ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11424 · 1998-01-01 00:00:00 — Man hör ofta regeringen tala om vikten av en bra miljö. Men hur agerar regeringen i verkligheten? Funderingen kommer efter konstaterandet att regeringen - med stöd av - nu sagt nej till att under vardagarna skall få trafikera exempelvis sträckan . Trafikpolitiken, som regeringen driver, har ju rent av Grönköpingsmässiga former då de bussar som har tillstånd, tvingas köra omvägar - för att därmed försämra sina möjlighet att tidsmässigt konkurrera med tågtrafiken. Att köra omvägar, exempelvis via , för trafiken , för att få längre körtid måste ju vara helt fel ur miljösynpunkt. Att regeringen nu är ute på "fel spår" i trafikpolitiken måste väl vara klart då också säger att regeringen gör fel och anser att busstrafiken ger bättre miljö, eftersom föreningen menar att folk - om bussarna inte får tillstånd - i stället väljer bilen. Avser regeringen verka för att nuvarande underliga regleringar om "omvägar" för långfärdsbussarna tas bort?
fr · GL11425 · 1998-01-01 00:00:00 — I den föreslagna sträckningen av ingår det en tunnel under en sjö och en mosse i . Denna tunnel saknar utrymningsmöjligheter. Vid en olycka riskerar stora mängder vatten att strömma in i tunneln. Efter utsprängning och injekteringsborrning återstår bara en meters bergtäckning upp till sjöns botten. Förutom den uppenbara risken för tågpassagerare föreligger stor risk för vatteninläckage och att de boendes brunnar kommer att sina då grundvattnet sänks. har sökt byggnadslov för Åsatunneln, 1,85km lång, i södra två gånger. Båda gångerna har avstyrkt. Det har redan beslutats om sträckning genom Stråvallastrand, men detta är överklagat till . På den sträckningsdel där den tunneln ingår finns dock ännu inget byggnadslov. i har inte heller gett sitt tillstånd då utrymningsvägar saknas till tunneln. Blir det ett beslut som går emot i denna fråga faller, i enlighet med all logik, sträckningen av genom Stråvallastrand. Med anledning av det ovan skrivna vill jag fråga försvarsministern på vilket sätt regeringen tänker agera för att planerade sträckning av kommer att få fullgoda räddningsmöjligheter.
fr · GL11426 · 1998-01-01 00:00:00 — Miljökatastrofen i samband med byggandet av tunneln under lever i färskt minne. verkar det som om en liknande katastrof återigen är under uppseglande i . Den planerade dragningen av mellan och drabbar känsliga sandklitterstränder och ett alldeles unikt fågelliv. Det finns dock flera förslag på alternativa sträckningar. Skiljelinjen ligger mellan förslag som går vid kusten och som genomskär samhälle och kommuns förslag som innebär en sträckning inne i landet. Denna fråga är av visst riks- och miljöintresse eftersom det i kustalternativet ingår en tunnel under en sjö och en mosse. Sjön är vilket indikerar den stora vattenmassa som riskerar att vid en olycka strömma in i tunneln. Efter utsprängning och injekteringsborrning återstår bara en meters bergtäckning upp till sjöns botten. Förutom den uppenbara risken för tågpassagerare föreligger stor risk för vatteninläckage och att de boendes brunnar kommer att sina då grundvattnet sänks. har inte redovisat någon miljökonsekvensbeskrivning för tunneln eller området kring . Tyvärr kräver inte expropriationslagen en sådan beskrivning, men händelserna vid visar att det är nödvändigt. Således vill jag fråga miljöministern på vilket sätt regeringen tänker agera för att förhindra att planerade sträckning av kommer orsaka ytterligare en allvarlig miljöskandal såväl för människor och djur som för oskattbara naturområden.
