ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11813 · 1998-01-01 00:00:00 — I den bostadspolitiska utredningen föreslog en bred majoritet av utredningens ledamöter en ny portalparagraf med följande lydelse: "Bostadspolitiken skall skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimulerande och trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar." I den bostadspolitiska propositionen har sedan regeringen gjort ett tillägg om att bostaden också är en social rättighet. stöder den förändringen, men anser också att den förpliktar till handling. visar inte verkligheten på att bostaden är en social rättighet. 10000 människor beräknas vara hemlösa. Ca 130000 ungdomar som är myndiga skulle om det var möjligt skaffa en egen bostad, men tvingas till andra lösningar. Ett mycket stort antal människor får inga egna hyreskontrakt på grund av för dåliga ekonomiska förutsättningar. Även kommunala bostadsbolag diskvalificerar arbetslösa, socialbidragstagare, ja till och med bostadssökande med fast anställning, men med en inkomst som bostadsföretagen anser vara för liten. Flera kräver bruttoinkomster som är tre till fyra gånger den hyra man skall betala eller förskottshyra framåt. Min fråga till ministern blir då följande: Avser ministern föreslå lagändringar som gör det möjligt att leva upp till den ändring i bostadspolitikens portalparagraf som regeringen föreslagit?
fr · GL11814 · 1998-01-01 00:00:00 — Flertalet vuxna studerande förefaller ha goda möjligheter till sommarvikariat. Ändå finns en liten grupp studerande, som genom den mer strikta tillämpningen av a-kassebestämmelserna känner oro för att de helt kan komma att sakna försörjning . Studiefinansieringssystemen är i första hand konstruerade utifrån ungdomar, som har andra möjligheter än t.ex. barnfamiljer både att prioritera sin ekonomi och vara rörliga . De som kommit i kläm genom de nya bestämmelserna har varit berättigade till a-kassa, men arbetat under föregående sommar och fyller därför inte kravet på att ha fått a-kassa . De har levt i tron att de skulle vara berättigade till arbetslöshetsersättning. Många får sommarjobb, men för en liten grupp blir situationen besvärlig. Också små tillgångar gör att de vid en strikt tillämpning inte heller är berättigade till socialbidrag. Det akuta problemet har samband med att förändringen skett snabbt och inte varit allmänt känd. bör dock ferieersättningen lösas i någon form. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om hon är beredd att söka en lösning, som tillgodoser behovet för främst vuxenstuderande med barn, som kommit i kläm i samband med övergången till nya ersättningsregler i a-kassan.
fr · GL11815 · 1998-01-01 00:00:00 — har tidigare fattat beslut om att befria s.k. veteranfordon från fordonsskatt. Beslutet hade sin bakgrund i att bilarna normalt inte går i trafik på samma sätt som de nyare bilarna och därmed inte belastar vägnätet på samma sätt. Många ungdomar och äldre lägger ned ett stort personligt engagemang på att vårda och återställa äldre bilar. Många har oroats av att tidskrifterna i artiklar uppgett att det finns planer inom på att återinföra skatten på veteranbilar. Bakgrunden skulle vara ett uppdrag till angående veteranbilarna (lastbilar). Jag vill fråga skatteministern om regeringen planerar att ta bort veteranbilarnas och andra hobbyfordons befrielse från fordonsskatt.
fr · GL11816 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett stort antal oljeutsläpp från fartyg sker runt de svenska kusterna. Enligt tillgänglig statistik sker det nästan oljeutsläpp i i området mellan och . Den svenska är också mycket hårt drabbad. Havsströmmar och vindar i och samverkar så att den svenska till stor del blir mottagare av allt drivande avfall. En utredning har konstaterat att ett oljeutsläpp i når land på ca 48timmar. De miljömässiga problemen på våra stränder är mycket allvarliga. Fartyg som har upptäckts vid oljeutsläpp har varit ägda av utländska rederier. Det har ej varit tankfartyg, utan i regel maskinrumsavfall som olika fartyg spolar ut i havet. Med den nuvarande lagstiftningen är det mycket svårt att få fastställa ansvaret vid dessa olagliga oljeutsläpp och därmed senare uppnå fällande dom. måste man fastställa vilken person ombord på ett fartyg som orsakat utsläppet. Detta är i regel helt omöjligt och åtal får läggas ned trots att exempelvis den svenska helt klart lämnat bevismaterial mot gällande fartyg. Med anledning av de ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser regeringen ta något initiativ till förändring av lagstiftningen så att ansvarigt rederi vid oljeutsläpp kan ställas till ansvar?
