ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12264 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att utarbeta nya direktiv så att det blir en samstämmighet mellan det antal totalförsvarspliktiga som skriver in för att fullgöra sin totalförsvarsplikt i det militära försvaret och de som verkligen fullgör sin militärtjänst. Det är olyckligt att ungdomar vid sin mönstring skrivs in för tjänstgöring i det militära försvaret för att senare få ett ändrat inskrivningsbeslut. Det finns flera orsaker till att detta sker. De av beslutade omstruktureringarna av Försvarsmaktens grundorganisation i samband med det senaste försvarsbeslutet innebar att flera totalförsvarspliktiga fick ett ändrat inskrivningsbeslut som innebar att de inte kallades in till tjänstgöring. Försvarsmakten ändrar även sina planeringsförutsättningar, på grund av olika orsaker, med kort varsel. Sådana förändringar påverkar ofta totalförsvarspliktiga. Slutligen har även regeringen varit tvungen att reducera den planerade utbildningsvolymen på grund av Försvarsmaktens ekonomiska situation. I de fall regeringen har tvingats att besluta att minska den planerade utbildningsvolymen har så stor hänsyn som möjligt till de drabbade ungdomarna tagits. Det är min målsättning att när den nu pågående ominriktningen av det militära försvaret genomförts så skall det finnas samstämmighet mellan det antal totalförsvarspliktiga som skrivs in av för att fullgöra värnplikt och det militära försvarets behov.
frs · GM12265 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att diagnostiseringen, behandlingen och det förebyggande arbetet intensifieras vad avser sjukdomen osteoporos. Osteoporos är en skelettsjukdom som karakteriseras av låg benmassa och som bl.a. resulterar i ökad risk för benbrott. Sjukdomen drabbar främst kvinnor, speciellt i högre åldrar. Regeringen gav () i regleringsbrevet för i uppdrag att ta fram ett underlag som redovisar nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbeta sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande bland äldre. Med anledning av ca 70000 anmälda frakturer till följd av osteoporos hos äldre har FHI särskilt prioriterat förekomst av och förebyggande åtgärder för att förhindra osteoporos. FHI redovisade uppdraget . FHI:s slutsatser är att det går att förebygga osteoporos genom bl.a. goda levnadsvanor. Bra kostvanor och fysisk aktivitet har en positiv effekt på skelettets hållfasthet medan rökning har en negativ effekt. Fysisk aktivitet har även en positiv effekt på uppbyggnaden av muskelmassa och på falltendensen. FHI framhåller också att det går att börja förebygga osteoporos även i högre åldrar. Den positiva effekten av t.ex. fysisk aktivitet är till stor del knuten till fortlöpande aktivitet. Regeringen har i regleringsbrevet för gett FHI två uppdrag som berör hälsofrämjande bland äldre. Det första handlar om att göra till ett fysiskt aktivitetsår. Det andra är en fortsättning på det tidigare uppdraget angående hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande bland äldre. Uppdraget avser att FHI skall vara pådrivande i det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet för äldre på nationell, lokal och regional nivå. När det gäller diagnostisering och behandling av osteoporos gjorde av medicinsk metodik (SBU) en utvärdering av mätning av bentäthet. I SBU:s rapport framkommer att det finns svårigheter att med dagens mätmetoder fastställa förekomst av benskörhet på ett tidigt stadium. SBU angav i sin rapport att det inte finns vetenskapligt underlag för att rekommendera bentäthetsmätningar för vare sig generell massundersökning, riktad screening eller hälsoundersökningar av symtomfria individer. Att erbjuda hälso- och sjukvård av god kvalitet är som bekant en uppgift för sjukvårdshuvudmännen. När det gäller rutinmässiga screeningundersökningar för vissa grupper är det landstingens sak att avgöra om sådana skall utföras. Den parlamentariskt sammansatta har till uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen samt föreslå strategier för hur målen skall uppnås. Av kommitténs direktiv framgår att en av de viktigare uppgifterna är att uppmärksamma och belysa skillnader i hälsa mellan män och kvinnor. Mot bakgrund av att en så stor grupp kvinnor drabbas av osteoporos förutsätter jag att sjukdomen blir föremål för uppmärksamhet i kommitténs arbete.