fr · GL11427 · 1998-01-01 00:00:00 — I har ett taxiföretag försatts i blockad sedan det valt att inte teckna kollektivavtal med sina medarbetare. Företaget har ingen anställd som är medlem i facket och de anställda väljer att arbeta vidare, trots blockaden. Företagets garantilön är, enligt uppgift från anställda, högre än den som gäller enligt kollektivavtalet. Dessutom får företagets chaufförer, enligt samma källa, en högre andel av den summa de kör in, än vad kollektivavtalet stadgar. Företag som av olika skäl inte vill teckna kollektivavtal eller hängavtal kan av facket försättas i blockad. Men tecknande av avtal bör bygga på en dubbel frivillighet, att båda parter är villiga att acceptera avtalet. Facket skall inte ha rätten att tvinga företrädesvis små företag att skriva under avtal som ledningen bedömer stå i strid med företagets intressen. Den lagfästa blockadrätten togs bort av den borgerliga regeringen, men återställdes av socialdemokraterna vid maktskiftet. Facket skall inte ha rätt att försätta företag i blockad. Blockadrätten är en ensidig stridsåtgärd som ger facket en orimligt stor makt i förhandlingar med mindre företag. Är statsrådet beredd att skapa bättre balans på arbetsmarknaden genom att avskaffa rätten till blockad?
fr · GL11428 · 1998-01-01 00:00:00 — En låginkomstpensionär som har , och som är berättigad till särskilt grundavdrag med så stort belopp att pensionen i stort sett är skattefri, har för januari månads pension fått vidkännas ett preliminärt skatteavdrag med . Det motsvarar av pensionen. har denne person fått en preliminär F-skatt motsvarande med råge den slutliga skatten avseende taxering. Den maktfullkomlighet som staten visar sina medborgare genom att på detta konfiskatoriska sätt drabba en laglydig skattebetalare är ofattbar. Vilka åtgärder avser skatteministern vidtaga för att eliminera detta överuttag av skatt avseeende såväl den aktuelle pensionären som andra med liknande förhållanden utan att någon aktiv medverkan krävs från skattebetalarens sida?
fr · GL11429 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid om miljö och utveckling i antogs konventionen om biologisk mångfald. Ett av konventionens huvudsyften är att bevara den biologiska mångfalden. Landets friluftsmuseer gör en mycket betydelsefull insats som är gränsöverskridande historiskt, kulturellt och biologiskt. Till museernas uppgifter hör bl.a. att samla, vårda och visa vårt lands kulturarv. 1994:51 slår fast att museernas mål är att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Museernas syfte är bildning för medborgarna. I detta arbete ingår också den biologiska mångfalden med kulturväxter och husdjur. Det är således viktigt ur kulturpolitisk synpunkt och för den biologiska mångfalden att medborgare stimuleras att bl.a. odla kulturväxter som t.ex. stråsäd, vallväxter, landskapsväxter, frukt och bär, grönsaker, rumsväxter m.fl. För att människor skall ha möjlighet att odla detta material krävs att fröerna saluförs. Efter EU-inträdet anpassades svensk lagstiftning till EU-reglerna som innebär ett förbud mot att sälja köksväxtsorter som inte är registrerade i EU:s gemensamma sortlista. För att en sort skall registreras krävs att den har en ägare. Att bli ägare innebär en kostnad på . Denna EU-regel innebär att det finns frösorter som blir för små och olönsamma att saluföra. Min fråga till jordbruksministern är: På vilket sätt avser jordbruksministern att agera för att utveckla så att det blir möjligt att saluföra kulturväxter utan att dessa belastas med ovan nämnda kostnader?
fr · GL1143 · 1998-01-01 00:00:00 — har minst två personer avlidit på i till följd av smittspridning inom sjukhuset av legionellabakterien. Legionärsjuka är en lunginflammation som orsakas av legionellabakterier. Personer med nedsatt infektionsförsvar kan drabbas mycket hårt av bakterierna. I vissa fall som också dessvärre har skett i , med dödlig utgång. I hänvisar man till att det är vattenledningssystemet som är orsaken. Blandning sker av hetvatten och kallvatten och transporteras sedan en lång sträcka i undermåliga ledningar. I det ljumma vattnet trivs och förökar sig bakterierna. Människorna andas sedan in vattenångorna vid t.ex. duschning. Bakterierna tar sig ned till lungorna och kan orsaka en svår lunginflammation. Det är fullständigt oacceptabelt att vi på våra sjukhus skall ha hygientekniska problem av den digniteten så att människor blir sjuka av den anledningen. Min fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att förhindra en upprepning av det inträffade på och vad avser socialministern vidta för åtgärder så att liknande incidenter inte inträffar vid andra sjukhus?