fr · GL11817 · 1998-01-01 00:00:00 — I och med att tillväxten tagit fart och det sker en kraftig ökning av jobben i näringslivet blir arbetsmarknadens förändring allt tydligare. generaldirektör beskriver i en artikel hur strukturomvandlingen på arbetsmarknaden innebär stora skillnader mellan olika grupper anställda. När företagen koncentrerar sig på sina kärnverksamheter sker avknoppningar, som leder till allt fler av projektanställda, konsulter och visstidsanställda. Många av dem har det ekonomiskt och arbetsrättsligt sämre än de fast anställda. De har inte heller samma tillgång till trygghetssystemen och får ofta inte tillgång till kompetensutveckling på samma villkor som de fast anställda. Det är angeläget att samhället ser de tendenser, som finns på arbetsmarknaden och hittar instrument anpassade till vår tids förutsättningar för att säkra att arbetskraften inte delas upp i ett a- och ett b-lag. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att ta initiativ till en bred diskussion om möjligheterna att utveckla arbetsmarknaden så att alla grupper, som deltar på den kan utvecklas och känna trygghet i arbetslivet.
fr · GL11818 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har bevittnat hur de mindre sjukhusen i avrustas på personal, patientkapacitet och viktiga funktioner som har med trygghet, välbefinnande och ytterst människors överlevnad att göra. Detta har skett som problem med överbeläggningar och oförutsedda kostnadsökningar m.m., tydligt kan iakttas vid de större sjukhusen i regionerna. Dessutom har ingen egentlig analys gjorts av de samhälleliga konsekvenserna. Stora grupper av landsortsbefolkningen har protesterat mot denna ensidiga förändring. upplever just nu en mycket besvärlig utveckling med omfattande befolkningsomflyttningar och en drastisk sänkning av födelsetalen i flertalet kommuner. Förändringarna påverkar den kommunala ekonomin på ett dramatiskt sätt. Att bevara och utveckla den offentliga servicen på landsorten är naturligtvis av stor betydelse för människors trygghet samt vilja och möjlighet att bo kvar på landsbygden. En analys som belyser vad som faktiskt sker med de mindre sjukhusen borde genomföras. Studien kan sannolikt visa hur ny teknik och nya metoder kan skapa möjligheter att bevara denna del av sjukvården. Naturliga partner i arbetet skulle och SmåKom-gruppen kunna vara. Avser socialministern att tillsammans med organisationer som och SmåKom-gruppen ta initiativ till en studie med analys av de mindre lasarettens situation i ?
fr · GL11819 · 1998-01-01 00:00:00 — Som svar i en tidigare ställd fråga om sjukhussjukan hänvisade socialministern till en rapport från om hygienfrågor som skulle lämnats . Enligt uppgift kommer denna rapport att avlämnas . Att rapporten inte har offentliggjorts beror på att den innehåller kontroversiella förslag om långtgående förändringar vad gäller ansvarsfördelningen mellan bl.a. landstingen och områdescheferna. Rapporten lär vidare handla om hygienfrågor skall definieras som vård eller smittskydd och som en möjlig konsekvens härav föras in under smittskyddslagen (1988:1472). På så sätt skulle vårdrelaterade infektioner få högre prioritet och helt andra möjligheter skapas på nationell nivå vad gäller registrering och ingripanden av smittskyddsläkare. Enligt uppgift finns det ingen nationell statistik över hur många människor som drabbas av vårdrelaterade infektioner. Det beror på att det inte finns någon anmälningsplikt i detta avseende, men också för att upprättande av personregister för ett sådant ändamål inte är förenligt med datalagen (1973:289). Enligt min uppfattning är det helt oacceptabelt att tusentals människor drabbas av vårdrelaterade infektioner. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att minimera risken för att tusentals patienter drabbas av vårdrelaterade infektioner?
