ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12172 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att inte skall motverka ansträngningarna att skapa tillväxt och sysselsättning. Frågan ställs mot bakgrund av påståendet att anses minska företagandet på grund av att många väljer att studera i stället för att starta eget. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det råder en fullständig samstämmighet om att kunskap och kompetens krävs inom i princip alla verksamhetsområden i samhället, detta gäller inte minst inom området företagande, och att dessa krav tenderar att öka. Investering i kunskap är av avgörande betydelse för tillväxt och utveckling både för den enskilde och för samhället. Att de som utgör presumtiva företagare väljer att skaffa sig utbildning och kompetens vittnar om en medvetenhet om att detta är en viktig förutsättning för att starta, driva och utveckla företag. Härvid kommer vuxenutbildningen och in som ett instrument för att genom samhällets försorg ge bättre förutsättningar för just utveckling och tillväxt. En av målsättningar är att genom utbildning stimulera människor att utveckla entreprenörskap, att ge dem tillfälle att få kunskap inom de ämnesområden som de efterfrågar, att ge dem de redskap som krävs. Många av de ämnesområden/kurser som studeras i vuxenutbildningen/återfinns inom sektorn ekonomi, planering, handel, konto och IT. Alltså områden som mer eller mindre utgör förutsättningar för att kunna driva företag. Jag är övertygad om att ett sätt för samhället att minska risken för att startade småföretag inte skall klara sig i konkurrens och omvärldsförändringar är just att de som driver företag , och då i synnerhet enmans- och fåmansföretag, ges möjligheter att skaffa sig en god och bred kunskapsbas. Detta är speciellt viktigt för dem som planerar att starta företag men även dem som redan driver verksamhet. Vi kan i kommunerna se hur man i de projektledningsgrupper, styrgrupper etc. som etableras i genomförandet av , på ett målmedvetet och strategiskt sätt även involverar näringslivet inklusive småföretagen i arbetet med att erbjuda kompetensutveckling för kortutbildade anställda. Detta gynnar inte enbart den enskilde utan även företagens konkurrenskraft och tillväxt . samverkar även med arbetsförmedlingarnas arbete med "starta-eget-projekt" och motsvarande och kan även i detta sammanhang erbjuda utbildningar inom områden som utgör nödvändiga förutsättningar för att starta och driva företag. Sammanfattningsvis vill jag hävda att och utbildning över huvud taget i högsta grad utgör ett viktigt instrument för att skapa goda förutsättningar för den enskilde att kunna starta och driva livskraftiga företag och därigenom medverka till samhällets tillväxt och utveckling.
frs · GM12173 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppmuntra att fortsätta att snabbt bygga upp en omfattande minröjningskapacitet. Av årets budgetproposition framgår att regeringen fortsätter sin satsning på minröjning. Detta har främst gällt den militära delen av totalförsvaret, men en förändring är på väg. I uppgifter ingår att medverka i den inledande återuppbyggnadsfasen i krigs- och katastrofdrabbade länder. Minröjning är en viktig verksamhet i denna fas. Det utvecklingsarbete som pågår vid och som redovisades bl.a. vid hearingen i den 9december 1998 ligger i tiden. Betoningen på samverkan mellan olika statliga organ är viktig: Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) i har här en central roll. Jag är därtill orienterad om att Försvarsberedningen i sitt arbete med sin rapport års kontrollstation diskuterar möjligheterna att utvidga verksamheten inom civil minröjning. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att den avser att återkomma till i samband med kontrollstationen vad gäller totalförsvarets hela internationella engagemang. kan jag av förståeliga skäl inte vidta mer konkreta åtgärder.