fr · GL11430 · 1998-01-01 00:00:00 — Till skillnad mot hur Amsterdamfördraget behandlas i ges det danska folket möjlighet att säga sitt i en folkomröstning. Säger nej till , och därmed till , finns inga garantier för att den nordiska passunionen kan bevaras om väljer att ansluta sig till Schengen. EU:s yttergräns skulle i vilket fall gå genom . Från regeringens sida har hävdats att ett bevarande av den nordiska passfriheten är en förutsättning för att skall ingå . Min fråga till justitieministern är därför: Kommer avstå från om säger nej i folkomröstningen?
fr · GL11431 · 1998-01-01 00:00:00 — Turistnäringen i befarar att man även kommer att drabbas av problem med bristande kapacitet på SJ:s tåg till övre . Det har gått så långt att man erbjuder nattgäster gratis bensin trots att nattåget är ett lämpligt transportmedel. För oss fjällvandrare är svårigheten att få tågbiljetter ett känt problem ; med andra ord är det ett kroniskt systemfel. SJ sätter inte in fler turer till trots att det finns efterfrågan. Andra tågoperatörer får inte köra på grund av SJ:s monopol. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Vad avser regeringen att göra för att kundernas efterfrågan på tågresor skall kunna tillgodoses?
fr · GL11432 · 1998-01-01 00:00:00 — är det förbjudet att fiska ål med s.k. huttning. Detta är en gammal fiskemetod som i generationer innan förbudet har praktiserats bl.a. i den Blekingska skärgården. Fångstmetoden är dessutom en del i kulturarvet i denna del av landet. Ett återupptagande av denna fiskemetod skulle för många skärgårdsbor innebära att man återigen tillåts utöva en gammal tradition och dessutom att man ges tillbaka en i deras tycke utmärkt fritidsverksamhet. Ålhuttning praktiseras bara inom begränsade tider och områden. Fiskemetoden kan bara nyttjas ålen ligger still, en period . Områdena inskränker sig till särskilda bottenbeskaffenheter samt vattendjup. Detta tillsammans med att fisket praktiseras från is innebär att metoden bara tillämpas i en mycket liten omfattning. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet ta initiativ till att ålhuttningen återigen tillåts, och därigenom möjliggöra för skärgårdsbefolkningen att föra en del av sitt kulturarv vidare till nästa generation?
fr · GL11433 · 1998-01-01 00:00:00 — SJ har genomfört kraftiga nedskärningar. Detta beror bl.a. på att man har haft svårigheter att uppfylla det av regeringen ställda avkastningskravet på , man har tvingats skära i verksamheten. SJ måste dock ta ett samhällsansvar för sina anställda. Regeringen har det övergripande ansvaret vad gäller transportvillkoren i landet, och det är regeringens ansvar att se till så att det blir möjligt för SJ att ta detta ansvar. De aviserade nedläggningen av vagnverkstäder i kommer att innebära att ca 340 personer mister sina arbeten. Man motiverar nedläggningarna bl.a. med att lok och vagnar moderniseras och kräver allt mindre underhåll, men även nya lok och vagnar kommer att bli äldre och kräva underhåll. En centralisering kommer att medföra ökade transportkostnader och minskad vagnkapacitet. Detta bl.a. då vagnarna om verkstäderna blir färre ofta måste fraktas en lång sträcka vid behov av reparationer och underhåll. Det kostar i både pengar och tid. Min fråga till kommunikationsministern är: Vad kommer regeringen göra för att se till så att SJ tar sitt samhällsansvar för sina anställda?
