ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12414 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen tänker agera för att minimera de negativa effekterna av att i veterat en förlängning av FN-insatsen i . Ett övergripande mål i FN-politik är att göra säkerhetsrådet mer effektivt i sin huvuduppgift: att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Rådets effektivitet är givetvis bl.a. beroende av dess förmåga att snabbt nå fram till beslut, men handlar även om medlemsstaternas respekt för och efterlevnad av dessa beslut. Vetorätten har minskat i betydelse i säkerhetsrådet. arbetade, som medlem av rådet, målmedvetet för att bidra till lösningar som minskade risken för att vetot skulle komma till användning. Vår ambition var och är att på olika sätt motverka att vetorätten används för snävare politiska syften. Härvid åligger det de ständiga medlemmarna att under stort ansvar agera så att rådet kan fullgöra sin huvuduppgift. Det borde enligt vår mening vara möjligt att fortsatt utveckla rådets roll som förhandlingsorgan så att vetots betydelse i praktiken kan minska ytterligare. Detta ligger långsiktigt också i de ständiga medlemmarnas intresse. Är de inte beredda att ta ansvar för en sådan utveckling kommer vetorätten att bli alltmer omstridd, rådets auktoritet riskera att urholkas och FN:s legitimitet att ifrågasättas. Såväl inför rådets behandling av mandatförlängningen av FN-missionen i som efter det kinesiska vetot har agerat gentemot och - bilateralt, nordiskt och även inom EU:s ram. Vi har djupt beklagat det kinesiska vetot som tvingar fram en för tidig och ogenomtänkt avveckling av Unpredep. Detta framstår som desto mera olyckligt som utvecklingen i Kosovo är fortsatt osäker. för nu diskussioner i olika forum med företrädare för truppbidragarländerna i och andra medlemsstater i FN om förutsättningarna och formerna för en fortsatt internationell förebyggande närvaro i .
frs · GM12415 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidtaga för åtgärder för att komma till rätta med de problem som det olikformiga poängsystemet innebär för studenterna. Frågan är föranledd av en artikel i den 1mars om att samma kurs ger fler poäng på än på . Den regel som gäller för de offentliga högskoleutbildningarna är att utbildningen skall anordnas så att en poäng motsvarar en veckas studier. Det är emellertid högskolorna själva som beslutar vilka kurser de skall anordna, hur långa dessa kurser skall vara och vad de skall innehålla. Vidare skall det finnas en kursplan för varje kurs, där bl.a. poängtal skall anges, det huvudsakliga innehållet i kursen samt den kurslitteratur som skall användas. uppger att kurserna är likvärdiga, men ger olika poäng för studenterna. I de flesta fall är det så att likvärdiga avsnitt ingår i kurser av mycket olika längd beroende på hur högskolan väljer att avgränsa en kurs. En viss kunskapsmängd kan i en högskola ingå i en längre kurs tillsammans med andra kursavsnitt, medan en annan högskola väljer att dela upp motsvarande kunskapsmängd i många småkurser. Denna frihet måste finnas inom högskolan och kan inte vara något som det ankommer på regeringen att lägga sig i. Därmed är också denna typ av jämförelse i regel mycket svår att göra. Om det är så som säger att kurserna till sitt innehåll är likvärdiga men att respektive kursledning valt att ge ämnesinnehållet olika längd, och detta upplevs av studenterna som djupt orättvist, är detta en fråga som måste lösas genom samtal mellan de berörda högskolorna. Mitt svar är därför att jag inte tänker vidtaga några åtgärder i denna fråga utan utgår från att de eventuella problem som kan uppstå för studenterna får lösas genom lokala kontakter.