frs · GM12266 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ till att någon form av ersättning ges till de psykiskt funktionshindrade som deltar i daglig verksamhet. Att inte bara sitta instängd i sin lägenhet utan ha ett arbete att gå till och att få möjlighet att träffa arbetskamrater är, precis som säger, en viktig del i rehabiliteringen. Detta är också viktigt för dem som har svårt att få arbete på den öppna arbetsmarknaden. Därför är det positivt att alltfler kommuner erbjuder daglig sysselsättning till de psykiskt funktionshindrade som har svårt att få eller ännu inte fått annan anställning. Det är ingen som deltar i daglig verksamhet enligt socialtjänstlagen eller LSS (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) som har laglig rätt till någon extra ekonomisk ersättning för denna sysselsättning utöver den som utgår enligt socialförsäkringen i form av t.ex. sjukbidrag eller förtidspension. Det finns inte några planer på att införa någon särskild ersättning för dem som deltar i den kommunala dagliga verksamheten.
frs · GM12267 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta beträffande rättspsykiatrisk vård och fängelsestraff. Jag vill inledningsvis klargöra att sådana "straffriförklaringar" som nämner i frågan inte längre förekommer i vårt straffsystem. Dessa avskaffades när trädde 1965. gäller principen att även de som begått brott under påverkan av en allvarlig psykisk störning kan dömas till ansvar. Däremot gäller särbehandling vid påföljdsvalet. En sådan person får inte dömas till fängelse. Personen kan i stället, om vissa förutsättningar är uppfyllda, överlämnas till rättspsykiatrisk vård. Den senaste mer omfattande reformen på detta område genomfördes . Genom införandet av systemet med särskild utskrivningsprövning av vissa av dem som dömts till rättspsykiatrisk vård förstärktes samhällsskyddet. Det är heller inte riktigt, som påstår, att det stora flertalet som dömts till rättspsykiatrisk vård skulle friskförklaras och att skulle understiga den tid som hade gällt om påföljden hade kunnat bli fängelse. Det saknas stöd för detta påstående. Snarare gäller, enligt de bedömningar som gör, när det gäller riktigt allvarliga våldsbrott och sexualbrott, att de personer som överlämnats till rättspsykiatrisk vård är frihetsberövade under betydligt än personer som dömts till fängelse för motsvarande brott. Enligt en undersökning är frihetsberövandena betydligt längre inom rättspsykiatrin än inom kriminalvården även när det gäller personer som dömts för misshandel och olaga hot. Detta innebär inte att jag anser att det straffsystem som vi har är invändningsfritt. Frågorna om psykiskt störda lagöverträdare har varit ständigt aktuella i lagstiftningssammanhang . Senast behandlades frågan i betänkande Straffansvarets gränser (SOU 1996:185). Utredningen har i detta betänkande bl.a. skisserat ett nytt reaktionssystem för psykiskt störda lagöverträdare. Förslaget tar när de gäller dessa lagöverträdare sin utgångspunkt i att det är nödvändigt att skilja mellan tre viktiga aspekter, nämligen den straffrättsliga aspekten, vårdaspekten och samhällsskyddsaspekten. har i anledning av förslag i denna del genomfört en hearing . Den sammantagna bedömningen av den hearingen är att den grundmodell som föreslagits mottogs positivt av de närvarande företrädarna för viktiga intressen i frågan. förslag är emellertid endast en grov modell och kräver ytterligare bearbetning. Inom pågår arbete med direktiv till en utredning med uppgift att arbeta vidare med den föreslagna modellen.
frs · GM12268 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har ställt en fråga till mig om jag avser följa upp den rättsliga prövningen avseende utlämnande till . Den förnyade rättsliga prövning som pågår i överhuset i gäller huruvida kan åberopa immunitet för de handlingar han anklagas för som statschef. åter kommer fram till att han inte åtnjuter immunitet, vidtar andra rättsliga förfaranden i om själva utlämningsfrågan. Som jag sade i ett frågesvar den 4december 1998 efter vad man då trodde var det slutliga utslaget i immunitetsfrågan från den högsta brittiska instansen, så välkomnar regeringen att inte i egenskap av f.d. statschef åtnjuter folkrättslig immunitet. Jag erinrade i mitt svar också om att jag till i ett annat frågesvar framfört, att det är angeläget att de skyldiga till brott av det slag det är fråga om ställs till ansvar inför domstol. Vidare sade jag att självklart kommer att bistå och på alla sätt vi kan för att underlätta en domstolsprocess. Den syn på och diktaturåren i är välkänd. Vår principiella uppfattning är att den immunitet som annars kan tillkomma statschefer och andra måste genombrytas i fall av grova folkrättsbrott. Detta har framförts klart bl.a. till . För att ytterligare synliggöra vår raka linje i Pinochetfallet har justitieministern och jag publicerat en artikel i den 26januari, som mera i detalj återger regeringens syn. Den uppfattning bör stå klar för alla och kan givetvis åberopas av den som så önskar. Uppfattningen innebär emellertid också att regeringen varken kan eller bör intervenera i de pågående rättsliga förfarandena i och . Som Per själv skriver är det viktigt att regeringen inte påverkar en pågående rättslig prövning, vare sig det är i eller i utlandet.
