ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12143 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den typ av bedrägerier som innebär att företagare blir utsatta för bluffakturor. Förfarandet med att skicka ut fakturor för oönskade varor och tjänster - s.k. fakturaskojeri - är ett påtagligt gissel för enskilda företagare. Metoden går ofta ut på att sända ut räkningar för abonnemang eller annonser och ge sken av att beställning har gjorts, trots att så inte är fallet. I många fall har räkningsmottagaren inte ens fått någon vara levererad eller tjänst utförd. Förfarandet kan vara straffbart enligt bestämmelserna om bedrägeri. I vissa fall där mottagaren har erhållit någon form av motprestation kan det dock vara svårt att styrka att förutsättningarna för straffansvar är uppfyllda. För att effektivt kunna bekämpa alla former av fakturaskojeri infördes därför genom marknadsföringslagen, som trädde i kraft den ljanuari 1996, en regel som förbjuder näringsidkare att tillställa någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts. Om en näringsidkare uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudet kan han eller hon åläggas att betala en marknadsstörningsavgift. Polisen är väl medveten om att fakturaskojeri förekommer och bedriver ett projekt som innebär att man samlar in samtliga polisanmälningar i landet för att kartlägga och analysera problemet. Genom att arbeta på detta sätt skaffar sig polisen värdefull information om vilka personer och företag det är som ägnar sig åt denna typ av verksamhet. Polisens arbetssätt ökar möjligheten för att de som begår brott av detta slag skall upptäckas och lagföras. Det är emellertid viktigt att även andra än polisen engageras i ansträngningarna att förebygga fakturaskojeri. Det är därför mycket tillfredsställande att även branschorganisationerna arbetar aktivt med att informera om och rensa marknaden från oseriösa näringsidkare. har varnat för fakturaskojeri genom att upprätta en särskild lista, "Gula meddelanden". Vidare har liksom Näringslivets Delegation för Marknadsrätt i samarbete med tagit fram information om hur man hanterar bedrägeriliknande annonsförsäljning m.m. Regeringen följer noga utvecklingen och kommer, om det visar sig nödvändigt, att ta initiativ till ytterligare åtgärder.
frs · GM12145 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra tillgången till forskare och ingenjörer med relevant utbildning för och andra verksamhetsmässigt närliggande högteknologiska företag. Den socialdemokratiska regeringen startade den kraftiga utbyggnaden av den högre grundläggande utbildningen. En utbyggnad som regeringen avser fullfölja så att 68000 utbildningsplatser kommer att ha tillskapats . Av dessa nya platser ligger tyngdpunkten på områdena naturvetenskap och teknik. Regeringen har satt upp examensmål för civilingenjörer för som uppgår till 10700. För perioderna 2000-2002 och 2003-2005 är motsvarande mål 11670 respektive 12870 vilket motsvarar en ökning med . Utvecklingen av antalet civilingenjörer i befolkningen har också varit kraftig. 1970 fanns det i ca 24000 personer under 64år som hade civilingenjörs- eller arkitektutbildning. 1985 var motsvarande siffra 47000 och 1997 fanns 71000 civilingenjörer och arkitekter. Prognosen framöver är att det kommer att finnas fler än 100000 och 2010, vilket är en konsekvens av den utbyggnad som genomförs. Utöver detta tillkommer alla de högskoleingenjörer som utbildas vid högskolorna och som också utgör en viktig rekryteringsbas för näringslivet. Det räcker emellertid inte med att antalet ingenjörer ökar. Även antalet forskarutbildade inom teknologiska området måste öka. I den reformering av forskarutbildningen som har genomförts har regeringen satt upp examensmål för examinering av doktorer. Av budgetpropositionen framgår att för perioderna 1997-1999, 2000-2002 och 2003-2005 är examensmålen inom tekniskt vetenskapsområde för respektive period 1640, 2038 samt 2120 doktorsexamina. Till detta kommer också den satsning på forskarskolor som stiftelserna finansierar och som kommer att finansiera ca 1000 forskarstuderande inom strategiska områden. Vidare har på förslag av den socialdemokratiska regeringen fattat beslut om att i högskolelagen införa krav på universitet och högskolor att samverka med det omgivande samhället, den s.k. tredje uppgiften. I denna uppgift ingår bl.a. att sprida forskningsresultat som skall kunna leda till utveckling av nya produkter, men också att forskarna skall få kunskap om vad som är relevanta problem för näringslivet. Redan innan lagändringen förekom självklart samarbete med näringslivet, men det har utvecklats vidare. Samarbetet antar många olika former, utifrån lokala förutsättningar och strategiska val. Ytterligare ett exempel på konkreta åtgärder är regeringens beslut om det tekniska forskningsinstitutet i med inriktning mot mikroelektronikbaserade system. Regeringen har också regelbundna möten med företrädare för industrin, t.ex. , m.fl. Då diskuteras frågor av det slag som ställts ovan.