frs · GM12416 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ompröva beslutet om nedläggning av ambassaden i . Ett skäl till regeringens beslut att lägga ned den svenska ambassaden i har, som noterar, sin bakgrund i att de positiva resultaten av utvecklingssamarbetet varit begränsade. Förändringarna av det kommande biståndssamarbetet och behovet för att göra omprioriteringar i sin utrikesrepresentation i har tvingat fram beslutet att stänga ambassaden i . Den nya inriktningen på utvecklingssamarbetet och den förändrade och mer positiva ekonomiska politik som var på väg att föra före konfliktutbrottet motiverar en annan och mindre fältresurskrävande närvaro. Vår strävan är att finna former som gör det möjligt för oss att fortsätta ett nära och gott samarbete mellan och . förblir ett av programländer, något som understryker den vilja att fortsätta utvecklingssamarbetet. Den nya situation som uppstått i samband med konfliktutbrottet den 7juni 1998 ledde till att Sida den 21december inkom med ett reviderat förslag till riktlinjer för utvecklingssamarbetet, enligt vilka föreslås att biståndet (1999-2000) koncentreras till fredsfrämjande insatser, återuppbyggnad samt demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen instämde i Sidas förslag och fattade beslut om de nya riktlinjerna den 28januari . Jag vill också tillägga att arbetar mycket aktivt i såväl EU-kretsen som FN för att främja en demokratisk process i . Beslutet att stänga ambassaden i måste ses i ljuset av att eftersträvar en starkare närvaro i och ett närmare samarbete med flera länder i regionen. Regeringen avser att vara mer närvarande i regionen än tidigare, något som bl.a. motiveras av EU-medlemskapet. Denna målsättning uttrycktes i regeringens Afrikaskrivelse (1997/98:122). Som ett led i denna ambition kommer att öppna en ny ambassad i , . Ambassaden kommer att ha en bred regional inriktning och kommer att ingå som en viktig del i ambassadens bevakningsansvar. Det nya samarbetet mellan och kommer att utformas så att det kan administreras från den nyöppnade ambassaden i . Mot bakgrund av ovanstående är regeringen inte beredd att ompröva beslutet om nedläggning av ambassaden i .
frs · GM12418 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skall kunna "växa till". Frågan ställs mot bakgrund av mitt tal vid Transportforum i . Som jag nämnde i det citerade talet är de regionalpolitiska tillväxtfrågorna av övergripande karaktär. Transportpolitiken måste liksom andra politikområden spela sin roll i en samordnad strategi för att få hela att växa - däribland . Regionala tillväxtavtal utarbetas i varje län mellan näringsliv, kommuner, landsting, länsstyrelser, högskolor och andra viktiga parter. Syftet är bl.a. att utnyttja befintliga statliga och andra resurser effektivare för tillväxt och nya jobb. För att motverka regionala obalanser utarbetas också ytterligare förslag och strategier i en särskild regionalpolitisk utredning. Vad gäller särskilt transportpolitiken måste fortsatta satsningar göras för att undanröja brister i det svenska transportsystemet. De fyra sektorsansvariga trafikverken har till uppgift att tillsammans arbeta för att uppfylla de transportpolitiska målen som beslutade om . Som bekant innefattar dessa också ett delmål om att transportsystemet skall bidra till en positiv regional utveckling i . Regeringen har dessutom beslutat om nya organ för att öka samverkan inom transportsystemet och därigenom nå en större effektivitet. Även inom transportsektorn finns många olika parter som måste samarbeta för att regeringens tillväxtpolitik skall kunna genomföras. I den transportpolitiska propositionen som beslutade om uppmärksammades vissa brister och regeringen föreslog bl.a. att en ny myndighet, Rikstrafiken, skulle bildas. Rikstrafiken, som startar sin verksamhet , skall ha som huvuduppgift att verka för samordning och upphandling av viss interregional persontrafik. Myndigheten skall utifrån ett kundorienterat perspektiv utveckla den långväga kollektivtrafiken och verka för en ökad samordning av kollektivtrafiken. Därmed förbättras också möjligheterna att uppfylla de transportpolitiska delmålen om tillgänglighet, god miljö och positiv regional utveckling. Rikstrafiken, i samverkan med trafikhuvudmännen och olika trafikoperatörer, kommer att ha goda förutsättningar att komma till rätta med många av de brister som finns i transportsystemet och utveckla goda trafiklösningar som bättre kan tillfredsställa olika kundgruppers behov. Vad gäller godstransporterna, vars betydelse för näringslivet och för tillväxten är oomstridd, arbetar redan den tillsatta Godstransportdelegationen, med deltagare från såväl varuägare, transportörer och statliga myndigheter, med utveckling av en samlad strategi för statens roll i att skapa ett effektivt och långsiktigt hållbart godstransportsystem inom alla delar - inklusive - och till och från vårt land.
frs · GM12419 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att lägga fram förslag till skattesänkningar för lantbrukare samt vilka skatter som är aktuella. pågår en genomgripande översyn av energibeskattningen. Denna översyn, som bl.a. syftar till en ökad miljörelatering av energiskattesystemet, sker i en interdepartemental arbetsgrupp. Tillsammans med andra skattefrågor diskuteras även energibeskattningen i de skatteöverläggningar som pågår mellan regeringen och de politiska partierna. Mot bakgrund härav är jag inte beredd att nu ta ställning i frågan.