frs · GM1227 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder näringsministern avser att vidta med anledning av att regeringen i budgetpropositionen har anvisat medel för inlösen av . Det är riktigt att regeringen har föreslagit att broavgiften för passage av skall tas bort samt att anslaget Väghållning och statsbidrag skall få belastas med ca för lösen av lån samt avvecklingskostnader för betalstation och personal. Regeringen kommer, så snart har godkänt förslaget, att uppdra till att lösa lånen och att avveckla betalstationen. förbereder detta arbete.
frs · GM12270 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder som regeringen tänker vidta för att uppfylla jämställdhetsdirektivet i årets ekonomiska vårproposition. Jämställdhetsdirektivet (dir. 1994:124) innehåller riktlinjer för hur kommittéer och särskilda utredare skall ge jämställdhetsfrågorna ökad uppmärksamhet i utredningsverksamheten. Direktivet upphörde att gälla och ersattes av kommittéförordning (1998:1474). Enligt kommittéförordningen skall förslagen i ett betänkande bl.a. belysa eventuella konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Jämställdhetsdirektivet och kommittéförordningen omfattar dock inte regeringens propositioner till . Regeringen har emellertid ett kollektivt ansvar för att nå målen för jämställdhetspolitiken och varje statsråd har ett ansvar för att främja jämställdhetsperspektivet inom sitt politikområde. När det gäller den ekonomiska vårpropositionen har varje minister ansvar för att beakta och synliggöra jämställdhetsperspektivet.
frs · GM12271 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att jämställdhetsdirektivet följs vad gäller dels äldreomsorg baserat på kön och dels stödet till kvinnor inom individ- och familjeomsorgen i utformandet av propositionen om det kommunala utjämningsbidraget. Den kommunala utjämningsutredningen tillsattes med uppdrag att följa upp, utvärdera och utveckla systemet. Enligt direktiven skulle kommittén lämna förslag till förändringar för att förbättra systemets förmåga att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive landsting. Kommittén överlämnade betänkandet Kostnadsutjämning för kommuner och landsting (SOU 1998:151) . Betänkandet har skickats på remiss till samtliga kommuner och landsting samt ett antal myndigheter och organisationer. Regeringen avser att efter beredning lämna förslag om utjämningssystemet till i samband med ekonomiska vårproposition. Regeringen kommer vid beredningen att pröva de synpunkter som inkommer . Regeringen anser att jämställdhetsfrågorna är viktiga men jag vill inte gå in i en sakdiskussion om hur förslaget om kostnadsutjämningen skall utformas.
frs · GM12273 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat statsrådet om regeringen avser att, på samma sätt som vid rättegången mot Nikitin, ge den svenska ambassaden i uppgift att på nära håll följa händelseutvecklingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. i har följt fallet med försvarsjournalisten och marinofficeren ända sedan han greps i . Som bekant inleddes rättegången mot den 21januari . Från regeringens sida förutsätter vi att kommer att få en rättvis prövning av sin sak i enlighet med de krav som följer av rysk lagstiftning och internationella förpliktelser. Ambassaden i kommer självfallet att även i fortsättningen följa utvecklingen i detta ärende.
frs · GM12274 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att ta några initiativ för att undervisningen om kvicksilverförgiftning och elöverkänslighet i läkarutbildning skall förbättras. Regeringen faställer i högskoleförordningen vissa övergripande mål med en utbildning som avslutas med en yrkesexamen, t.ex. läkarutbildningen. Vad gäller utformningen av innehållet i utbildningarna ankommer det på högskolorna att själva upprätta utbildningsplaner och kursplaner. Om en utbildning bör innehålla mer eller mindre av vissa kunskapsområden ankommer i första hand på högskolorna att bedöma. När det gäller kunskaper om sjukdomssymtom och orsakssamband vad gäller kvicksilverförgiftning och elöverkänslighet vill jag hänvisa till att det pågår emellertid forskning inom dessa områden. och har på regeringens uppdrag inventerat och utvärderat forskning inom dessa områden. I regel är samma forskare även ansvariga för grundutbildningen av läkare, vilket bör underlätta att studenterna får del av de senaste forskningsrönen. Att detta fungerar är av yttersta vikt och naturligtvis viktigt att poängtera. Ett annat problem är att många äldre läkare inte har samma tillgång till ny kunskap. I detta sammanhang är givetvis fortbildning för yrkesverksamma läkare viktig.