frs · GM12174 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att låta utreda de samhällsekonomiska konsekvenserna av kasino före beslut i . Som svar på frågan vill jag säga följande: Det spelas i betydande omfattning på olika slag av spel i . De flesta som spelar gör det i en oskyldig omfattning inom ramen för vad de orkar med ekonomiskt. De flesta som deltar har roligt med sitt spelande. Det finns ingen anledning att ta ifrån dem detta nöje. Som nämner tillför spelandet staten och folkrörelserna stora belopp som bl.a. används för att finansiera äldrevård och skola. Tyvärr finns det också en grupp spelare som inte klarar av att begränsa spelandet till det de har råd med. De kan om det vill sig illa förstöra hela sitt liv med spelandet. Dessutom drabbar deras spelberoende ofta anhöriga på ett hårt sätt. Det är givetvis viktigt att motverka sådana socialt oacceptabla konsekvenser av spelandet. Spelberoende, som socialt problem, har observerats förhållandevis sent i . stöder regeringen ett arbete som syftar till att bygga upp metoder för att motverka spelberoende. Det första steget har varit att bygga upp kunskaper om spelberoendet och dess omfattning. Det är därför professor fått anslag för att genomföra sin stora undersökning. Det är nu dags och gå vidare. Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att medlen för att motverka spelberoende fördubblas till för och att ändamålet med satsningen vidgas till att också omfatta utveckling av former för förebyggande arbete i syfte att hindra att människor fastnar i spelberoende. Medlen ställs till disposition efter det att nu beslutat i enlighet med regeringens förslag. Vilka risker ett visst spel ger upphov till beror på hur regler och omgivning för spelet utformas. Om beslutar att införa kasinospel av internationellt slag kommer åtgärder vidtas för att motverka spelberoende. Förutsättningarna för att förhindra och motverka spelberoende kan bedömas som stora då spelet bedrivs inom en sammanhållen och övervakad lokal där ett statligt företag är huvudman för verksamheten. Ett statligt företag som kan åläggas att ta sitt ansvar. Vi har inte underlag för att mäta kostnaderna för att människor hamnar i spelberoende. Professor arbete kommer att öka våra kunskaper när det blir klart , men ytterligare forskning behövs för att hela bilden skall bli klar. Den utredning efterlyser går därför knappast att göra . Om en samhällsekonomisk konsekvensanalys görs bör kostnaderna för spelberoende givetvis vägas emot hela spelbranschens verksamhet och inte begränsas till ett enskilt spel. Som framgått av mitt svar är jag angelägen att ytterligare utveckla insatserna för att motverka spelberoende på ett brett och systematiskt sätt.
frs · GM12175 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om vilka åtgärder han tänker vidta för att öka tillgängligheten till bredbandskommunikation till likvärdiga priser i hela landet. Arbetsfördelningen inom regeringen är så fördelad att det är jag som skall svara på frågan. I ett regionalt och socialt perspektiv är tillgång till IT-infrastruktur av central betydelse. Tillgång till modern data- och telekommunikation är en första förutsättning för att målet om en bred IT-användning i samhället skall kunna förverkligas. handlar det om att på bästa sätt försäkra sig om en gynnsam samhällsutveckling i fråga om såväl sysselsättning som ekonomisk tillväxt. En särskild utredare arbetar med att utreda tillgången till avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalt och socialt perspektiv. Utredaren skall kartlägga den befintliga infrastrukturen, och bl.a. lägga särskild vikt på kommunernas pågående infrastrukturutbyggnad. Med kartläggningen som grund skall en analys göras av de tekniska utvecklingstendenserna och de behov som därvid kan väntas uppstå. Utredaren skall presentera förslag till hur staten i samverkan med näringsliv och teleoperatörer skall kunna uppnå god regional och social täckning av en avancerad informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur. Uppdraget skall redovisas senast den 11juni 1999. Några åtgärder är därför inte aktuella.
