ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11923 · 1998-01-01 00:00:00 — Upprepade gånger har jag fått information om att landsting runt om i vägrat förlänga avtal med existerande privata vårdgivare - vårdcentraler eller sjukgymnastkliniker. Detta dock inte på grund av bristande patientunderlag. Landstingens monopol att bedriva sjukvård framstår här mycket tydligt. Medborgarna kan i alltför liten utsträckning välja alternativ i vården. Bristen på reell konkurrens är uppenbar både beträffande kvalitet och kostnader. gällande inriktning och regler är fastställda av socialdemokraterna. Om en privat vårdgivare exempelvis slutar sin verksamhet eller tillfälligt upphör med den får någon annan inte träda in utan att landstingen godkänner detta. Landstingen har alltså någon sorts tolkningsföreträde om vad patienterna efterfrågar. Nyetablering är inte att tänka på! Emellertid finns patienter som behöver vård eller sjukgymnastik. Inte minst långa köer vittnar om detta. Kostnaderna finns kvar och patienterna får vänta och lida. Statsrådet har i olika sammanhang uttalat sin positiva syn på privata vårdgivare som ett komplement. Avser statsrådet vidta åtgärder som att öka möjligheten för privata vårdgivare att bedriva sitt arbete och därmed medverka till att förkorta vårdköerna?
fr · GL11924 · 1998-01-01 00:00:00 — Eftersom den tekniska utvecklingen på IT-området har gått rekordsnabbt finns alltfler utbud för enskilda människor. Detta är oftast positivt men kan skada integriteten. Ett exempel på det är telefonernas nummerpresentatörer, vilka används allt oftare. Många nummerpresentatörer har också lagringsmöjligheter vilket betyder att alla samtal som ringts finns sparade. Alltfler upplever det som olustigt och integritetskränkande att plötsligt bli uppringd av någon som avslöjar att registrering skett utan att man vet om det. Det borde vara en självklarhet att kräva att den enskilde får information om att registrering sker, och också möjlighet att välja om man vill bli registrerad eller inte. I ett hushåll med flera myndiga personer, t.ex. hemmaboende vuxna barn, är det viktigt att den enskildes integritet inte skall behöva hotas bara för att man delar samma telefon. Jag anser att det är oerhört viktigt att dessa frågor kontinuerligt lyfts fram jämsides med den tekniska utvecklingen så att mänsklig trygghet och integritet skyddas. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till justitieminister : Avser ministern att vidta åtgärder så att nummerregistrering inte kan ske utan vetskap för den som registreras?
fr · GL11925 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har meddelat tillstånd för de programbolag som skall få sända TV digitalt i marknätet. För SVT gäller bl.a. följande: "Sändningarna ska kunna tas emot utan villkor om särskild betalning. Detta utesluter inte avgifter för tillhandahållande och hantering av programkort." Det innebär att den som vill se SVT1 eller SVT2 via det digitala marknätet först måste betala TV-licensen, sedan investera i en set-topbox för omvandling av den digitala signalen till analog. Sedan måste han slutligen (?) köpa ett programkort. Kostnader mellan 200 och 400kr för programkortet har nämnts. Radio- och TV-lagen ålägger ägare av kabelnät att distribuera TV-kanaler som bedrivs med regeringens tillstånd utan särskild kostnad, den s.k. must carry-principen. Det innebär att den som ser SVT1 eller SVT2 via ett kabelnät inte behöver betala något för detta, det behövs normalt inte heller programkort för att kunna se must carry-kanalerna. Regeringens tillstånd till att via ta ut en avgift för programkort ger SVT och möjlighet att ta betalt för distribution av TV1 och TV2 vilket kabelägarna har trott sig vara förbjudna att göra. Avser regeringen att företa ändringar i radio- och TV-lagen så att sändningar som skall kunna tas emot utan villkor om särskild betalning görs tillgängliga endast via avgiftsbelagda programkort?