fr · GL1182 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt beslut skall handläggningen av asylärenden utföras av . sköttes alla tillståndsärenden av den lokala polismyndigheten. En farhåga inför beslutet var att tillgängligheten och servicen skulle försämras för de asylsökande. I beslutsförutsättningen ingick dock att skulle upprätthålla kvalitets- och servicekraven. kan konstateras att inte har vidtagit någon åtgärd eller presenterat någon planering för hur servicen skall . För asylsökande från får nuvarande ordning orimliga konsekvenser. Närmaste handläggare finns i , vilket kan medföra en resväg på mer än . I invandrartäta kommuner skulle t.ex. kunna utveckla en mobil verksamhet med personal någon dag . Möjligheten att samarbeta med lokala myndigheter för att klara enklare rutinärenden kan också vara ett komplement. Min fråga är: Avser statsrådet att göra något för att servicen till asylsökande får en tillfredsställande lösning?
fr · GL11820 · 1998-01-01 00:00:00 — I sitt svar på mina frågor 1997/98:701, 702 och 705 om upphovsrätt anför ministern att allmänhetens och forskarnas möjlighet att tillgodose sina behov av information är något som regeringen värnar mycket om. Vidare anför ministern att regeringen i de pågående förhandlingarna om förslaget till direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, aktivt arbetar för att den balans mellan olika intressen som råder i den svenska upphovsrätten skall kunna bibehållas och gäller även för de nya elektroniska medierna. Förslaget till direktiv lämnar dock i sin nuvarande form inte utrymme för ett upprätthållande av den intressebalans som råder i den svenska upphovsrätten, särskilt beträffande de nya elektroniska medierna. Detta framför allt då artikel 5 i direktivet på intet sätt innehåller fullgoda undantag till upphovsmannens exklusiva upphovsrätt för bibliotek, arkiv och museer. Vidare då de få undantag som ges inte är tvingade samt att undantagen i artikel 5 är uttömmande. Dessa problem beskrivs utförligt i till inkomna remissvar på förslaget till direktiv från bl.a. , och . Det är glädjande att regeringen önskar bibehålla den i den svenska upphovsrätten rådande intressebalansen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill jag fråga justitieministern följande: Avser ministern arbeta för att de föreslagna ändringarna i de nämnda remissvaren skall in i direktivets text?
fr · GL11821 · 1998-01-01 00:00:00 — Den somaliska generalen , Gabbiyo kallad, har av fått både inresetillstånd i landet och resan till har bekostats av . Gabbiyos resa till har skapat stor oro bland många somalier i . Gabbiyo var officer under kriget mellan och . I samband med kriget blev han känd som skoningslös. blev han försvarsminister under diktatorn och tros i den rollen ha beordrat bombningen av staden , ett anfall som dödade 50000 civila och drev 400000 människor på flykt. Kommer Invandrarverkets hantering av fallet Gabbiyo att föranleda något initiativ från statsrådets sida?
fr · GL11822 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen gör helt om fastighetsskatten. Skatten sänks från 1,7 till 1,. Det är bra men definitivt inte tillräckligt. Uppgörelsen med i finansutskottet innebär uppenbarligen att fastighetsskatten hädanefter kommer att permanentas på 1,5-procentsnivån. Det som dock inte är klarlagt är vad det tillfälliga borttagandet av belägenhetsfaktorn betyder för landets fastighetsägare. Vilka är de attraktiva områdena? Är det områden som och ? Lämnas övriga kustområden i därhän? Var kommer gränserna dras mellan attraktiva respektive icke-attraktiva områden? Är statsrådet beredd att redovisa vad det framförhandlade förslaget om fastighetsskatten i sin helhet innebär?