frs · GM12146 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka delar av regeringens näringspolitik som jag tänker ompröva för att förbättra välståndsutveckling. Att få ett som växer är ett av regeringens prioriterade områden, Med offentliga finanser i balans, låg inflation och låga räntor är de allmänna betingelserna för en högre tillväxt framöver goda. Vi ser redan att sysselsättningen ökat med 102000 . har den öppna arbetslösheten minskat från 6,till 5,, en minskning med 47000 personer. Man får gå tillbaka /93 för att observera samma nivå på de öppet arbetslösa. Det svåra men lyckosamma arbetet med budgetsaneringen under förra mandatperioden lade grunden för den positiva sysselsättningsutvecklingen. skall vi gå vidare. Det nya integrerade är ett led i tillväxtarbetet. Det nya förfogar över näringspolitiken, energipolitiken, regionalpolitiken, konkurrenspolitiken, infrastruktur- och kommunikationspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och forskningspolitiken. Företagens villkor påverkas dock även av andra politikområden, t.ex. utbildnings- och handelspolitiken. Det är därför viktigt med en helhetssyn i tillväxtarbetet. En viktig del i strategin för att få fler och växande företag är att undanröja hinder. En ny funktion skall ha som enda uppgift arbeta med regelförenklingar. Arbetet med de regionala tillväxtavtalet innebär att de regionalpolitiska resurserna kommer att utnyttjas effektivare. I där kraven på kompetens och omställning blir allt viktigare är det av central betydelse att finna effektiva system för kompetensförsörjningen och det "livslånga lärandet". En reformering av arbetsmarknads- och skattepolitiken kan bli aktuell. Redan i vår kommer vi därför att presentera en samlad strategi för tillväxt och ökad sysselsättning. Vi måste förstärka den positiva trenden och bryta ökningen av varsel som vi nu noterar som en följd av den lägre tillväxten i världsekonomin. Svaret på fråga är kortfattat att regeringen kommer i vår att lägga fram grunden för en samlad tillväxtpolitik som kommer att följas upp i samband med budgetarbetet. Tillväxtarbetet måste ses som en process som ständigt utvecklas. Regeringen kommer därför att löpande lägga fram förslag på ytterligare åtgärder för att främja tillväxten och sysselsättningen.
frs · GM12147 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern vilka nya åtgärder regeringen kommer att vidta för att förbättra förutsättningarna för företagande och därmed för nya arbeten. Arbetet är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Förutsättningarna för ökad tillväxt har genom regeringens viktiga sanering av statsfinanserna förbättrats väsentligt. Sysselsättningen ökar och antalet företag har vuxit, som konkurserna minskar stadigt. I vårpropositionen lämnade regeringen en rad tillväxtförslag särskilt riktade till småföretag. Bl.a. ökade reserveringsmöjligheterna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Lättnaden i ägarbeskattningen av onoterade aktier och kvittningsrätten för reaförluster på onoterade aktier utvidgades. Resurserna för bl.a. såddfinansiering till nya teknikbaserade småföretag har ökat. Regeringen har också i linje med Småföretagsdelegationens första rapport (SOU 1997:186) vidtagit åtgärder för att bl.a. förenkla registreringen av företag och firmanamn, förkorta handläggningstiderna hos för småföretagen viktiga myndigheter och minska obligatoriskt uppgiftslämnande om sjukfrånvaron för mindre företag. Vidare har regeringen tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att bereda samtliga förslag från Småföretagsdelegationen. Gruppen skall senast rapportera sitt arbete. I arbetet med de regionala tillväxtavtalen är en viktig utgångspunkt att näringslivets villkor i högre utsträckning skall styra det offentliga utbudet av tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Regeringen kommer att återkomma senast med förslag till ytterligare åtgärder för att förbättra och förenkla för företagen. Åtgärderna syftar till att öka tillväxtmöjligheterna för främst små och medelstora företag. Det är dock viktigt att poängtera att ökad tillväxt svårligen nås på kort sikt genom enskilda beslut av statsmakten. Långsiktigt hög tillväxt skapas genom att företag och individer växer. Politikernas uppgift är i första hand att se till att förutsättningarna för detta är goda genom en långsiktigt stabil och tillväxtvänlig politik.