fr · GL11926 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har meddelat tillstånd för de programbolag som skall få sända TV digitalt i marknätet. För SVT gäller bl.a. följande: "Sändningarna ska kunna tas emot utan villkor om särskild betalning. Detta utesluter inte avgifter för tillhandahållande och hantering av programkort." Det innebär att den som vill se SVT1 eller SVT2 via det digitala marknätet först måste betala TV-licensen, sedan investera i en set-topbox för omvandling av den digitala signalen till analog. Sedan måste han slutligen (?) köpa ett programkort. Kostnader mellan 200 och 400kr för programkortet har nämnts. För mig framstår det som underligt att konsumenten skall behöva köpa ett programkort för dyra pengar för att kunna se en produkt han redan betalt via TV-avgiften. Jag kan inte se några andra skäl än möjligheten till statlig styrning samt att bygga betaltjänster som motiv för att kryptera TV1, TV2 och TV24 och införa ett betalt programkort för att kunna se dem. Är regeringen beredd att redovisa skälet till sitt beslut som innebär att man måste köpa ett programkort för att kunna se SVT:s program i det digitala marknätet?
fr · GL11927 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har meddelat tillstånd för de programbolag som skall få sända TV digitalt i marknätet. För SVT gäller bl.a. följande: "Sändningarna ska kunna tas emot utan villkor om särskild betalning. Detta utesluter inte avgifter för tillhandahållande och hantering av programkort." Det innebär att den som vill se SVT1 eller SVT2 via det digitala marknätet först måste betala TV-licensen, sedan investera i en set-topbox för omvandling av den digitala signalen till analog. Sedan måste han slutligen (?) köpa ett programkort. Kostnader mellan 200 och 400kr för programkortet har nämnts. Villkoren innebär att den allmänna tillgängligheten för public service-kanalerna i digital form nu överges. Det blir i stället bara de som betalar extra som får del av dem. Tillståndet innebär att SVT nu får ta stora kliv från public service-uppdraget och etablera betaltjänster och ta betalt för redan befintliga kanaler. Att låta via etablera betaltjänster och ta ytterligare betalt av tittarna för public service-kanaler utan att vare sig informerats eller kunnat ta ställning till förslaget är anmärkningsvärt. Tillstånden innebär så stora förändringar för SVT att bör ges möjlighet att besluta om förändringen skall ske. Avser regeringen ge information om och skapa möjlighet för att fatta beslut om denna nya inriktning?
fr · GL11928 · 1998-01-01 00:00:00 — Efter noggrann prövning har en svensk domstol den 6februari 1996, efter ansökan den 5september 1995, av särskilda skäl, beviljat en familj i vuxenadoption av en nära släkting från . Beslutet är fattat med 4kap. och 6§, första stycket, som grund för adoptionen. Trots detta har och ej beviljat uppehållstillstånd utan beslutat om avvisning av berörd person. Frågan är väl känd av invandrarministern efter brevskrivelse från bl.a. samtliga politiska partier i kommun. Det är anmärkningsvärt att och berörd domstol inte tycks samråda eller på annat sätt kommunicera i denna typ av ärenden som så direkt berör människors ofta komplicerade livssituation. Det är likaså anmärkningsvärt att anser sig ha befogenhet att sätta sig över beslut fattat av svensk domstol. Detta är naturligtvis ett helt oacceptabelt agerande. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att besvara brevet från de politiska partierna i ?
fr · GL11929 · 1998-01-01 00:00:00 — På grund av juridiska knivigheter hotas det av i ägda tvätteriet i , kommun, av nedläggning. Trots att tvätteriet är modernt, effektivt och klarar sig utmärkt med egna inkomster och kan hålla låga priser utan bidrag från finns risk för att det måste stängas. ligger i en avfolkningsbygd med hög arbetslöshet och tvätteriet placerades där av i huvudsak arbetsmarknadspolitiska skäl. På företaget arbetar 65 anställda, varav är kvinnor. Man kan säga att i och tvätteriet i nu befinner sig i ett "Moment 22". Man vågar inte teckna nya tvättavtal eftersom det är oklart om de har rätt att göra det. Trots att det nu gått efter det första överklagandet har ännu inget beslut kommit från kammarrätten. De kan inte heller sälja eftersom anläggningen skulle bli olönsam och ointressant för en köpare om alla nu löpande avtal skulle behöva sägas upp. Jag vill fråga inrikesministern: Vilka initiativ är regeringen beredd att ta för att förhindra den kapitalförstöring, ökande arbetslöshet och försämrade konkurrenssituation som skulle bli följden om tvätteriet i läggs ned?