frs · GM12178 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat justitieministern om hon avser att verka för att komma till rätta med de rasistiska budskap som sprids via olika närradiostationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Ansvaret för frågor gällande tillstånd, tillsyn, granskning, yttrandefrihetsbrott m.m. avseende radio- och TV-sändningar fördelas mellan ett antal myndigheter. Radio- och har enligt 2kap. 2§ andra stycket radio- och TV-lagen (1996:844) bl.a. till uppgift att meddela tillstånd för sändning av närradio och att pröva frågor om återkallelse av tillstånd. och TV har till uppgift att utöva tillsyn över efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll i fråga om ljudradio- och televisionssändningar till allmänheten. För sändningar gäller även bestämmelser om yttrandefrihetsbrott, t.ex. hets mot folkgrupp, förtal och förolämpning (7kap. 4 och 5§§ TF, 5kap. 1 och 4§§ YGL samt 16kap. 8§ och 5kap. För en utgivare som gör sig skyldig till yttrandefrihetsbrott i närradion skall tillämpas den särskilda rättegångsordning som gäller för yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern är åklagare och ansvarsfrågan prövas av domstol under medverkan av jury. Om någon fällts för ett yttrandefrihetsbrott i närradion som innebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten kan sändningstillståndet återkallas. I ett sådant fall kan bestämmas på högst , eller om det finns synnerliga skäl högst , inom vilken tillståndsinnehavaren inte kan få nytt tillstånd. Det är därmed Justitiekanslern och domstolarna som självständigt bedömer om åtal skall väckas respektive om tillstånd skall återkallas. och TV har regeringens uppdrag att undersöka i vilken omfattning närradiosändningar innehåller material som kan innebära missbruk av yttrandefriheten genom att innehålla hot mot eller missaktning för folkgrupp. Forskaren har på nämndens uppdrag gjort en undersökning av innehållet i närradiosändningar vid tre stationer . Studien visar att vissa av sändningarna innehåller vad Löwander kallar "kulturrasism", en form av rasism som hon och andra forskare menar är mer försåtlig men för den skull inte mindre ödesdiger än den traditionella. har i sin studie av närradiosändningar i tre områden funnit exempel på vad hon kallar "kulturrasism". Utifrån de resultat som Löwanders rapport visat har och TV bedömt att det finns skäl att fortsätta och utvidga arbetet med att undersöka innehållet i närradiosändningar. Den här sortens uttryck måste tas på största allvar och regeringen avser att noggrant följa det fortsatta arbetet med att undersöka innehållet i närradion.
frs · GM12179 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att de av Försvarsmakten tidigare lämnade förslagen till ökad minröjningskapacitet skall kunna förverkligas. Regeringen uppdrog den 22januari 1998 åt Försvarsmakten att lämna förslag till åtgärder för att förbättra dess internationella förmåga. Uppdraget redovisades skriftligt den 15april 1998 och inkluderade bl.a. området utökad ammunitions- och minröjning inklusive maskinella system. Av årets budgetproposition framgår att regeringen fortsätter sin satsning på minröjning. Av såväl budgetmässiga som försvarspolitiska skäl är det dock ännu för tidigt för att nu göra mer omfattande förändringar eller ominriktningar. Frågan kommer i stället att först diskuteras i Försvarsberedningens rapport års kontrollstation. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att den avser att återkomma till i samband med kontrollstationen vad gäller totalförsvarets hela internationella engagemang. Genom denna inriktning ges förutsättningar för att Försvarsmaktens förslag kan ligga till grund för både regeringens och Försvarsberedningens arbete fram till den viktiga kontrollstationen.
frs · GM1218 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förbättra situationen för barn och ungdomar i svåra krissituationer som är i behov av institutionsvård när tillgången på sådan vård minskar. Enligt bestämmelserna i socialtjänstlagen har kommunen sedan den 1januari 1998 det samlade ansvaret för vård i familjehem eller hem för vård eller boende. Det innebär att kommunen ensam har ansvar för all planering av institutionsvård, familjehemsvård och resurser för tillfällig placering i akuta situationer. har genomfört en kartläggning av arbete med barn och ungdomar. I rapporten och familjeomsorgens arbete med ungdomar (1998) framkommer att kommunerna orienterat sitt arbete med ungdomar från institutionsvård till öppenvård på hemmaplan. kommer att fortsätta uppföljningsarbetet i kommunerna och bl.a. analysera och följa upp öppenvårdsinsatserna i förhållande till placeringar utom hemmet men också följa kommunernas arbete med att kvalitetssäkra all vård som ges barn och ungdomar. Det pågår ett aktivt uppföljningsarbete inom kommunerna för att förbättra kvaliteten på arbete med barn och ungdomar med stöd dels av medel från , dels från länsstyrelserna. arbete med barn och ungdomar är givetvis beroende av de resurser den förfogar över. I budgeten anslår regeringen ytterligare medel till kommunerna för åtgärder inom vård, skola och omsorg. Det redan pågående utvecklingsarbetet torde därmed kunna ytterligare förstärkas.