fr · GL11823 · 1998-01-01 00:00:00 — I regeringens proposition Gymnasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet, föreslås att kärnämnet idrott och hälsa skall omfatta 100 gymnasiepoäng på alla nationella program inklusive individuellt val. Regeringen motiverar förslaget med att ämnet är angeläget ur folkhälsosynpunkt. Kunskaper om livsstil, om hur den egna kroppen fungerar och betydelsen av regelbunden fysisk träning är viktig för alla elever på gymnasieskolan. Så långt är jag beredd att hålla med. Det är dock inte enbart fysisk aktivitet som har betydelse för folkhälsan. Matkunskaper är väl så viktiga för unga människor, såväl som oss äldre. Sambandet mellan kost och hälsa är klart påvisat. Felaktig kost är orsaken till en rad sjukdomar. När det gäller att förebygga hjärt-kärlsjukdomar och cancer är matkunskap viktig. Även då det handlar om allergier och diabetes behövs kunskaper om livsmedlens näringsinnehåll och egenskaper. Är skolministern beredd att redovisa vilka nationella utvärderingar och övriga överväganden, förutom de i propositionen redovisade, som ligger bakom förslaget att kärnämnet idrott och hälsa skall omfatta 100 gymnasiepoäng på alla nationella program?
fr · GL11824 · 1998-01-01 00:00:00 — Ett stort motstånd finns mot öppnandet av en urangruva i . I , , , , och protesterar man mot gruvföretaget . Dels protesterar miljövänner som vill skydda en unik nationalpark, dels ursprungsinvånarna, aboriginer som anser sig har rätt till den mark där uranet skall brytas. Den omtvistade marken omges av , som finns på världsarvlista. Uranbrytningen kommer att skada såväl parken som aboriginernas livsförutsättningar och kultur. kommer inte att använda sig av uranet utan kommer att exportera uranet till länder som ännu inte har insett att kärnkraften bör avvecklas, i synnerhet som bl.a. provsprängningarna i och i är bevis på att kärnkraft och atomvapen är siamesiska tvillingar. 26 nya urangruvor i planeras och kärnkraftsindustrin får ett starkt grepp över ekonomin som den föröder livsförutsättningarna i landet. Min fråga till utrikesministern är: Avser ministern verka för att stoppa öppnandet av nya urangruvor i ?
fr · GL11825 · 1998-01-01 00:00:00 — har miljöövervakning av havsvattnet och havsbottnarna ägt rum på . riskerar de s.k. intensivstationerna vid , samt utanför att läggas ned på grund av bristande anslag. Därmed skulle viktiga och långsiktiga mätserier om närsalter, klorofyll och planktonförekomst avbrytas. En långsiktig miljöövervakning är nödvändig för att skilja naturliga miljöförändringar från sådana förändringar som människan förorsakar. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att den ovannämnda långsiktiga miljöövervakningen skall kunna fortgå?
fr · GL11826 · 1998-01-01 00:00:00 — Från sida har vi tillbaka lagt förslag om en parlamentarisk, bred och allsidig utredning om den framtida regionalpolitiken. Bl.a. handlar det om att särskilt belysa glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklingsmöjligheter. Även har pekat på behoven av att ytterligare analysera och utveckla åtgärdsförslag som rör gles- och landsbygdens förutsättningar att utvecklas. I samband med landsbygdsriksdagen i lovade även statsministern att en utredning skulle komma till stånd. har detta bekräftats genom beslut i samband med regeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd. Det är angeläget att utredningen kommer till stånd. Landsbygdsriksdagen, med mer än 1000 deltagare resulterade i ett sextiotal övergripande frågeställningar av stor betydelse för glesbygdens och landsbygdens överlevnad. Det är angeläget att utredningsdirektiven möjliggör medverkan från och andra direkt berörda aktörer, samt att utredningen behandlar de förslag till beslut som fattats av 1996 och landsbygdsriksdagar. Min fråga till näringsminister är: När kommer utredningsdirektiven att presenteras och när avses utredningen påbörja sitt arbete?
