har bedrivits i under ca40 år med ett mycket framgångsrikt resultat. Syftet med denna bekämpning är framför allt att skydda människor från infektion men givetvis finns också ett intresse att skydda landets djurbesättningar mot smitta. Det är långt ifrån helt klarlagt vilka egenskaper och mekanismer som bestämmer hur farliga olika salmonellatyper är. Åsikten om olika salmonellabakteriers farlighet kan ändras snabbt. Som exempel kan Alvestaepidemin nämnas då 90 människor dog och 9000 insjuknade i vad som då ansågs vara en ofarlig salmonellatyp. Enligt gängse uppfattning är alla salmonellabakterier, oavsett serotyp, sjukdomsframkallande hos människa. Det finns grupper i samhället, såsom immunologiskt nedsatta personer som är extra känsliga och som kan drabbas allvarligt även av en relativt "ofarlig" salmonella. Även detta skall förhindras vilket medför att oavsett om en salmonellabakterie bedöms som relativt ofarlig bör åtgärder vidtas med hänsyn till folkhälsan. Även de stora ansträngningar att bevara vårt goda salmonellaläge i som gjordes i samband med medlemskapet i EU bör i det här sammanhanget beaktas. salmonellakontrollprogram godkändes då av kommissionen och vi erhöll tilläggsgarantier avseende salmonella vid införsel av levande fjäderfä, ägg och färskt kött. En förändring av konsekventa bekämpning av salmonella kan äventyra rätt att ställa krav på andra länder vad gäller salmonellaprovtagningen. För att bevara trovärdighet i salmonellafrågor såväl nationellt som inom EU är det viktigt att vi inte börjar särbehandla olika salmonellatyper, utan fortsätter att sätta konsumenternas säkerhet i första hand. Mot den bakgrunden finner jag inte skäl att göra några ändringar i befintlig lagstiftning.
frs · GM12165 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att lösa läkarbristen i . Situationen på arbetsmarknaden för vård- och omsorgspersonal har förändrats och efterfrågan ökar nu bl.a. på specialistutbildad personal. har i en nyligen presenterad rapport - Vården en framtidsbransch - belyst vårdens framtida personal- och utbildningsbehov. När det gäller läkarna så gör man bedömningen att det finns ett ökat rekryteringsbehov, och att antalet platser i utbildningarna behöver utökas. Man framhåller dock att även andra åtgärder måste vidtas för att man skall kunna behålla anställda läkare och möta de unga läkarnas krav. Bl.a. så nämns vikten av att arbeta med inflytandefrågor, kommunikation och ledarskap. En översyn av organisationen kan enligt rapporten leda till att läkartid frigörs. Regeringen har i propositionen om läkarnas vidareutbildning gjort bedömningen att ett nationellt planeringsstöd behöver inrättas för att göra det möjligt att skapa bättre överblick och verka för en mer långsiktig bedömning av den framtida läkarförsörjningen. Ett sådant planeringsstöd bör bl.a. innebära en bedömning av det framtida behovet av specialistkompetenta läkare. Regeringen har för avsikt att tilldela ansvaret för det nationella planeringsstödet som bör kunna införas fr.o.m. . bör således ta fram ett underlag som skall underlätta den lokala och regionala planeringen när det gäller tillgången på läkare. Besluten att anställa AT- och ST-läkare skall dock liksom tidigare fattas av landstingen. Regeringen beslutade att inrätta en kommission med uppgift att kartlägga utbildningsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn. Kommissionen skall bl.a. analysera de villkor som kan tänkas påverka möjligheterna att rekrytera personal. Hit hör t.ex. arbetstid, arbetsorganisation och arbetsmiljö. I arbetet ingår dessutom att överväga en långsiktig lösning av dimensioneringsfrågan för högre utbildning inom vård- och omsorgssektorn. I kommissionen ingår förutom fem statsråd, representanter för sjukvårdshuvudmännen samt berörda fackförbund. Arbetet skall vara slutfört . Om kommissionens arbete visar att ytterligare åtgärder bör vidtas är regeringen självklart beredd att överväga sådana.