frs · GM12148 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att informationen om reglerna i det reformerade tandvårdsstödet kommer berörda tandläkare och försäkringskassor till del så att inte enskilda patienter kommer i kläm vid övergången till det nya systemet. synes ha ställt frågan då han erfarit att de detaljerade anvisningarna från () för tillämpningen av regelsystemet kommer att presenteras den 17december vilket innebär att patienter, tandläkare och försäkringskassor eller landsting inte skulle få rimlig möjlighet att förbereda sig. Vidare framhåller att olika information har givits muntligt av företrädare för men att osäkerheten är stor, t.ex. vad gäller vilka övergångsbestämmelser som skall gälla. frågar också hur gränsdragningen mellan olika kategorier av försäkrade skall göras och vilka grupper i särskilt boende som omfattas av den uppsökande verksamheten. Inledningsvis vill jag framhålla att de övergångsvisa bestämmelserna om ersättning finns intagna i förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa som utfärdades den 29oktober och som utkom från trycket den l0november. I den utfärdade och utkomna tandvårdsförordningen (1998:1338) anges mer översiktligt vilka kategorier av patienter som skall omfattas av den tandvård som landstingen övertar kostnadsansvaret . Det ankommer därför på varje landsting att utfärda detaljanvisningarna för t.ex. vilka grupper i särskilt boende som skall omfattas av den uppsökande verksamheten. Särskilda informationsinsatser om vilka kategorier patienter som omfattas av landstingens kostnadsansvar kommer att genomföras av respektive landsting. När det gäller informationsinsatserna från statens och RFV:s sida har jag inhämtat att verkets föreskrifter (RFFS) för verkställigheten av det reformerade tandvårdsstödet numera är klara och finns tillgängliga på Internet, samt att verkets Allmänna råd om tandvårdsstödet beräknas bli färdiga . En informationsfolder avsedd för i första hand allmänheten kommer att finnas tillgänglig på bl.a. försäkringskassor, apotek och postkontor . Bland andra informationsinsatser vill jag särskilt nämna en TV-reklamfilm om det reformerade tandvårdsstödet som kommer att visas på . Mot denna bakgrund gör jag den bedömningen att några särskilda åtgärder från min sida för att ytterligare förstärka informationsinsatserna inte är motiverat.
frs · GM12149 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att nå ökad jämställdhet och samhällsekonomisk effektivitet i arbetsskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen är enhetlig och inte differentierad efter risk beroende på vilket kön den försäkrade har. De ändrade bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen har kritiserats för att vara för hårda, vilket skulle missgynna kvinnor mer än män. Regeringen har uppmärksammat detta problem och andra förändringar i arbetsskadeförsäkringen. Den 26juni 1997 beslöt regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas med uppgift att se över arbetsskadeförsäkringen (dir. 1997:91). Av direktiven framgick även att utredaren hade att beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Den särskilda utredaren överlämnade betänkandet SOU1998:37 Den framtida arbetsskadeförsäkringen. Av betänkandet framgår bl.a. att kvinnor oftare än män drabbas av arbetssjukdomar samt att undersökningar tyder på att vissa symtom i rörelseorganen är vanligare hos förvärvsarbetande kvinnor än hos män. Utredaren föreslår bl.a. att skall ta initiativ till konsensusseminarier där försäkringskassorna tillsammans med forskare, läkare och representanter från domstolarna kan diskutera mer komplicerade medicinska och försäkringsjuridiska frågor kring tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen. Utredaren föreslår också att skall få till uppgift att ge ut beskrivningar, över vetenskapliga bedömningar inom särskilt svårbedömda områden, till ledning för försäkringskassorna i arbetsskadeärenden. Utredarens förslag kan vara ett sätt att hantera de särskilda problem som möter kvinnor vid bedömning av arbetsskador. Vidare har Arbetarskyddsstyrelsen haft i uppdrag att, i samarbete med och , utarbeta ett förslag till hur bättre information till grund för statistik om arbetsskador kan erhållas. Arbetarskyddsstyrelsen har i skrivelse till den 18december 1997 redovisat sina förslag. Regeringen har med anledning av vad som ovan redovisats för avsikt att överlämna en proposition till med förslag till förändringar i arbetsskadeförsäkringen.