frs · GM1242 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att frågan om utbyggnad av infrastrukturen i hamn skall få den skyndsamma lösning den fordrar. Landshövdingen i och kommunstyrelsens ordförande i har i ett gemensamt brev tillskrivit angående behovet av en snar utbyggnad av infrastrukturen i hamn. I brevet konstateras att med hänsyn till dagens, men också morgondagens, trafikflöden måste en omstrukturering av hamnområdet göras för att renodla och separera olika trafikformer. Förutom dessa åtgärder måste också väganslutningar och hamnterminalen anpassas till existerande och kommande behov. För att närmare kartlägga den totala problembilden och föreslå lösningar föreslås att en förstudie/utredning genomförs. Tjänstemän i har träffat berörda tjänstemän från , och och diskuterat den fortsatta beredningen av frågan och då särskilt förutsättningarna för förstudien.
frs · GM12420 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att aktivt agera för att främja internationella ansträngningar för att få slut på striderna i Republiken . Situationen i Republiken är mycket allvarlig. var ett av de länder som i arbetade för att en internationell insats skulle komma till stånd i Republiken . Det arbetet misslyckades tyvärr. Situationen i landet har kraftigt förvärrats. Rapporter har inkommit, inte minst från och , om övergrepp mot civilbefolkningen. Säkerhetsläget i Brazzaville är enligt FN sådant att internationell personal endast har möjlighet att resa in i landet . Konflikten har resulterat i ett stort antal internflyktingar. Inom hjälporganisationerna saknas information om de ca120000 flyktingar från södra som skall befinna sig i . för nu diskussioner i såväl FN som EU om läget i Republiken . har försökt få upp Republiken på dagordningen i säkerhetsrådet. Generalsekreteraren har uppmanat säkerhetsrådet att diskutera situationen i landet. Inom EU diskuterades situationen i Republiken , på initiativ av kommissionen och med stöd från bl.a. , den 8-9mars inom för . En analys av läget kommer att tas fram och förhoppningsvis utgöra grund för en handlingsplan. Utan en vilja till försoning mellan stridande parter går det inte att åstadkomma en hållbar fred. Ett tålmodigt försoningsarbete krävs i Republiken . Den sätter stort värde på det försoningsarbete som kyrkor och andra organisationer bedriver i landet. Den tragiska händelse , då flera medlare utsedda av ekumeniska råd dödades, visar på svårigheten att arbeta för fred i landet. Regeringen är medveten om den humanitära kris som följt av konflikten och har beredskap att ge humanitärt stöd till Republiken . En förutsättning för detta är att en rimlig grad av säkerhet för hjälporganisationerna kan garanteras. Insatserna kommer som tidigare att kanaliseras via de internationella organisationerna och kyrkorna.
frs · GM12421 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att ta för att allmänheten och Försvarsmakten skall vara bättre informerad om innebörden av försvarsuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och . Bakgrunden är enligt att det i vissa medier getts en delvis annan bild av uppgörelsen än vad som framgår av pressmeddelandet efter uppgörelsen. Regeringen fattade den 4mars 1999 beslut om den försvarspolitiska propositionen 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar. Propositionen baseras dels på försvarsberedningens - omdanat försvar (Ds 1999:2), dels på de politiska överläggningar som ägt rum inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen. I propositionen framgår bl.a. regeringens förslag till riksdagsbeslut avseende den ekonomiska planeringsramen och ändrad inriktning av totalförsvaret. Mot denna bakgrund kan jag meddela att jag efter det att fått den försvarspolitiska propositionen inbjöd massmedierna till en presskonferens, varvid jag presenterade innehållet i propositionen. Direkt före presskonferensen lämnade jag dessutom en redogörelse för propositionen till Försvarsmaktens personal vid det militära högkvarteret. Utöver dessa åtgärder tillkommer spridning av propositionen i sin helhet, bl.a. i form av en sammanfattande populärversion och via Internet. Min uppfattning är att dessa åtgärder, som varit inplanerade , leder till att saklig och korrekt information om regeringens försvarspolitiska proposition och därmed innebörden av försvarsuppgörelsen finns tillgänglig för allmänhet och personal m.fl.