fr · GL11827 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen finns det anledning att upprepa frågeställningarna till miljöministern angående skyddet av strömsträckan vid Brunnsberg i . Det är med otålighet en, i det närmaste, enig befolkning i kommun , , vill ha besked av regeringen och miljöministern om ett skydd för strömsträckan i Brunnsberg. Vid tidigare frågetillfällen, både skriftligt och muntligt, har meddelats att beslut i ärendet skall tas så snart yttrande remissbehandlats. Detta är nu klart och har legat på regeringens bord, utan att något tycks hända. Kommunmedborgarna genom en folkomröstning, de politiska partierna lokalt och regionalt, kommunen, , och säger samfällt och tydligt nej till en utbyggnad. Man vill, med rätta, spara denna sista spillra av forna glans, till kommande generationer. Vad mer kan egentligen krävas för att beslut skall fattas? Respekten för den lokala demokratin kräver ett besked av regeringen och miljöministern! Min fråga till miljöministern är: Är miljöministern beredd att lämna besked om ett bevarande av strömsträckan vid Brunnsberg i ?
fr · GL11828 · 1998-01-01 00:00:00 — Flygräddningsberedskapen i norra har behandlats i . I försvarsutskottets betänkande 1994/95:FöU04 behandlades ett avsnitt gällande försvarets helikoptrar. I beslutet gav regeringen till känna att flygräddningsberedskapen skulle förbättras i norra . Eftersom berörda myndigheter inte följde beslut har jag påpekat detta i en interpellationsdebatt. Vidare har försvarsutskottet i ytterligare ett betänkande påpekat tidigare ställningstagande. Det är nu beslutat att flygräddningsberedskapen skall gälla hela landet, likväl har ingen förändring skett. fick jag kännedom om att berörda myndigheter tecknat avtal om räddningstjänsten som ytterligare försämrar en redan undermålig beredskap i norra . har flyttats från till , där beredskap finns dygnet runt. Däremot finns i endast beredskap när flottiljen har flygverksamhet. Det är otillfredsställande att Norr- och - en fjärdedel av landets yta - är i stort sett utan flygräddningsberedskap. Kallax är den trafikmässigt tredje största flygplatsen i landet med ca 900000 passagerare, handelssjöfart i ett antal hamnar samt färjeförbindelser med . Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att flygräddningsberedskapen skall förbättras i norra ?
fr · GL11829 · 1998-01-01 00:00:00 — var jag utomlands och besökte utlandssvenskarna i . Jag besökte Hem- och Skolaföreningar, samt svenska föreningar i , , , , och . Mitt syfte var att träffa utlandssvenskar och diskutera vilka problem och svårigheter som de möter i sina nya länder. Nästan alla jag träffade tog upp frågan om svenskundervisningen med mig. I dessa områden som jag var finns ca 400-500 svenska elever som får hemspråksundervisning (kompletterande svenskundervisning). De har tidigare fått /elev i ersättningsbelopp av svenska staten, men skall dessa ersättningsbelopp halveras. Effekten blir sannolikt att många barn mister möjligheten till svenskundervisning. Vi har ca 4000 elever i och i hela världen, och den enda möjligheten för dem att uppnå dessa kunskaper är den kompletterande svenskundervisningen. ger till alla invandrarbarn möjligheten att få sin hemspråksundervisning (/vecka). Jag undrar varför de svenska elever som bor utomlands inte kan få samma möjlighet som invandrarbarn i ? De borde också ha rätt till hemspråksundervisning. Min fråga till statsrådet är: Vad ämnar skolministern göra för att svenska elever i utlandet skall behålla "hemspråksbidraget oförändrat" så de får den kompletterande svenskundervisningen i den "svenska skolan"?
fr · GL1183 · 1998-01-01 00:00:00 — övervakar svenskt sjöterritorium vinter som sommar. Myndigheten har ett stort arbetsfält, allt som rör vårt sjöterritorium och allt som rör sig i detta område skall övervaka. när isen ligger nyttjas svävare och skotrar för att bevaka havsisarna. Regering och riksdag har bl.a. givit i uppdrag att utföra sjötrafikövervakning enligt LKP (lagen om medverkan i polisiär övervakning). Denna lag ger tjänstemän samma befogenheter som polisen har vid ingripande då det t.ex. gäller onykterhet till sjöss. Lagen reglerar också befogenheter vid kontroller av behörigheten då det gäller framförandet av fartyg och båtar. Den senaste vinterns alarmerande ökning av dödsolyckor, samt debatten om att skoterförare ofta är alkoholpåverkade när de är inblandade i olyckor med snöskotrar, föranleder att något görs åt situationen. har resurser att övervaka skotertrafiken på våra vinterisar, men de har inte de nödvändiga befogenheterna. Jag vill fråga justitieministern om hon är beredd att vidta åtgärder för att ge de nödvändiga befogenheterna för att kunna övervaka även skotertrafiken på våra vinterisar.