frs · GM1215 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att använda möjligheten att ersätta lantbruksföretag som drabbats av katastrofartade skador på skörden. I samband med att , LRF övertog huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet (prop. 1987/88:74) uttalades att staten bör ha ett övergripande ansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden. Då skördeskadeskyddet på LRF:s initiativ, helt avvecklades angavs att detta inte fick innebära att statens ansvar för skördeskador utökades i förhållande till vad som tidigare angivits (prop. 1993/94:236.) Mot bakgrund av den nederbördsrika sommaren och den försenade mognaden gav regeringen uppdraget att kartlägga och redovisa skördesituationen i . Redovisningen lämnades till regeringen den 2oktober 1998. Det nederbördsrika vädret medförde ytterligare förseningar av skörden. av oktober pågick ett intensivt skördearbete och i vissa områden i norra pågår skörden fortfarande. Det dröjer därför ytterligare någon vecka innan det går att göra en bedömning av årets skördeutfall. kommer att lämna en sådan redovisning. En slutlig bedömning av årets skördeutfall bör anstå till dess. Jag vill dock erinra om att lantbrukare sedan den 1januari 1995 kan ta del av EU:s arealersättningar. Dessa stöd fungerar i praktiken som ett skördeskadeskydd.
frs · GM12150 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om han avser att vidta några åtgärder för att ålägga kommunerna att i större utsträckning erbjuda barnomsorg och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg är i första hand en pedagogisk verksamhet för barns utveckling och lärande. Den skall också göra det möjligt för föräldrar att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall enligt skollagen tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Enligt barnomsorgsstatistik från hade av daghemmen ett öppethållande per dag . av daghemmen hade ett öppethållande eller mer. Av fritidshemmen hade av samtliga ett öppethållande per dag eller mer. Det vore givetvis önskvärt att verksamheten om möjligt även erbjuds till barn vars föräldrar har obekväma arbetstider eller t.o.m. nattarbetar. Det skulle dock leda för långt att uppställa ett generellt krav på att verksamhet skall kunna erbjudas även på andra tider än vad som kan anses som normal arbetstid under vardagar. Vissa kommuner har dock nattöppen verksamhet. Ur barnens synpunkt är det viktigt att kvaliteten i omsorgen är god i en sådan verksamhet. Familjedaghemmen utgör här ett viktigt komplement inom förskoleverksamheten, genom att de ofta kan erbjuda ett flexiblare öppethållande anpassat till föräldrars behov av barnomsorg och . Jag anser att skollagens reglering avseende öppethållandet inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen är tillräcklig. Vidare tolkar jag statistiken över öppethållandet som att kommunerna lever upp till skollagens krav. Jag avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GM12151 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta om det visar sig att statliga myndigheter fortsätter att koncentrera sin verksamhet till storstäderna och därmed i praktiken motarbetar regeringens regionalpolitik. Den direkta bakgrunden till fråga är att väntas besluta om flygledningskontrollens framtida organisation den 10december. Beslutet kan komma att innebära att flyttar flygledningsverksamheten för det övre luftrummet från Midlanda i kommun och koncentrerar den till och . hänvisar också till att regeringen i den regionalpolitiska propositionen (1997/98:62) uttalat en avsikt att förtydliga kravet på regionala hänsynstaganden för myndigheter. Ett arbete med detta syfte har påbörjats inom . Som nämndes i propositionen är avsikten bl.a. annat att myndigheter skall styras till att samråda med andra myndigheter och söka samverkanslösningar vid föreslagna organisationsförändringar. För att underlätta sådana gemensamma ställningstaganden är det regeringens avsikt att lämna ett uppdrag till Statskontoret att kartlägga organisationen av de statliga verksamheterna och följa de förändringar som sker. Med ett sådant underlag kommer myndigheter och verk att ha lättare att ta hänsyn till helhetsbilden när det gäller statlig sysselsättning i en region. Det blir också lättare för myndigheter och verk att finna möjligheter att minska sina utgifter genom samarbeten kring exempelvis lokaler och administrativa funktioner. Ser man dessa möjligheter kan besparingar göras utan att verksamhetens omfattning behöver påverkas lika mycket som annars vore fallet. I det aktuella fallet om gäller att verksstyrelsens beslut om lokaliseringen av flygledningsverksamheten för det övre luftrummet är nära förestående. Det är ansvar att fatta beslut om sin organisation och jag utgår från att styrelsen i samband med sitt beslut kommer att redovisa den regionalpolitiska bedömning som gjorts. Detta har jag framfört till generaldirektör i ett brev den 9december 1998.