frs · GM12423 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen utarbetat nya riktlinjer för direktörer och generaldirektörer. fastställde regeringen riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i företag som är helägda av staten. Efter en granskning av hur riktlinjerna efterlevdes, utfärdade regeringen nya mer detaljerade riktlinjer . Dessa riktlinjer har följts upp . Den senaste uppföljningen visade att bolagens efterlevnad av riktlinjerna var betydligt bättre jämfört med granskningen ca1,tidigare. I de nya avtal som träffats efter den första uppföljningen har genomgående riktlinjerna tillämpats. Många äldre avtal har omförhandlats för att överensstämma med riktlinjerna. Där avsteg fortfarande förekom avsåg dessa avtal som träffats års riktlinjer. Regeringen fortsätter att arbeta för bättre efterlevnad. Det finns fortfarande brister och diskussionen om avtalen hålls levande. De riktlinjer som regeringen fastställde rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga bolag avser bolag som är helägda av staten. I bolag där staten är delägare bör riktlinjerna så långt möjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. I äger staten 50,av aktierna. Dessutom är bolaget börsnoterat. har också frågat mig om avgångsförmåner för generaldirektörer. Beträffande dessa finns föreskrifter om avgångsförmåner i förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. och i dess föregångare, förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. Innebörden av dessa bestämmelser har tidigare redovisats för .
frs · GM12424 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta så att i fortsättningen kan verka konfliktförebyggande på . Låt mig inledningsvis konstatera att spelar en aktiv och stor roll på i syfte att främja stabilitet och säkerhet i regionen. Vi bidrar aktivt till internationella konfliktförebyggande och fredsfrämjande insatser såväl i och FRJ (Kosovo) som i Bosnien, och . FN:s preventiva mission i , Unpredep, har åtnjutit ett starkt svenskt stöd ända sedan missionen inleddes. tog den 19januari på sig ett utökat ansvar genom att överta ledningsansvaret inom den nordiska bataljonen i Unpredep. Det kinesiska vetot i den 26februari mot en mandatförlängning för missionen beklagas djupt från svensk sida. deltar nu aktivt i de diskussioner som förs i olika forum för att klargöra förutsättningar och former för en eventuell fortsatt internationell närvaro i . förbereder att ytterligare utvidga sitt fredsfrämjande engagemang på . Tillsammans med planerar för att gemensamt kunna delta i den internationella insats som skall övervaka genomförandet av ett eventuellt fredsavtal om Kosovo. En förutsättning för svenskt deltagande är parternas samtycke och att ett beslut av föreligger. Därutöver krävs godkännande.
frs · GM12425 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera integriteten för de individer vars blodprov återfinns i det s.k. . ställde motsvarande fråga till dåvarande socialministern . Av hennes svar framgår bl.a. att Kammarrätten i i en dom slagit fast att dessa prov utgör internt arbetsmaterial och är som sådant inte allmän handling. Detta innebär att någon skyldighet att lämna ut proverna inte finns. Frågan om användning av prover som har lämnats för medicinska ändamål har därefter övervägts i propositionen om polisens register. Regeringen gjorde därvid bedömningen att några särskilda bestämmelser om prover som har lämnats för medicinska ändamål och resultat av DNA-analyser som har gjorts för sådant ändamål bör inte införas. delade regeringens bedömning (prop. 1997/98:97, bet. 1997/98:JuU20, rskr. 1997/98:276). Vidare har personuppgiftslagen (1998:204) trätt i kraft. Lagen är tillämplig på alla automatiserade samt vissa register och avser att trygga den personliga integriteten för de som ingår i registret. Frågan om eventuell ytterligare reglering för s.k. biobanker dvs. register med biologiskt material är nödvändig behandlas inom , som har aviserat att man avser att inkomma med en skrivelse till i frågan. Jag vill därför avvakta etiska rådets skrivelse innan jag tar ställning till eventuella ytterligare åtgärder för att stärka integriteten för de individer vars blodprov har registrerats i .
frs · GM12426 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att få till stånd ett beslut om framtida ägande av Borghamnsskolan och dess hamn samt och vissa områden i . redogör i sin fråga för en del av det aktuella områdets bakgrund. Jag vill i det sammanhanget klargöra att frågan om den framtida förvaltningen och huruvida skall gå in som förvaltare är ett ärende som bereds i . har därför på regeringens uppdrag redovisat möjligheterna att från överta Borghamnsskolan med hamnanläggning och inom området befintliga rester av de äldsta stenbrotten. tar också upp frågan om staten genom bolagsbildning har för avsikt att förvärva ett större markområde vid , där ingår. Detta är en fråga som bereds i . Enligt vad jag har erfarit pågår fortfarande överläggningar i den s.k. Sveaskogsaffären i vilken såväl som ingår. Frågan om framtida ägande för dessa områden bör i första hand lösas i samband med denna affär. Enligt min uppfattning är det angeläget att det aktuella byggnadsminnet vid förvaltas på ett sådant sätt att det kulturhistoriska värdet inte minskar. Det beslut som fattade rörande anläggningens byggnadsminnesförklaring innehåller också skyddsföreskrifter som bl.a. anger att anläggningen skall underhållas så att den inte förfaller. När det gäller frågan om den framtida förvaltningen av är min uppgift som kulturminister att verka för att de kulturhistoriska aspekterna beaktas så att ett långsiktigt bevarande, i enlighet med gällande byggnadsminnesförklaring, blir fallet.