fr · GL1193 · 1998-01-01 00:00:00 — Bara tre flygplatser i har fast tullbemanning: , och . Hur kontrollen sköts på de övriga drygt 20 flygplatser med internationell trafik avgör de regionala tullmyndigheterna. flygplats är en av dessa mellanstora flygplatser med internationell trafik. Där är tullen, enligt tidningsuppgifter, på plats endast vid mindre än en tiondel av landningarna. Anledningen är att det inte finns tillräckligt med personal. Arbetsstyrkan har skurits ned från 16 till sex personer. Huvuddelen av deras tid går åt till att klarera export och import samt hantering av diverse serviceärenden. flygplats har bl.a. fyra dagliga passagerarplan från . På dessa plan finns resande från hela världen vars bagage inte kontrolleras förrän vid slutstationen dvs. Med den personalstyrka som finns sker ingen fullödig kontroll vilket öppnar möjligheter till organiserad smuggling av bl.a. narkotika. Välorganiserade narkotikaligor kan, enligt uppgifter i medierna, lätt kartlägga tullens insatser på de mindre flygplatserna och styra sina leveranser dit bemanningen är dålig. För att hela skall kunna utvecklas krävs internationell trafik på flygplatser runtom i landet. Men det ställer också krav på att tullen får de resurser som behövs för att bekämpa narkotikasmuggling och annan brottslighet. Vad avser justitieministern göra för att förbättra de regionala tullmyndigheternas förutsättningar att hindra smuggling?
fr · GL11933 · 1998-01-01 00:00:00 — En grupp människor som kommit i skymundan är de många som drabbas av demens. De drabbade känner hur de sakta förlorar fästet i tillvaron och mister kontakten med vänner och familj. Rädsla och frustration är vanliga symtom när man inte längre känner igen de närmaste och får svårt att klara av vardagliga uppgifter. För de närstående känns det svårt att förlora kontakten och inte längre kunna kommunicera med den sjuke. Sjukdomen berör ca 500000 människor i vårt land. Många demenssjuka får inte den vård som finns tillgänglig. Många får ingen diagnos, eller så kommer den så sent att sjukdomen redan hunnit sätta allvarliga spår. Två skäl till detta är de bristfälliga kunskaperna om demens inom sjukvården respektive kommunernas äldrevård. Andra förklaringar till missförhållandena är äldrevårdens låga status och rädslan för ökade läkemedelskostnader. Den genomförda läkemedelsreformen hotar att bromsa introduktionen av nya värdefulla läkemedel. När det gäller t.ex. Alzheimers sjukdom finns numera läkemedel som påtagligt kan påverka sjukdomsförloppet. Dessa botar inte sjukdomen men kan bromsa förloppet och ge de drabbade till av normalt liv. Förutom de rent mänskliga konsekvenserna talar även samhällsekonomin för ett ökat användande av de nya mer effektiva läkemedlen. Om en patient kan få fler friska år sparar både kommuner och landsting betydande summor för hemtjänst och olika vårdinsatser. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Avser regeringen att vidta åtgärder för att fler demenssjuka skall få adekvat vård?