frs · GM12166 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser se till att rävhållningen i burar försvinner i efter utgången av . beslutade regeringen om en ändring av djurskyddsförordningen (1988:539) vad avser rävhållning. Förordningsändringen, som trädde i kraft den 1januari 1996 innebär att rävar bara får hållas på ett sådant sätt att deras behov av att vara tillsammans med andra rävar, röra sig, gräva och ägna sig åt annan sysselsättning kan tillgodoses. får meddela ytterligare föreskrifter om hur rävar skall hållas. De rävfarmer som fanns då förordningen trädde i kraft får fortsätta sin verksamhet intill utgången av . Efter denna tidpunkt måste alla rävfarmer anpassa sig till denna bestämmelse. Bestämmelsen är baserad på dagens kunskap om rävars behov och har tillkommit för att rävars naturliga beteenden bättre skall kunna tillgodoses. Bestämmelserna ger inte utrymme för att meddela dispens. Jag har inte heller för avsikt att medverka till att sådana dispenser skall beviljas. Efter måste all rävhållning ha anpassats till förordningens krav. Jag förutsätter därför att näringen aktivt arbetar för att finna lösningar som från djurskyddssynpunkt är förenliga med förordningen och som inte heller innebär en försämrad djurhälsa.
frs · GM12167 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att göra en översyn av lottning som urvalsprincip till specialistutbildningar inom vården. De specialistutbildningar som avser gäller specialistutbildning för sjuksköterskor. Dessa utbildningar anordnas numera i de flesta fall vid de statliga högskolorna. Huvudmannaskapet kvarstår dock hos landstingen. Det är också landstingen som avgör dimensioneringen av dessa utbildningar och som utgör de huvudsakliga finansiärerna. Fr.o.m. infördes ett nytt antagningssystem. Principerna för detta angavs i prop. 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m. Häri angavs bl.a. ställningstaganden vad gäller urval. Om inte alla behöriga sökande kan tas emot till en utbildning måste ett urval göras. Lottning som urvalsmetod får endast användas när det inte finns andra lämpliga möjligheter att skilja sökande med likvärdiga meriter åt. Jag anser inte att det föreligger några skäl för att se över denna urvalsprincip just vad gäller detta utbildningsområde.
frs · GM12168 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera när nu tydliga signaler från Riksåklagaren kommit om att det föreligger omedelbara behov att rekrytera betydligt fler åklagare än nuvarande budgetförslag medger. Jag vill till att börja med peka på att hela rättsväsendet just nu är föremål för ett omfattande moderniserings- och förändringsarbete. Detta innebär bl.a. ett utökat användande av IT och även i andra avseenden helt nya sätt att arbeta på. De krav som ställs på rättsväsendet från olika håll har också ökat och detta har medfört att de som arbetar inom verksamheten i många fall upplever sin situation som ansträngd. Åklagarväsendet som just genomgått en omfattande omorganisation är inte något undantag. När det gäller just åklagarväsendet besvarade jag en liknande fråga från (1998/99:112). Jag vill till att börja med hänvisa till detta svar. Jag nämnde då bl.a. att det rekryterats ca 30 nya åklagare vilket medför ett visst nettotillskott. fattas emellertid ca 30 åklagare på grund av anställningsstoppet och det finns därför all anledning att särskilt uppmärksamma hur detta påverkar åklagarväsendet. talar om tydliga signaler från Riksåklagaren om ett behov att rekrytera fler åklagare än budgetförslaget medger. Jag ställer mig frågande till detta påstående då Riksåklagaren vid kontakterna med inte gjort gällande att ett sådant behov föreligger. Åklagarväsendets personalförsörjning är en viktig fråga och i dialogen mellan Riksåklagaren och är just detta en av frågorna som kontinuerligt diskuteras. Enligt Riksåklagarens nyhetsbrev har åklagarväsendet nu en ekonomi i balans och kommer de ca 20 åklagare som går i pension att ersättas med aspiranter. Som jag nämnde i mitt tidigare frågesvar pågår också ett arbete med att upprätta en personalförsörjningsplan . Inom ramen för det arbetet kommer bl.a. frågan om rekrytering för att ersätta de åklagare som försvann under anställningsstoppet att beaktas. Enligt Riksåklagaren är det först när planen är upprättad som det är möjligt att beräkna hur stor rekryteringen bör vara och vilket medelstillskott som behövs för nyrekrytering. Planen kommer också att ligga till grund för Riksåklagarens budgetunderlag som ges in till regeringen . Mitt svar blir därför, som tidigare, att jag inte avser att vidta någon åtgärd. I den löpande dialogen med Riksåklagaren är dock frågan om personalförsörjningen inom åklagarväsendet uppmärksammad och utvecklingen kommer att följas noga.