frs · GM12275 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag inom ramen för skattesamtalen skall försöka åstadkomma en uppgörelse som inkluderar s.k. maxtaxa på dagis. Som en av utgångspunkterna för de skattesamtal som fortsätter gäller att en skattereform skall befrämja arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud, utbildning och kompetensutveckling. Därvid är de samlade effekterna av inkomstskatten, den allmänna pensionsavgiften och olika inkomstberoende transfereringar och avgifter av intresse. I detta sammanhang finns naturligtvis anledning att uppmärksamma inverkan av inkomstberoende barnomsorgstaxor och vilken roll dessa har för storleken på de samlade marginaleffekterna för olika inkomsttagargrupper. Vid avvägningen inför en kommande reform, mellan åtgärder på skattesidan och andra åtgärder, är sänkta barnomsorgsavgifter en central fråga för regeringen.
frs · GM12276 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om viken prislapp har i den nu föreslagna fusionen med . Den och den norska regeringen har kommit överens om en avsiktsförklaring som säger att de båda ägarna till respektive skall förhandla vidare om ett avtal som skall leda till en sammanslagning av de bägge bolagen. Den avser att lägga fram förslag till i ärendet senare i vår. I avsiktsförklaringen har sagts att inriktningen skall vara att svenska staten får av aktierna i det nya bolaget och att den får . Denna relation baserar sig på en preliminär relativ värdering av de bägge bolagen. De fortsatta förhandlingarna får visa om denna relation bör bli den slutliga. Bl.a. skall en ingående analys göras av de bägge bolagen för att kontrollera om de uppgifter som lämnats vid diskussionen om avsiktsförklaringen stämmer, en s.k. due diligence. I avsiktsförklaringen ingår även att de bägge ägarna skall låta börsnotera det gemensamma bolaget och i det sammanhanget sälja en viss del till utomstående ägare, bl.a. allmänheten. Det finns inte nu möjlighet att närmare precisera ett värde på ett av bolagen. Skulle regeringen nu deklarera en uppfattning i denna fråga kan det försvåra den kommande försäljningen av aktier. Beslut om till vilket pris aktierna kommer att erbjudas köpare fattas först i samband med försäljningsprocessen.
frs · GM12277 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att underlätta för kommunala förskolor och skolor att profilera sig. Bakgrunden är att regeringen den 17december 1998 avslagit en ansökan från kommun att få bedriva undervisning på engelska i . 8§ grundskoleförordningen får en kommun anordna huvuddelen av undervisningen på engelska endast för barn som vistas i och har tillräckliga kunskaper i engelska för att kunna delta i undervisningen. kommun anhöll om dispens från den föreskriften för att inrätta en engelsk sektion vid en av sina skolor fr.o.m. . Kommunens avsikt var att sektionen skulle vända sig även till svensktalande elever som stadigvarande bor i . har i ett yttrande över en liknande ansökan från kommun anfört att flera skolor arbetar med s.k. bilingual education i en utsträckning som går utöver vad som är möjligt inom ramen för en skolas profilering. Verket har därför föreslagit en ändring i grundskoleförordningen så att skolor under vissa villkor kan anordna sådan undervisning. finns inga uppgifter på hur omfattande undervisningen på främmande språk är i skolorna. har emellertid nu påbörjat en utredning som skall kartlägga förekomsten av och formerna för undervisning på främmande språk i och gymnasieskolan. För mig är det viktigt att avvakta utredning innan regeringen medger undantag från nuvarande föreskrifter eller fattar beslut om ändring av bestämmelserna. Jag vill avslutningsvis framhålla att jag är positiv till den möjlighet till profilering i skolan som timplanen medger. Utrymmet för profilering har också ökat genom de ändringar i timplanen som fattade beslut om . Knappt en fjärdedel av kommunerna utnyttjar skolans val för profilering. När det gäller förskolan anger den nya läroplanen, Lpfö 98, mål och riktlinjer för verksamheten men lämnar stort utrymme för personalen att i samarbete med föräldrarna utforma verksamheten.