fr · GL11934 · 1998-01-01 00:00:00 — English Nature har slagit larm om vilka effekter genmanipulerade växter kan ha på insekter och fåglar som lever på jordbruksmark. Sånglärkan och kornsparven nämns som hotade djurarter. English Nature, brittiska regeringens rådgivande organ i frågor som rör vild natur, har uttalat sig och kräver att kommersiell odling av genmanipulerade växter skall förbjudas . Man bör under den tiden forska för att närmare studera riskerna med att genförändringar pollineras över till andra växtarter. Det är precis det som varnat för och vi verkar tyvärr få rätt. Vi skriver i en motion om gentekniken och maten följande: "Det finns också en risk att generna sprider sig till den ekologiskt odlade grödan. Det kan ge konsekvenser som inte kan överblickas , men är naturligtvis ett hot. Likriktning av det utsäde som används i jordbruket har pågått sedan 50-60-talet. Det hot patentdirektivet utgör mot den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är också indirekt. Det består i att likriktningen av sorter och typen av sorter kräver en fortsatt bekämpningsmedelsanvändning. Bekämpningsmedlen bekämpar inte enbart det ogräs och de skadedjur som de skall, utan också de insekter som inte är skadliga och som lever på ogräset samt de fåglar och andra smådjur som lever på insekten." Min fråga till ministern är: Avser ministern införa ett moratorium för genmanipulerade växter i för att forska mera och utreda konsekvenserna av genmanipulerade växters inverkan på bl.a. fåglar som lever på jordbruksmark?
fr · GL11935 · 1998-01-01 00:00:00 — infördes nya regler för ursprungsmärkning av nötkött i butik. Det är bra att konsumenten ges möjlighet att se varifrån kött och andra varor kommer, men det nya systemet leder enligt handlare till omfattande byråkrati, krångel och dyrare livsmedel. Enligt reglerna skall allt nötkött som mottas i butik journalföras på en särskild blankett där följande uppgifter skall noteras: Datum, leverantör/anläggningsnummer, ursprungsland, kvantitet och varuslag. När köttet sedan konsumentförpackas skall detta journalföras på en annan blankett med följande uppgifter: Leverantörens firmanamn och anläggningsnummer, på leverantörsetiketten angivet ursprungsland/specifikationsunderlag, styckarens packdag, butikens packdag, varuslag samt kvantitet. Samtliga uppgifter skall sparas . För att kontrollen skall fungera skall all denna dokumentation samt följesedlar/kvitton finnas tillgängliga i butiken. Enligt i leder regelsystemet till att en halvtidstjänst måste anställas på en medelstor charkavdelning enbart för att sköta den nya byråkratin. Det nya systemet leder till ökat krångel för den seriösa handeln men hindrar sannolikt inte den oseriösa. Det jag vill möta i en charkdisk är fina råvaror hanterade av personal som är duktiga på att hantera kött och skära biffar, inte leta anläggningsnummer och vända papper. Avser jordbruksministern vidta några åtgärder för att förenkla regelverket?
fr · GL11936 · 1998-01-01 00:00:00 — Alla tecken tyder på att narkotikabruket ökar och sprider sig nedåt i åldrarna. Trots detta har vårdplatserna för missbrukare som tas om hand enligt LVM i hela landet minskat från 900 platser till 343, sedan tog över ansvaret. Kommunerna måste nu köpa vårdplatser men många kommuner prioriterar inte missbrukarvården tillräckligt högt för att satsa de pengar som behövs. Vården har nämligen blivit dyrare för kommunerna sedan staten tog över. Enligt lagen är kommunerna tvungna att omhänderta de som behöver vård men den tvingande lagstiftningen tillämpas inte i praktiken enligt tillsynsmyndigheten, . De konstaterar att i föll 164 domar om LVM 1989 medan det bara var 40 . För de tunga missbrukarna är öppenvården inget alternativ till LVM. Fältarbetare beklagar att de inte kan erbjuda missbrukare, som är motiverade för omhändertagande, den vård som krävs för att ha en chans att övervinna missbruket. De befarar att en del kommer att gå under i sitt missbruk, om de inte får omedelbar hjälp. Vad tänker socialministern göra för att de missbrukare som håller på att gå under i sitt missbruk skall få den vård de behöver innan det är för sent?