frs · GM12427 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga om när den planerade förstärkningen av ambassaden i för arbete med mänskliga rättigheter kommer att ske. Frågeställaren konstaterar det starka intresse den har för utvecklingen i . Jag vill understryka detta genom att hänvisa till de svar på motioner, frågor och interpellationer i vilka regeringen redogjort för sin syn på situationen i och sitt agerande till stöd för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Det ökade biståndet är också ett tecken på det svenska engagemanget. Inom ramen för detta har Sida diskuterat en förstärkning av ambassaden i . Planeringen har konkretiserats för innevarande budgetår (1999) genom att Sida, inom ramen för den gemensamma verksamhetsplanering som sker mellan UD och Sida för ambassadernas arbete, inkluderat en sådan personalförstärkning. Som frågeställaren påpekar, krävs det särskild kompetens inom såväl biståndsområdet som det allmänpolitiska området för den föreslagna befattningen. Sida har just inlett rekryteringsarbetet för tjänsten. Den normala förberedelsetiden för tillsättningar beräknar Sida .
frs · GM12428 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag vidhåller mitt ställningstagande vad gäller tillstånd för svenska taxiförare att få installera övervakningskamera i sina bilar. nämner i sin fråga en överenskommelse mellan som gör det möjligt för taxibilar att agera på båda sidorna av och att det i är tillåtet att använda övervakningskameror. Vid en interpellationsdebatt har jag redogjort för vad som gäller enligt den nya lagen om allmän kameraövervakning. Kameraövervakning i taxibilar kräver tillstånd men det finns inte något formellt hinder mot att tillstånd beviljas för sådan övervakning. Enligt uppgift har det förekommit att taxiföretag medgetts viss rätt att använda kameraövervakning i taxibilar redan enligt den tidigare gällande lagen. Någon praxis har dock inte hunnit bildats i denna fråga efter den nya lagens ikraftträdande. Vid interpellationsdebatten uttalade jag att vi kommer att utvärdera den nya lagen om kameraövervakning när den varit i kraft och att jag därefter kommer att överväga om det finns något behov att ändra lagstiftningen om rätten att använda övervakningskameror. Övervägandena skall ske med beaktande av integritetsskyddsaspekter och behovet av att använda kameraövervakning. Jag antar att möjligheten att bedriva taxinäring i både och till följd av vid dessa överväganden kommer att få en begränsad betydelse.
frs · GM12429 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen kommer att föreslå förändringar vad gäller samhällsstödet, t.ex. när det gäller polisens bevakningskostnader vid idrottsevenemang, om svensk idrott tillåter bolagisering av elitverksamhet. Låt mig inledningsvis säga att frågor av detta slag kommer att särskilt behandlas i den proposition om statens stöd till idrotten som regeringen avser att presentera för senare i vår. Jag vill dock redan nu instämma i uppfattning att idrottsrörelsen är och skall vara självständig och att den bestämmer sin egen utveckling. Det är viktigt att idrottsrörelsen är medveten om de konsekvenser som uppstår om en annan associationsform väljs för den kommersiella elitidrotten än den ideella föreningens. En sådan förändring påverkar möjligheterna att få statsbidrag och kan få följder för bl.a. skattesituationen och kostnader för polisens bevakning vid idrottsevenemang. Beträffande anslaget Stöd till idrotten har regeringen i regeringsbeslut ställt till () angivit som villkor att RF skall säkerställa att bidraget endast fördelas till organisationer som bedriver verksamhet på ideell grund. Aktiebolag kan således inte komma i fråga för stöd från staten. I skattehänseenden kommer idrottsaktiebolag att behandlas på samma sätt som andra bolag. Ett idrottsaktiebolag kommer att vara skattskyldigt till statlig inkomstskatt för de intäkter som verksamheten ger upphov till. Bolagen kommer också att bli skyldiga att redovisa moms enligt allmänna regler. Skälet till att samhället svarar för polisens bevakningskostnader vid idrottsevenemang är att det är ideella organisationer som arrangerar sådana offentliga tillställningar som avses i 2kap. Om däremot en offentlig tillställning anordnas i vinstsyfte skall, enligt 2kap. 26§ samma lag, polisen ersättas för de kostnader som uppstår för ordningshållning. Detta innebär att ett vinstdrivande idrottsaktiebolag enligt gällande lagstiftning skall betala för polisens ordningshållning. Beslut om ersättningsskyldighet fattas av polismyndigheten.