frs · GM12682 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med utgångspunkt från den nya situation som uppstått efter att avskaffat beskattningen av vinster som ett företag i tar hem från utlandet. har vid det senaste årsskiftet genomfört två ändringar som innebär att har blivit än mer attraktivt som holdingbolagsland för utländska koncerner. De två ändringarna är dels att utdelning från utländska dotterbolag alltid kan tas emot skattefritt av ett danskt moderbolag (t.ex. ett holdingbolag), dels att någon kupongskatt inte tas ut när ett utländskt moderbolag tar emot utdelning från ett danskt dotterbolag (t.ex. ett holdingbolag). Detta innebär för en utländsk koncern med ett danskt holdingbolag att utdelning från tredje land kan slussas genom det danska bolaget vidare till det egentliga moderbolagets hemvistland utan några skattekonsekvenser i . är ett förhållandevis attraktivt holdingbolagsland på grund av framför allt två skäl. För det första är realisationsvinster på dotterbolagsaktier skattefria hos moderbolaget innehav. Detta är det allra viktigaste inslaget om ett land vill locka till sig utlandsägda holdingbolag. För det andra finns i vissa möjligheter att kvitta förluster i utländska koncernbolag mot vinster i danska koncernbolag. Den nya ordningen i innebär inte någon stor skillnad jämfört med vad som gällde tidigare. Huvudregeln var redan tidigare att utdelning från utländskt dotterbolag var skattefri hos ett danskt moderbolag - precis som fallet också är i . uppställdes emellertid vissa villkor för denna skattefrihet, också det i likhet med vad som gäller i , som innebar att utländska vinster som inte alls beskattats eller som beskattats lågt i utlandet inte kunde delas ut skattefritt till ett danskt moderbolag. Att ta bort kupongskatten på utdelning som ges till utländskt moderbolag innebär inte heller någon stor skillnad i förhållande till vad som tidigare gällde i och inte heller i förhållande till vad som gäller i . Enligt EU:s direktiv av den 23juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (90/435/EEG) gäller att någon källskatt inte får tas ut om det utländska moderbolaget är hemmahörande i en annan medlemsstat. I förhållande till viktigare länder utanför EU som tar emot mycket utdelning från eller lämnar mycket utdelning till har vi också lyckats uppnå bilaterala överenskommelser genom dubbelbeskattningsavtal som innebär att kupongskatt på denna typ av utdelning inte tas ut. Detta gäller exempelvis i förhållande till de nordiska länder som inte är medlemmar i , och (det sistnämnda följer av ett protokoll om ändring i dubbelbeskattningsavtalet med som undertecknades den 19februari men som ännu inte trätt i kraft). Det är inte entydigt att en attraktiv holdingbolagslagstiftning i ett land verkligen leder till några stora fördelar för landet i fråga i form av ökad sysselsättning eller tillväxt e.d. Ett holdingbolag har normalt inga egna anställda. Bolagets uppgift är att förvalta innehavet av dotterbolagsaktier och eventuella likvida medel som kan finnas i bolaget samt att hantera de utdelningsinkomster som kommer från dotterbolagen. I ett land som lyckas dra till sig många holdingbolagsetableringar (t.ex. ) skapas naturligtvis arbete för ett antal bolags- och skattejurister samt vissa styrelseledamöter. Så många andra arbetstillfällen är det knappast fråga om. Det finns också risker förknippade med långtgående skattefördelar för holdingbolag. I vissa fall har länder med sådana ordningar ådragit sig kritik från andra länder på grund av att holdingbolagsstrukturer ibland används i skatteundandragande syfte. Denna aspekt är särskilt viktig att beakta när utdelning kommer ifrån eller går till ett skatteparadis. Enligt min mening finns det emellertid en aspekt på den nya danska ordningen som skulle kunna innebära en mera påtaglig nackdel för . Avskaffandet av kupongskatten för utländska moderbolag är inte begränsat till de situationer då ett danskt holdingbolag delar ut vinstmedel. Alla typer av utlandsägda danska bolag omfattas av den nya ordningen, t.ex. rörelsedrivande bolag. Som ovan nämnts innebär även vårt system att kupongskatt inte tas ut i de allra flesta fall då ett utländskt moderbolag är mottagare av utdelningen. Det finns emellertid ett viktigt undantag, nämligen . Enligt vårt dubbelbeskattningsavtal med gäller att kupongskatt får tas ut av utdelningen. För en amerikansk koncern som avser att genomföra en investering någonstans i innebär de nya danska reglerna en konkurrensfördel för . Av bl.a. denna anledning aviserade regeringen vårproposition att i samband med budgetpropositionen föreslå att kupongskatten på näringsbetingade innehav skall avskaffas fr.o.m. den 1januari 2000. Regeringen skall därför återkomma med ett förslag till i denna del. Till skillnad från beskattar vi i reavinster på näringsbetingade aktier oavsett innehavstid. Denna beskattning ger upphov till flerledsbeskattning inom bolagssektorn, vilket inte är önskvärt. Anledningen till att vi likväl upprätthåller denna beskattning är att vi i frånvaro av den skulle öppna möjlighet för s.k. pengamaskinförfaranden. Skattepliktiga intäkter i skulle nämligen kunna transformeras till skattefria reavinster på andelar i företag i skatteparadis. Detta problem är kopplat till den skattemässiga behandlingen av utdelningar från utländska dotterbolag till svenska moderföretag. Problemområdet behandlas av utredningarna om vissa företagsskattefrågor och om vissa internationella företagsskattefrågor (dir. 1998:55 respektive 1998:74). Det är för tidigt att uttala sig om vad utredningarnas arbete kan leda till. har visat på en modell. Jag utgår ifrån att utredningarna analyserar det danska systemet och prövar om det finns anledning för att också införa en liknande ordning. Frågan om de skattemässiga förmåner som internationella holdingbolag åtnjuter i många länder är förenliga med EU:s uppförandekod på företagsskatteområdet är ännu inte slutligen prövad. Jag avvaktar resultatet av detta arbete. Vi har ännu inte kunnat konstatera några negativa konsekvenser för med anledning av den nya danska ordningen. Vi följer dock utvecklingen noga. Sammanfattningsvis anser jag inte att situationen har förändrats på något mer dramatiskt sätt genom den nya danska lagstiftningen. Jag är därför inte beredd att ta några ytterligare initiativ med anledning av den danska nyordningen utöver vad som redan aviserats ekonomiska vårproposition.