fr · GL11937 · 1998-01-01 00:00:00 — Läkare slår larm, aborteras på grund av att de har "fel" kön. Detta häpnadsväckande besked ger verksamhetschefen vid kvinnokliniken i . Han arbetar med kvinnor som av olika skäl väljer abort och är upprörd över de fall där orsaken till att man väljer abort är att barnet har "fel" kön. Det är inte vanligt att kvinnor anger det som orsak, men ansvariga läkare tror att det finns ett mörkertal som inte går att uppskatta. Personal upplever att deras moraliska gräns överskrids när de deltar under de här ingreppen. Enligt min uppfattning är det som sker oacceptabelt, något måste göras. Fosterdiagnostik ger denna valmöjlighet, är det möjligt andra regler kring detta för att motverka en fortsatt utveckling av att barn aborteras därför att de har "fel" kön. Jag tycker att det är viktigt att regeringen och socialministern agerar snabbt. Jag vill ställa följande fråga till socialministern: Är ministern beredd att snabbt ta upp frågan och vidta de åtgärder som krävs för att förhindra det som sker?
fr · GL11938 · 1998-01-01 00:00:00 — Den svenska medicinens och sjukvårdens höga nivå ger också dessvärre möjligheter till missbruk. Det har ryktats att fosterdiagnostik nyttjats - främst av familjer från andra kulturkretsar än den svenska - som ett medel att avbryta havandeskap på grund av "oönskat kön", dvs. att det är ett flickfoster. har detta bekräftats i en tidningsartikel, där läkare med erfarenhet av detta uttalar sig. Det är inte på något sätt acceptabelt, som ibland numera sker i , med hänvisning till avvikande kulturmönster att "visa förståelse" för föräldrarnas ställningstagande. Vi har i tidigare markerat skarpt mot könsstympningen av flickor. Skälen att med kraft motverka könsselekterade aborter är minst lika stor. Det rör sig återigen om en nedvärdering av kvinnokönet och en kränkning av halva mänskligheten och allmänt frågan om rätten till liv. har debatten om den svenska abortlagstiftningen åter tagit fart. En översyn har diskuterats och synes nu än mera påkallad. I väntan på ett utredningsresultat och en förbättrad lagskrivning kommer såväl lagliga - men ifrågasatta - ingrepp och rena olagligheter att fortgå. Föreskrifter från , inom ramen för lagstiftningen, borde dock redan nu kunna påverka. Jag ställer därför följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder är socialministern beredd att överväga för att försvåra och förhindra ett fortsatt missbruk av abortmöjligheterna i ?
fr · GL11939 · 1998-01-01 00:00:00 — I många av landets skolor används spriten etanol i bl.a. kemiundervisningen. När högskolor och universitet köper undervisningssprit sker detta skattefritt, enligt uppgift med hänvisning till att det bedrivs forskning vid dessa lärosäten. När gymnasieskolor köper samma undervisningssprit beläggs dock denna med skatt, varför priset skenar i väg. Samma skattesats som för drickbar sprit utgår vid dessa skolors inköp. För i innebär detta att priset på undervisningsspriten ökat från ca 20 till ca 700kr per liter sedan skatten tillkom. Den totala kostnaden för undervisningsspriten har därmed växt från ca 200 till runt 7000kr. När skolan sökt prövning av gymnasieskolors rätt att köpa undervisningssprit på villkor liknande universitets och högskolors har bl.a. länsrätten anfört att det saknas lagtext i frågan och avslagit skolans begäran. Det förefaller svårförståeligt att undervisning vid gymnasium och högskolor skall behandlas så olika i detta fall. Vad avser skatteministern göra för att åstadkomma lika behandling i skattehänseende av samtliga skolors inköp av undervisningssprit?
fr · GL1194 · 1998-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen finns inom Utgiftsområde 17 en beskrivning av den pågående bibelöversättningen som genomförs av som en statlig utredning. Det sägs att regeringen fäster stor vikt vid att översättningen enligt kommissionens direktiv skall vara färdig i så god tid att en ny samlad utgåva av i olika upplagor skall kunna bli allmänt tillgänglig och tas i bruk första söndagen i advent 1999 (prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 17, s.106). Att en ny samlad utgåva skall vara färdig har tidigare fastställts i tilläggsdirektiv till men att då också skall finnas att tillgå i olika upplagor är en ny formulering. Avser kulturministern ge nya tilläggsdirektiv till ?