frs · GM12169 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat utrikesministern om en eventuell utvidgning av mål6-området i till att i det nya mål1 också omfatta Norrlands kustland medför en minskad bidragsvolym till det nuvarande mål6-området. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. är en viktig resurs i det regional- och arbetsmarknadspolitiska arbetet och i strävan att hela skall leva. I de pågående rådsförhandlingarna om strukturfondspolitiken för nästa programperiod är det viktigt att får ett bra återflöde. Det ger angelägna resurstillskott till arbetet med att skapa tillväxt och sysselsättning och det bidrar till en bättre balans i betalningar gentemot EU. Det är riktigt som säger att regeringen i de pågående förhandlingarna driver linjen att även kustområdet i de tre nordligaste kustlänen skall omfattas av nya mål1. Förslaget från kommissionen till är att antalet mål skall minskas från dagens sju till tre och att mål6-områdena i och därvid skall omfattas av mål1. I anslutningsfördraget för (och ) finns ett gleshetskriterium för mål6 som vi nu vill ha inskrivet i regelverket för strukturfonderna och därmed nå ett säkerställande av glesheten som grund för stöd enligt mål1. Med en strikt tillämpning skulle detta kriterium kvalificera de fyra nordligaste länen till mål1, liksom också de nordvästligaste områdena i , och . Enligt både nuvarande ordning och de förslag som diskuteras för nästa programperiod är medelstilldelningen relaterad främst till befolkningens storlek i respektive områden. Ett befolkningsmässigt större område skulle därför medföra en i motsvarande mån utökad resursram. I nuvarande mål6 bor drygt 450000 människor och utökat med kusten skulle området omfatta knappt en miljon invånare. Medelstilldelningen till mål1 skulle därmed förväntas bli ungefär dubbelt så stor om kustområdet inlemmas. Sammanfattningsvis är svaret på frågan om en utvidgning av mål6-området skulle betyda minskad bidragsvolym till det nuvarande området att ingen grund finns för sådana farhågor. Tvärtom bör ökade resurser till följd av större befolkningsunderlag vara till störst fördel för de mest behövande delarna av området.