frs · GM12180 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta sådana initiativ att den situation som beskrivs i frågan löses. överlämnade regeringen proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. till . I propositionen föreslogs bl.a. att för en person vars förtidspension eller sjukbidrag upphört eller minskat skall den sjukpenninggrundande inkomsten fastställas till lägst det belopp som utgjorde den försäkrades årsinkomst innan respektive förmån började utges. Ändringen föreslogs träda i kraft den 1juli 1997. biföll regeringens förslag (bet. 1996/97:SfU12). Regeringen har därefter till överlämnat en proposition (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11) med förslag till riktlinjer för en reformering av reglerna om ersättning vid varaktig medicinskt grundad arbetsoförmåga - det som är förtidspension. Reglerna om förtidspension föreslås bli utformade så att de stimulerar till återgång till arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. Av propositionen framgår vidare att även frågan avseende långvarigt men inte varaktigt nedsatt arbetsförmåga bör beredas vidare och att detta beredningsarbete också bör omfatta den vanliga sjukpenningen. Inom pågår ett utredningsarbete med anledning av den ovan nämnda propositionen samt socialförsäkringsutskottets betänkande. Inom ramen för det utredningsarbetet kommer frågor som berör förtidspension/sjukbidrag och sjukpenninggrundande inkomst att behandlas. Jag vill slutligen tillägga att ett ärende som avser den nu aktuella frågan är under prövning i domstol.
frs · GM12181 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att eleverna på teckenspråksutbildningen i skall kunna fortsätta sina teckenspråksstudier efter gymnasiet. Utbildning i gymnasieskolan ger allmän behörighet för högskolestudier. En högskola kan inom ramen för sina resurser anordna utbildning i teckenspråk. finns sådan utbildning vid bl.a. där de studerande är berättigade till studiemedel. Teckenspråksutbildning ges även av olika folkhögskolor. Studerande vid folkhögskolor har rätt till studiehjälp fram till dess de fyller . Därefter kan de beviljas studiemedel. Vad avser studiestödet likställs i princip folkhögskoleutbildningar med annan gymnasial utbildning. Som bekant pågår arbetet med ett reformerat studiestöd utifrån de förslag som lämnat. Utredningen föreslog att de som genomgått treårig gymnasieutbildning och gick i påbyggnadsutbildning skall kunna få studiemedel även . I den studiestödsproposition som regeringen planerar att lägga fram kommer hela frågan om avgränsningen mellan studiehjälp och studiemedel att tas upp.
frs · GM12183 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en ändring av om diplomatiska förbindelser så att alla trafikanter kommer att lyda under de nationella trafikreglerna. Frågan har föranletts av att polisen inte skulle haft rätt att flytta på en diplomatskyltad personbil som hade parkerats där stoppförbud råder och därigenom hindrat passage till och från ett parkeringsgarage. Diplomatfordon är okränkbara, dvs. särskilda skäl krävs för polisingripanden mot dem. bjuder emellertid att diplomater i eget och andras intresse följer de nationella trafikreglerna, om det inte inkräktar på deras rättigheter enligt konventionen. Om exempelvis en diplomatbil placerats trafikfarligt, så kan polisen låta flytta fordonet med stöd av lagen (1982:129) och förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall. De olägenheter som frågan berör torde alltså kunna avhjälpas inom ramen för gällande bestämmelser i .
frs · GM12184 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ytterligare stärka prioriteringen av jämställdhetsarbetet i kommande regleringsbrev till länsstyrelserna. Jag tycker naturligtvis liksom att det är viktigt att driva på jämställdhetsarbetet på alla nivåer. Ett sådant intensifierat arbete pågår både på central, regional och lokal nivå. Jag vet inte vilka allvarliga signaler som säger sig ha uppfattat "om att de positiva effekterna av hittillsvarande arbete inte infunnit sig". Regeringen står definitivt inte bakom några sådana signaler, men det går inte att mäta effekter av jämställdhetsarbete på kort sikt. Det handlar om ett kontinuerligt, pågående förändrings- och utvecklingsarbete som ger resultat på lång sikt. Detta är den nya metoden, mainstreaming, som världens länder nu tillämpar. I regleringsbrevet kommer verksamhetsmålet för jämställdhet att utgå. Det beror på att ansvar för jämställdhetsarbetet framgår både av verksförordningen och förordningen med länsstyrelseinstruktionen. I stället kommer regeringen att ge länsstyrelserna ett generellt uppdrag att redovisa och bedöma hur genomförda insatser har utvecklat jämställdheten mellan kvinnor och män i sakfrågan under respektive verksamhetsgren. Det innebär att regleringsbrevet kommer att innehålla tydliga signaler och en skärpning av regeringens krav på länsstyrelsernas jämställdhetsarbete.