fr · GL11830 · 1998-01-01 00:00:00 — infördes med mycket kort varsel laxfiskestopp i . Med anledning härav har jag genom fått uppgift om vilka laxkvoter som länderna kring har tilldelats. Härav framgår att den svenska delen av EU-kvoten uppgår till 112662 laxar. kvot uppgår till 103928 laxar. Dessutom har tilldelats hela EU-kvoten i , vilken uppgår till 89540 laxar. har endast utnyttjat av sin kvot i . Den outnyttjade kvoten uppgår till 94172. har endast 139 laxar fiskats upp i . har , , , och endast utnyttjat av sin kvot i . har utnyttjat av sin kvot. Med hänsyn till att en mycket stor andel av kvoterna är outnyttjade synes det beslutade laxfiskestoppet för del vara förhastat. När det gäller tilldelningen av kvoter är det ju hur uppenbart som helst att är missgynnat i förhållande till framför allt . Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att öka den svenska andelen av den sammanlagda laxfiskekvoten i och så att den står i rimlig proportion till såväl den långa kuststräckan som förekommande laxfiskeverksamhet?
fr · GL11831 · 1998-01-01 00:00:00 — hade bara 80 personer lämnat sina arbeten till förmån för unga arbetslösa. Målsättningen har varit att betydligt fler, upp till 10000 äldre, skulle ta tillfället i akt och använda sig av generationsväxlingen. Trots de regeländringar som gjorts är det fortfarande väldigt få som ansökt om möjligheten till generationsväxling. Det finns väldigt många som är beredda att använda sig av den här möjligheten om t.ex. åldersgränsen sänks från till . Min fråga till arbetsmarknadsministern är följande: Avser ministern att vidta ytterligare regeländringar för att fler skall kunna ta del av generationsväxlingen?
fr · GL11832 · 1998-01-01 00:00:00 — I rappport nr 153 Skola-Arbetsliv redovisas att på samtliga program kommer av eleverna 3 att få den arbetsplatsförlagda utbildning som de i formell mening har rätt till på gymnasiet. Detta innebär att av eleverna 3 inte får arbetsplatsförlagd utbildning i den omfattning som gymnasieförordningen föreskriver. Arbetsplatserna/handledarna har uppgivit att de har större möjlighet att medverka än skolorna/utbildningarna har att genomföra APU upp till föreskriven nivå . Är skolministern beredd att vidta åtgärder för att se över verksamheten så att alla gymnasieelever kan få arbetsplatsförlagd utbildning?
fr · GL11833 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt proposition 1997/98:117 skulle arkitekt/designutbildningarna utvärderas. Utvärderingen skulle genomföras av vars kompetens bl.a. är utvärderingar. Regeringen fattade beslut om uppdraget. Enligt uppgifter har detta beslut inte nått och utvärderingsarbete har inte kunnat starta. Vilket i sig troligen innebär försening av den planerade förändringen av utbildningarna. När avser utbildningsministern ge uppdraget att starta utvärderingen av design/arkitektutbildningarna?
fr · GL11834 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns en kvinna på i som har till arbetsuppgift att hjälpa dem som avvisas från till rätta i . Vilken uppgift och bakgrund har denna kvinna och vilken skyldighet har hon att kontakta avvisade bosnienkroater och hjälpa dem om de får problem? Hur efter ankomsten kan de avvisade få stöd eller hjälp? Är det akut eller mer långsiktigt? Min fråga är: På vad sätt avser ministern att verka för att de avvisade bosnienkroaterna får såväl akut som långsiktig hjälp via i ?