frs · GM1217 · 1998-12-31 00:00:00 — I massmedier har redovisats några fall där personer har "bestulits" på sina fastigheter genom att någon har förfalskat ett köpekontrakt på vilket lagfart sedan har beviljats. har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att minska denna typ av brottslighet. Till att börja med vill jag understryka att den rätte ägarens rätt till fastigheten inte påverkas av en förfalskad köpehandling. Inte heller om förfalskaren får lagfart på fastigheten på grundval av den oriktiga köpehandlingen får det någon inverkan på den rätte ägarens rättsliga ställning. En förfalskad handling kan nämligen aldrig åberopas till grund för ett äganderättsanspråk, varken av förfalskaren eller av den som gör gällande att han köpt fastigheten av denne i god tro. Den rätte ägaren, som blivit av med sin lagfart, behöver alltså inte frukta att förlora sin fastighet. Inte heller behöver ägaren frukta ytterligare pantbelastning på fastigheten. Panträtt som upplåtits av annan än den rätte ägaren kan nämligen i den här situationen inte göras gällande. Det kriminella förfarandet får emellertid ändå följder för den rätte ägaren. Denne måste nämligen vidta rättsliga åtgärder för att få äganderätten fastställd. Det kan vara förenat med kostnader, besvär och obehag. Enligt min mening är det därför viktigt att man försöker förhindra det här slaget av brottslighet. I ett medborgarperspektiv är det också angeläget att den enskilde kan få råd och stöd av myndigheterna för att komma till rätta med situationen. sker det flera hundra tusen försäljningar av fastigheter. Vid dessa förekommer kriminella förfaranden endast i några enstaka fall. Eventuella brottsförebyggande åtgärder måste därför utformas så att de inte leder till hinder för den allmänna omsättningen av fastigheter eller till stora kostnadsökningar för det allmänna eller för säljare och köpare av fastigheter. En möjlighet som har diskuterats är att införa en särskild aviseringsrutin i lagfartsärenden. Den skulle kunna utformas så att en underrättelse i samband med ansökningen om lagfart eller i samband med beslutet om lagfart skickas till den (tidigare) lagfarne ägaren av fastigheten. Denne skulle då ges möjlighet att reagera på vad som pågår. Frågan om dessa eller andra rutiner bör införas kommer att övervägas av såsom central förvaltningsmyndighet för domstolarna och inskrivningsmyndigheterna. Det är naturligt att i det sammanhanget ta upp frågan om hur servicen till allmänheten skall kunna säkerställas i sådana här situationer. I avvaktan på att dessa överväganden avslutas är jag inte nu beredd att ge uttryck för någon uppfattning om vad som bör göras för att komma till rätta med problemen. Jag avser emellertid att noga följa frågan.
frs · GM12170 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minska regelverket för företagarna och den svenska julgrisen. pekar i sin fråga på att grisen är kringgärdad av ett stort antal regler både före och efter att den blivit julskinka - en regleringsbörda som får honom att undra om det finns ett liv för en svensk julgris och dess producent. Jag är helt klar över att krångliga och onödiga regler för att driva företag så långt som möjligt måste tas bort eller undvikas. Det var ett av Småföretagsdelegationens viktigaste förslag och i pågår arbetet med att bereda bl.a. förslagen från delegationen. Jag har för övrigt presenterat ett antal förslag och åtgärder som underlättar livet för företagarna - även om de inte förlänger livet för grisen.
frs · GM12171 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att tillskjuta ytterligare medel för att s.k. omkalkning skall kunna ske på samtliga påbörjade objekt. I underlag till fördelning av statsbidraget för kalkning av sjöar och vattendrag för skriver verket att utgångspunkten är att bibehålla verksamheten i dagens omfattning i avvaktan på den nationella kalkningsplanen. Verkets uppfattning är att resurser bör fördelas så att inga kalkningsobjekt återförsuras så att den biologiska mångfalden hotas. Däremot kan viss omkalkning som var avsedd att göras , men där effekterna inte förväntas uppträda , få vänta på åtgärder tills den nationella kalkningsplanen föreligger. Regeringen har givit i uppdrag att ta fram en nationell kalkningsplan som skall innehålla en detaljerad bedömning av verksamheten utifrån målet att bevara den biologiska mångfalden. Uppdraget skall redovisas och utgöra prioriteringsunderlaget för och framåt. har skickat ut ett förslag till länsfördelning av kalkningsanslaget som hänvisar till. Länen förväntas nu återkomma till med en beskrivning av vad förslaget kommer att innebära för det egna länet. Därefter beslutar om medelstilldelning.