frs · GM12152 · 1998-12-31 00:00:00 — har med anledning av kompletteringsproposition (prop. 1994/95:150, bil. 7s.64, FiU19, rskr. 1994/95:220) beslutat att ställa medel till regeringens förfogande för att skapa möjligheter att i rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter kan hamna i en särskilt svår ekonomisk situation. Regeringen har i enlighet med beslut inrättat Delegationen för stöd till vissa kommuner med bostadsåtaganden (Bostadsdelegationen) för att från den 1juli 1998 tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306). Till regeringen har från inkommit en ansökan om bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. De ekonomiska problemen kan i huvudsak relateras till åtaganden för boendet. Regeringen har därför den 25juni 1998 beslutat att ansökan skall överlämnas till Bostadsdelegationen där ärendet bereds. I delegationens uppgifter ingår att bereda ärenden om stöd, överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och krav samt samordna olika insatser för att bistå med stöd. Det ankommer på delegationen att från fall till fall bedöma vilka åtgärder som är mest lämpade med hänsyn till kommunens förutsättningar.
frs · GM12153 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de problem som uppstår när kommunerna inte följer bestämmelserna i 72a§ socialtjänstlagen. Bestämmelserna i 72a§ socialtjänstlagen infördes i syfte att klargöra placeringskommunens ansvar för det bistånd som kan behöva utgå enligt 6§ socialtjänstlagen. Ansvaret omfattar också det individuellt behovsprövade stöd som kan behövas enligt 10-l2§§ socialtjänstlagen när någon är placerad utanför det egna hemmet. Den omfattar inte skolans eller barnomsorgens insatser enligt annan lagstiftning. Såväl som länsstyrelserna har till uppgift att följa upp hur ändringen i socialtjänstlagen har utfallit. Det är för tidigt att uttala sig om huruvida lagändringen inte fungerar som det var tänkt. Jag kommer att noga följa utvecklingen.
frs · GM12154 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att se över ersättningsreglerna för förtroendevalda i syfte att möjliggöra för konsulter, egenföretagare och folk med beting utan reglerad arbetstid att delta utan att förlora ekonomiskt. För mig finns det ett grundläggande demokratiskt värde i att ingen medborgare skall behöva avstå från ett förtroendeuppdrag av ekonomiska skäl. Det var svårigheterna att rekrytera och behålla personer på kommunala förtroendeuppdrag som ledde fram till att det kommunallag infördes bestämmelser om att förtroendevalda har rätt till ersättning för den arbetsinkomst samt de pensions- och semesterförmåner som de förlorar, när de fullgör sina uppdrag. Det är riktigt att det kan vara svårt att beräkna förlorad arbetsinkomst för egna företagare och andra fria yrkesutövare. För dessa grupper används därför ofta olika schablonmetoder, t.ex. sjukpenninggrundande inkomst eller taxerad inkomst. Ytterst är det kommunfullmäktige som fastställer ersättningsgrunder. Jag vill hävda att t.ex. egenföretagares låga deltagande kan ses som ett av flera tecken på en för vår demokrati oroande utveckling. Det är tydligt att människors deltagande i de allmänna valen, de politiska partierna och föreningslivet samt kontakter med beslutsfattare minskar eller stagnerar. Det är oroande att det finns grupper som i stor utsträckning står utanför genom att de har svårt att ta sig in i och göra sig hörda i det organiserade samhällslivet. Jag är övertygad om att människors gemensamma engagemang och deltagande i sig är avgörande för att underhålla och utveckla en vital och öppen demokrati. För mig ligger det i demokratins mest grundläggande värde att alla människor oavsett kön, ålder, etnicitet eller fysiska förutsättningar ges en möjlighet att delta i samhällslivet som förtroendevalda, föreningsaktiva etc. Jag menar att vi måste göra en bred analys av den situation vi har framför oss. Det är sannolikt inte en enstaka åtgärd utan ett brett spektrum av åtgärder som kan underlätta och främja människors deltagande. Jag har därför låtit initiera en beredning inom som avser att belysa hur den lokala demokratins arbetsformer bättre kan tillvarata människors engagemang och vilja till att delta. Vad som påverkar människors möjligheter att utföra kommunala förtroendeuppdrag är en av ett stort antal frågor som skall uppmärksammas i detta arbete. Jag avser att i olika sammanhang återkomma med resultatet av regeringens arbete med demokratifrågorna.