frs · GM12278 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en organisation som vilar på en bestämd ideologisk grund inte skall tvingas anställa personal utanför den egna organisationen, personer som kanske dessutom har en helt annan syn i politiska eller religiösa frågor. Låt mig först påpeka att huvudregeln i svensk rätt är att en arbetsgivare anställer den han vill och att domstolar och andra myndigheter i princip inte kan ändra ett anställningsbeslut. För statliga tjänster gäller dock att avseende skall fästas bara vid sakliga grunder som förtjänst och skicklighet. Ingen arbetsgivare kan alltså "tvingas" anställa någon. En arbetsgivares handlande kan dock komma att prövas utifrån de bestämmelser som rör skyddet mot diskriminering. Av frågan framgår att i ett visst avseende har missförstått den lagstiftning som rör skyddet mot diskriminering. En arbetssökandes politiska uppfattning omfattas inte av skyddet mot diskriminering enligt lagen mot etnisk diskriminering eller enligt någon av de andra lagarna mot diskriminering. En politisk organisation kan alltså avstå från att anställa en arbetssökande på grund av sökandens politiska uppfattning. Det föreligger alltså i detta avseende inte något behov av åtgärder av det slag som efterlyser. En arbetssökandes trosuppfattning omfattas däremot av skyddet mot diskriminering enligt lagen mot etnisk diskriminering. En arbetsgivares handlande måste i lagens mening vara otillbörligt för att diskriminering skall anses föreligga. Det finns därför ett visst utrymme för en arbetsgivare att förbigå en arbetssökande bl.a. på grund av sökandens trosbekännelse. Även i den föreslagna nya lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet finns ett visst utrymme för en arbetsgivare att vid anställning ta hänsyn till väsentliga samhälleliga, sociala eller ideella intressen. Att närmare avgöra omfattningen av detta utrymme är en uppgift för Arbetsdomstolen. Att, som föreslår, för en "organisation som vilar på ideologisk grund" införa ett generellt undantag från reglerna till skydd mot diskriminering på grund av bl.a. trosbekännelse vore enligt min mening oklokt. I vissa fall kan ju de ifrågavarande arbetsuppgifterna helt sakna, eller i vart fall ha mycket avlägset, samband med arbetsgivarens trosuppfattning. Enligt min uppfattning saknas då anledning att medge undantag från det skydd mot diskriminering som annars skulle finnas för arbetssökanden. Inte heller här finns det alltså anledning att vidta några åtgärder av det slag som förespråkar.
frs · GM12279 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för att underlätta möjligheterna för människor att erhålla visum för besök hos släktingar i . Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och skapa så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . är det av migrationspolitiska skäl nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt instruktionen för ankommer på verkets styrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för, exempelvis, besök av föräldrar, barn och syskon. Jag vill även klargöra att inte tillämpar någon praxis innebärande "karenstid" som hänvisar till. En annan vanlig grund för att bevilja visering är en inbjudan från en organisation eller ett företag. En viseringsansökan skall dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . skall således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte har för avsikt att återvända till hemlandet. För viseringssökande från länder där "avhoppen" erfarenhetsmässigt är många och där återtagande av icke skyddsbehövande möter problem gör en mer restriktiv bedömning än för viseringssökande från andra länder. Som svar på direkta fråga vill jag avslutningsvis säga att det inom pågår ett arbete som syftar till att på ett bättre sätt följa upp viseringsansökningar och ansökningar om uppehållstillstånd. Genom detta arbete får tillgång till ytterligare underlag vid sin prövning av viseringsansökningar .
frs · GM1228 · 1998-12-31 00:00:00 — har mot bakgrund bl.a. av några rättsutlåtanden frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika risken för att offentlighetsprincipen ställs under rättslig prövning. Utlåtandena har skrivits på uppdrag av () och behandlar upphovsrättens förhållande till offentlighetsprincipen när det gäller det s.k. scientologmaterialet. Regeringens uppfattning enligt ett fattat beslut är att det inte finns utrymme för någon annan tolkning av gällande rätt än att scientologmaterialet skall lämnas ut från enligt reglerna om utlämnande av allmänna handlingar och att det inte kan gallras ännu (beslut , §13). I mitt svar till på en fråga i samma ämne (fråga nr 1997/98:1073) sade jag att jag skulle verka för att få fram en snabb lösning på problemet att offentlighetsprincipen kan innebära ett "tvångsoffentliggörande" av opublicerade upphovsrättsskyddade verk. Jag kan inte ge något närmare besked om när en sådan lösning kan tänkas vara färdig. Men mitt mål är att skall kunna presentera ett förslag som sedan remissbehandlas i vanlig ordning.