fr · GL11434 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom beslut skall en förmån av att använda en av arbetsgivaren tillhandahållen datorutrustning för privat bruk inte tas upp som intäkt för den enskilde. Detta förutsätter att förmånen riktar sig till väsentligen hela personalen. välkomnade att det föreslogs en lättnad även om vi beklagade att skattelättnaden inskränktes till att enbart gälla om förmånen riktades mot i princip alla anställda. visar det sig i tillämpningen av reglerna att den fiskala synen får genomslagskraft i den praktiska hanteringen. Det innebär att företaget står som ägare. Likväl bestäms frågan om avdrag för mervärdesskatten av huruvida datorn är placerad i hemmet eller på arbetet. En sådan regel inbjuder till obstruktion och leder till irritation bland folk. Det för alla parter enklaste är naturligtvis att konstruera bestämmelserna så att mervärdesskatten blir avdragsgill oavsett om datorn står hemma eller på jobbet. Det blir i praktiken omöjligt för skattemyndigheterna att kontrollera var datorn står. Skattesystemet uppfattas som klåfingrigt. I det extrema fallet kan det ju bli så att företaget ligger på ena sidan gatan och bostaden på den andra. Flyttar man en dator kanske så är momsen avdragsgill i det ena fallet men inte i det andra. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att undanröja ovan beskrivna ofullkomlighet, så att mervärdesskatt på företagsägda datorer alltid blir avdragsgill?
fr · GL11435 · 1998-01-01 00:00:00 — Den obesvarade frågan från interpellationsdebatten den 3februari är av stort intresse för innevånarna i . Såväl polisväsendet som domstolsväsendet har i likhet med de flesta verk och myndigheter utsatts för utredningar vars syfte varit ökad effektivitet. Förslag har lagts om omstruktureringar och förändringar. Något har genomförts, annat har förkastats. I har intensiv kamp förenat alla krafter i räddningsaktioner varje gång någon verksamhet upplevts som hotad. Förslag har även funnits som berört det rättsvårdande området. Storregionreformen mötte starkt motstånd i . Många av de förslag som lagts vad gäller omlokalisering av rättsvårdande resurser liknar i sak förslaget till storregioner. Det är därför inte konstigt att många är oroliga för att det finns en genomtänkt plan för att dränera på statliga åtaganden i syfte att pressa fram den storregionkonstruktion man inte lyckats sälja. Mot denna bakgrund är min fråga till justitieministern än en gång: Avser ministern, när förslag utarbetats inom ministerns område, verka mot en framtida storregion när det gäller omstruktureringar av åklagarväsendet, domstolarna och polisväsendet?
fr · GL11436 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi ser nu en god utveckling av antalet sökande och deltagande i det s.k. . är för många människor ett utmärkt tillfälle att skaffa sig en grundläggande utbildning för att kunna söka sig vidare på en modern arbetsmarknad. Det har också inneburit en möjlighet för arbetslösa att läsa in t.ex. tredje året på gymnasium och då erhålla ett särskilt utbildningsbidrag vilket motsvarar ersättningen från a-kassan. Dock har det uppstått ett problem för arbeteslösa som har rätt till ersättning från avtalsförsäkringen AGB. Det har visat sig att man inte kan få AGB som man har särskilt utbildningsbidrag. Motivet till detta är, enligt uppgifter, att man inte står till arbetsmarknadens förfogande under utbildningen. Detta kan i värsta fall leda till att man avstår utbildningen och stämplar som vanligt för att på så sätt uppbära den ersättning man har rätt till via AGB. Mina frågor till statsrådet blir då: Avser regeringen att ta initiativ för att undanröja denna effekt så att även de om har rätt till ersättning via AGB kan nyttja utan att förlora sin ersättning därifrån?
fr · GL11437 · 1998-01-01 00:00:00 — kan de häktade få utföra visst arbete mot betalning. Det egendomliga är att även fysisk träning, för att uppnå ett bättre välbefinnande, räknas som arbete och därmed utgår ersättning till den häktade. Ute i samhället är det åtskilliga människor som ägnar en del av sin fritid till fysisk träning, och de personer som väljer att besöka en träningslokal betalar för denna träningsmöjlighet. Helt fel signaler ges till de häktade när samhället bekostar deras fysiska träning, och det är minst sagt stötande att detta förekommer. Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga så att ersättning upphör till häktade under fysisk träning?