fr · GL11940 · 1998-01-01 00:00:00 — I säljs ca 800000 persondatorer. Detta fantastiska kommunikationsmedel har dock en mörk sida, de är svåra att bli av med den dag de inte längre duger. En vanlig PC består till stor del av blandade plaster som är nästan omöjliga att bryta ned eller återanvända. Delarna är dessutom behandlade med flamskyddsmedel som gör dem mindre känsliga för eld. Vi talar om artificiellt framställda ämnen med stark benägenhet att sprida sig i naturen. En enda persondator kan innehålla så mycket som flamskyddsmedel! Allting sprider sig! vore det orättvist att utpeka flamskyddsmedlen som störst bov i dramat. IT-industrin förser världen med andra gifter också: ozonförstörande lösningsmedel och svårbemästrade tungmetaller, som bly. Dessa lämnas vind för våg när en PC skrotas. Och här talar vi om volymer. Datorer finns oftast hos företag, som avskriver dem . Sedan byts de ut. Berget av uttjänta datorer växer följaktligen mycket snabbt. Staplade vi alla persondatorer som säljs i på varandra skulle stapeln nå höjd. Datorerna har således alla förutsättningar att bli en miljöbomb. Om vi i stället tänker positivt så har en unik chans till en ny tillväxtindustri, återvinning av datorer. Avser miljöministern verka för att motverka utvecklingen av den miljöbomb som beskrivs ovan?
fr · GL11941 · 1998-01-01 00:00:00 — Feriearbetande skolungdomar som tjänar 8800kr får betala 600kr i skatt på den sista hundralappen, det ger en marginalskatt på . Detta har beskrivits i min länstidning. Resultatet kommer av att egenavgifter på 6,tas ut från första kronan så snart man tjänar mer än 8700kr. För den som tjänar 10000kr blir marginaleffekten . Den som tjänar 8750kr får behålla samma summa, medan den som tjänar 8800kr får kvar 8200kr efter skatt. Beräkningarna bekräftas i tidningen av en handläggare på skattekontoret i . Resultatet blir att ungdomar tidigt får lära sig att extra ansträngningar inte lönar sig. För de med mycket låga inkomster blir det extremt lönande att tjäna de sista hundralapparna svart, eller att det kan vara bättre att tillbringa sommarveckan på stranden i stället för att jobba. Höga marginaleffekter drabbar inte bara ungdomar. Även många med låga och medelhöga inkomster drabbas av att extra ansträngningar inte lönar sig. Effekten av höjda skatter, minskade bidrag och ökade avgifter gör att nettot blir nära noll för stora grupper enligt bl.a. ESO-rapporter. De värderingar som skapas och förmedlas av dagens skattesystem är direkt skadliga både för ungdomarna och för som helhet. I stället borde ungdomar och äldre mötas av ett skattesystem som uppmuntrar arbete och extra ansträngningar. Avser skatteministern vidta några åtgärder för att minska de höga marginalskatterna för bl.a. ungdomar?
fr · GL11942 · 1998-01-01 00:00:00 — driver skräp i land (förutom trä) utmed den . bestod det mestadels av drivved eller andra naturmedel som bröts ned eller samlades upp och återanvändes som bränsle. ökade mängderna och skräpet fick ett nytt inslag - plast. Eftersom skräpet inte är biologiskt nedbrytbart samlas det på hög i vikar och på stränder. I en broschyr av finns följande: "Av totala skräp tar emot trots att kusten utgör av den totala kustlinjen kring . Värst utsatt är den nordligaste kuststräckan från och norrut." har frågan om strandstädning uppmärksammats och 1992 skedde den första storstädningen. , BOSAM och länsarbetsnämnden organiserar strandstädningen tillsammans med kommunerna. Enligt uppgifter i den16 finns risk för att strandstädningen hotas genom indragna resurser . Att fortsätta städa är nödvändigt så länge skräp dumpas i . Dessutom är det viktigt att genom internationellt samarbete angripa nedskräpningen. Min fråga till miljöminister är: Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att säkerställa fortsatt strandstädning utmed våra kustkommuner?