frs · GM12185 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag ämnar att vidtaga för åtgärder för att åtgärda miljökontrollen av fyllnadsmassorna som dumpas i . Fyllning, grävning och rensning samt andra åtgärder i vattenområden om åtgärden syftar till att förändra vattnets djup och läge är exempel på vattenföretag. Tillstånd till vattenföretag lämnas av med stöd av vattenlagen (1983:291). Det är som enligt vattenlagen utövar tillsynen över vattenföretag och vattenanläggningar. Tillsynsutövningen innebär främst att övervaka vattenlagen och att villkor med stöd av lagen i domar och beslut följs. Uppförandet av den svenska delen av Öresundsförbindelsen utgör ett vattenföretag. vid har den 13juli 1995 i mål VA 45/92 lämnat tillstånd till vattenföretaget på i domen angivna villkor, av vilka några ändrats av den 10november 1997. Öresundskonsortiet har enligt vattendomen tillstånd bl.a. att under vissa villkor utföra för företaget erforderliga utfyllnader m.m. inom vattenområdet. Tillsynen över vattenföretaget skall enligt vattendomen utövas av både i (numera i län) och . Mitt svar till är att det redan finns myndigheter som utövar tillsynen över åtgärder i vattenföretaget.
frs · GM12187 · 1998-12-31 00:00:00 — har i ännu en fråga till mig tagit upp övergången till ett reformerat ersättningssystem för vuxentandvård och anser att jag i mitt förra svar inte berörde frågan om övergångsbestämmelser. framhåller att det av föreskrifter tydligt framgår att inga övergångsregler kommer att gälla annat än för speciella patientkategorier och att detta medför att många människor med en pågående behandling kommer att drabbas av mycket stora kostnadsökningar. frågar nu vilka åtgärder jag ämnar vidta för att enskilda patienter inte skall komma i kläm i samband med övergången till en ny försäkring. Regeringen har i förordning (1998:1337) om tandvårdstaxa utfärdat de bestämmelser som skall gälla för tandvårdsbehandlingar som inte hinner eller kan avslutas före utgången av . Huvudregeln är att i fråga om behandlingar som påbörjats före den 1januari 1999 gäller föreskrifterna i tandvårdstaxan (1973:638) för den del av åtgärderna som utförs före den 1januari 1999, medan föreskrifterna i den nya förordningen gäller för åtgärder som utförs efter detta datum. Den självrisk på högst 1300kr som erlagts enligt äldre bestämmelser skall därvid räknas av från det karensbelopp som införs för protetiska åtgärder och tandreglering. För att vissa patientkategorier vid övergången inte skall drabbas av kostnadsökningar har vissa undantag ansetts motiverade. För patienter som har inlett ett kirurgiskt ingrepp i en käke före den 1januari 1999, vilket dock inte slutförts , skall de äldre föreskrifterna tillämpas för återstående kirurgiska ingrepp i käken. Undantag gäller också för den kategori patienter som enligt äldre föreskrifter har förhandsprövad avgiftsfri tandvård och som före den 1januari påbörjat en tandbehandling. För dessa patienter skall de äldre föreskrifterna tillämpas till dess behandlingsperioden är avslutad, dock längst till utgången av . I fråga om övriga förhandsprövade tandbehandlingar som påbörjats före den 15november 1998 skall också de äldre föreskrifterna tillämpas längst till utgången av . Dock får tandregleringar och behandlingar med implantat och tillhörande protetik som påbörjats före den 15november 1998 slutföras helt enligt de äldre föreskrifterna. Ett viktigt syfte med dessa övergångsvisa bestämmelser har varit att skapa förutsättningar för patienter med omfattande och kostnadskrävande tandbehandlingar att slutföra dessa utan några kostnadsökningar. Jag kan därför inte förstå påstående att många människor med en pågående behandling skulle drabbas av mycket stora kostnadsökningar. Avslutningsvis vill jag t.o.m. framhålla att det för vissa patienter kan vara ekonomiskt fördelaktigt att slutföra sin behandling efter utgången av .