fr · GL11438 · 1998-01-01 00:00:00 — Övervikt är ett problem för alltfler svenskar. Minst 250000 personer har allvarliga problem hälsomässigt och socialt på grund av sin övervikt. Förutom de direkta problemen som fetman orsakar den enskilde kan många följdproblem uppstå, t.ex. diabetes och hjärtsjukdomar. kunde man i kvällspressen läsa om "pillret som hjälper dig gå ner i vikt". Otaliga gånger utlovas fantastiska bantningsresultat med hjälp av olika medel. Om detta nya piller håller vad det lovar återstår att se. Ett stort forskningsprojekt är på gång som innefattar 3400 svenskar. Engagemanget är stort från den professionella sidan: 22 sjukhus deltar, , docenter och professorer är involverade. Stor uppmärksamhet och stora pengar riktas på projektet. Detta är naturligtvis bra och förhoppningsvis kan det ge hjälp åt många överviktiga . finns det en grupp som saknar uppbackning från forskarsamhället, den etablerade sjukvården och som har låg status. Det är den ideella föreningen som arbetar för att förbättra överviktigas livssituation på olika sätt. Denna organisation jobbar inte med snabba bantarpiller som medel utan vill lyfta fram ett långsiktigt helhetsgrepp på problem och lösningar vad gäller övervikt. De har haft stöd av Allmänna arvsfonden, men dessa projektpengar är snart slut. Sedan går de en mycket osäker framtid till mötes. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: Avser socialministern att vidta några åtgärder för att säkerställa Överviktigas Riksförbunds möjligheter att få offentligt ekonomiskt stöd?
fr · GL11439 · 1998-01-01 00:00:00 — Förtidspensionärer, som på grund av arbetsskada erhållit förtidspension, har genom ett majoritetsbeslut i fått kraftiga skattehöjningar. För somliga har höjningen kunnat innebära att upp emot en nettomånadsersättning gått till höjd skatt. De som drabbats har inte fått någon förhandsinformation om denna kraftiga skattehöjning, utan vetskapen om detta kom först de enskilda till del i samband med skatteavdraget. Jag vill med anledning av detta fråga om skatteministern avser att medverka till en ändring av skatten för förtidspensionärer.
fr · GL1144 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift skall reglerna för transport av renar förändras. För att leva upp till har beslut fattats om högre takhöjd i transportburarna. Enligt samerna finns nu risk att djuren börjar klättra på varandra med risk för att de skadar sig själva och övriga djur i transportutrymmet. Enligt uppgifter som jag inhämtat borde frågan utredas vidare innan beslut tas för att utröna vilken transportmodell som är bäst för djuren. Jag vill därför fråga jordbruksministern om hon är beredd att förlänga den dispens som finns så att frågan kan utredas.
fr · GL11440 · 1998-01-01 00:00:00 — preliminära anslagsfördelning för innebär att polismyndigheten i tilldelas ett betydligt lägre belopp än det som motsvarar befolkningsandelen. Också om man beaktar den s.k. nivåhöjningen av det totala anslaget kvarstår detta faktum. Även om anslagsfördelningen över riket inte enbart bör relateras till folkmängden ger den fördelningsnyckel som används ett för oacceptabelt resultat. Som attraktivt turistlän har en kraftig ökning av befolkningen . Bland övriga argument för en större andel av anslaget kan nämnas att den starkt trafikerade går genom länet. Det är således svårt att motivera varför polisverksamheten i inte skulle få resurser som motsvarar befolkningsunderlaget. Jag vill därför fråga om justitieministern är beredd att medverka till en rättvisare fördelning av resurserna till polisen.
fr · GL11441 · 1998-01-01 00:00:00 — De svenska havs- och insjöskärgårdarna är unika. De flesta av våra skärgårdar har hyst bofast befolkning sedan många och gör så fortfarande, vilket är en förutsättning för att hålla skärgården levande. Möjligheten till boende måste förstärkas liksom möjligheten till en fast utkomst i "skärgårdsnäringar". Skärgårdsbefolkningens förutsättningar för utkomst och boende har försämrats. Den nya fastighetstaxeringen innebär för många att det i stort sett är omöjligt att bo kvar i de fastigheter som ofta gått i arv i flera generationer. Fiskenäringens villkor har försämrats genom miljöförstöring och skattevillkoren är sämre än konkurrentländernas. betänkande Levande skärgårdar (SOU 94:93) innehåller förslag som fortfarande inte har effektuerats. Det är nu hög tid att undanröja de olägenheter som skärgårdsbefolkningen är utsatt för i olika sammanhang. Det behövs bl.a. en bättre samordning av olika statliga myndigheters verksamhet i våra skärgårdsområden. Min fråga till näringsminister är: När avser regeringen att lägga fram förslag om en samlad politik för utveckling av Sveriges skärgårdar?
fr · GL11442 · 1998-01-01 00:00:00 — I energiuppgörelsen står bl.a. att "Energipolitiken skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv". den 12februari skriver bl.a. två kommunalråd från mitt hemlän i DNDebatt att den nya elskatten leder till ökad arbetslöshet och att skatten slår ensidigt mot de elintensiva företagen och hotar faktiskt framtiden för de kommuner som är beroende av dessa företag. Elskatten medför i de mest elintensiva företagen en kostnadsökning per anställd. Kommunalråden kräver besked av regeringen och statsministern om att denna skatt skall tas bort. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förbättra förutsättningarna för de elintensiva företagen och uppfylla sitt "löfte" att industrin inte skall drabbas av regeringens energipolitik?
fr · GL11443 · 1998-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten får aldrig vara en , rasister och kriminella! Efter en motion från har slagit fast att "rasism och andra former av främlingsfientlighet är en allvarlig företeelse och därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som är förenliga med vår demokrati och vårt rättsväsende. Inom totalförsvaret gäller detta självfallet oavsett var det rasistiska beteendet förekommer - hos anställda eller hos totalförsvarspliktiga. Den som med utgångspunkt i rasistiska eller främlingsfientliga handlingar eller beteenden visar sig uppenbart olämplig för sin tjänst bör självfallet med lagliga medel kunna skiljas från tjänsten". anförde vidare att "regeringen bör informera om --- det finns behov av ändrad lagreglering". Vid ett flertal tillfällen sedan beslut har dock medierna rapporterat om nazister som får en militär utbildning, senast om en nazist som genomför en jägarutbildning vid K4 i . Rådet för insyn i Försvarsmakten har funnit att inte "olämplig anställd militär personal kan avstängas från sin verksamhetsutövning eller olämpliga värnpliktiga skiljas från sin utbildning". I regeringens skrivelse (1997/98 Totalförsvar i förnyelse) togs över huvud taget inte denna fråga upp, trots riksdagsbeslutet och rådets uttalande. Regeringen måste återkomma till med förslag på hur beslut skall följas upp i lag. Min fråga till försvarsministern är: När ämnar försvarsministern lägga ett förslag till ändrad lagreglering som möjliggör att man skall kunna avskilja värnpliktiga och anställda från sin tjänst om de ger uttryck för rasistiska eller främlingsfientliga åsikter?
fr · GL11444 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen har vi fått rapporter om krisen i . gäller det fisktillgången. Enligt uppgift så fanns abborrar och gäddor i stora mängder , men är nu helt borta. En fiskare berättar att man utanför förut kunde få 200 abborrar. får man inte 200 stycken . Likaså har antalet gäddor drastiskt minskat. Enligt är observationerna "ett av de allvarligaste miljölarm som rapporterats från ". Orsaken till att fisken försvinner är inte fastlagd och det är ytterst allvarligt. miljö har uppmärksammats men är det ett akut behov av snabba åtgärder för att i första hand ta reda på orsaken till fiskekrisen och vidta lämpliga åtgärder. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till miljöministern: Avser miljöministern att vidta åtgärder som stöd för län för att snabbt komma till rätta med att fisken försvinner i läns kustvatten?