ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12640 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om psykologiska test skall ingå i den aviserade utredningen om arbetstagares och arbetssökandes integritet på arbetsmarknaden. Jag har i redovisat min avsikt att det görs en översyn av den personliga integriteten i arbetslivet. Jag har sagt att i översynen skall ingå frågan om drogtest i arbetet, men också att jag skall överväga att vidga översynen till även andra frågor som avser arbetstagarnas personliga integritet i arbetslivet, t.ex. när det gäller användningen av persondatorer, elektronisk post samt Internet i arbetet. Jag har även sagt att frågan om utdrag ur kriminalregister är en av de aspekter som kan komma med i arbetet. Arbetet med att utforma utredningsuppdraget pågår . För mig är det viktigt att inte utelämna något område där skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet kan vara allvarligt hotat. Det naturliga är också att det finns ett utrymme att i översynen kunna överväga även sådana integritetsfrågor som kommer fram under arbetets gång. Även de problem som tar upp kommer att beaktas i det nu pågående arbetet med att utforma utredningsuppdraget.
frs · GM12641 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förenkla utskänkningsreglerna för alkoholhaltiga drycker. har tillsatts med uppdrag att se över hur bl.a. alkohollagen tillämpas och huruvida erfarenheterna från tillämpningen visar att ändringar, förtydliganden eller tillägg behövs när det gäller t.ex. serveringsbestämmelserna. Jag kan inte nu föregripa utredningens ställningstaganden när det gäller att förenkla nuvarande regelverk. Som jag redan tidigare meddelat skall överlämna sitt slutbetänkande .
frs · GM12642 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder som i närtid, , kommer att möjliggöra en flyglinje Riga-Visby-Jönköping. har även tidigare frågat mig om jag tänker ta något initiativ för att förverkliga flyglinjen . Jag informerade då om att enligt Chicagokonventionen måste tillåta övriga ICAO-stater att flyga till om de uppfyller minimistandard när det gäller säkerhet. För inrikestrafik i kan vi däremot ställa högre krav. anser att svenska passagerare skall kunna förvänta sig samma höga standard inrikes oavsett vilket bolag man flyger med. Jag informerade även om att EU förhandlar med de central- och östeuropeiska länderna om ett gemensamt luftfartsområde. En av de frågor som diskuteras är möjligheten att flyga inrikes i ett annat land s.k. cabotage. När avtalet trätt i kraft och de central- och östeuropeiska länderna anpassat sig till kommer cabotage sannolikt att bli tillåtet inom hela området. är en av de stater som ligger främst i förhandlingarna om ett europeiskt luftfartsavtal. Ännu är inte medlem av JAA () vilket är ett krav för att avtalet skall kunna träda i kraft fullt ut.
frs · GM12643 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen har för avsikt att göra ett tillägg i §5 lagen om bostadstillägg till pensionärer som säger att ersättning enligt lag om ersättning till steriliserade i vissa fall inte skall räknas som årsinkomst. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som har ansvar för hälso- och sjukvårdsområdet och frågan har överlämnats till mig. Regeringen avlämnade proposition 1998/99:71 Ersättning av staten till steriliserade i vissa fall. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen och socialutskottet har i betänkande 1998/99:SoU13 tillstyrkt lagförlaget. antogs propositionen av . Avsikten med ersättningen är att ge de personer som drabbats en upprättelse och en gottgörelse från staten. Regeringen är medveten om att en sådan ersättning aldrig kan ersätta den enskilde för det lidande som denne fått utstå. Ersättningen, som är skattefri, kommer därför framför allt att få en symbolisk funktion. Regeringen är medveten om att denna ersättning, liksom alla andra ersättningar eller skadestånd, kan komma att få effekter vid beräkningen av vissa statliga och kommunala bidrag samt kommunala avgifter. Som bekant har frågan debatterats och många har hört av sig till . Regeringen har tagit intryck av detta och frågan bereds i i syfte att presentera ett förslag som innebär att ersättningen inte skall påverka storleken av statliga och kommunala förmåner och kommunala avgifter.
frs · GM12644 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att arbeta för att återställa en sänkning av regionala arbetsgivaravgiften för näringsidkare inom jord- och skogsbruk i . Nedsättning av socialavgifter medges i vissa näringsgrenar i stödområde 1 och i de nordliga delarna av stödområde 2. Syftet med stödformen är att kompensera företagen i inland för bestående konkurrensnackdelar i form av liten lokal marknad, gleshet, långa avstånd och ogynnsamt klimat. Lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter gäller t.o.m. . beslöt att jord- och skogsbruk, fr.o.m. den 1januari 1999, inte längre skulle vara berättigade till nedsättning. Bakgrunden var att utgifterna för stödformen successivt ökar eftersom nedsättningen är direkt knuten till företagens lönesummor. Utgifterna måste därför minskas för att rymmas inom tillgängliga budgetramar. För att på bästa sätt bidra till ekonomisk tillväxt ansåg därför att nedsättningen i första hand skall inriktas på verksamheter som vänder sig även mot andra marknader än de lokala, t.ex. industri- och tjänsteföretag med vidareförädling av varor och tjänster. Sådana företag ger även jämförelsevis fler arbetstillfällen för kvinnor. Stödformen är ännu inte godkänd av . Under pågående diskussioner med kommissionen har det framkommit att bl.a. näringsgrenen jordbruk inte kan godkännas som nedsättningsberättigad inom ramen för regional utveckling. För att stimulera utvecklingen av näringslivet i utsatta regioner har regeringen kommit överens med övriga medlemsländer i EU om att bl.a. inland skall erhålla högsta status inom ramen för genom att bli s.k. mål 1-område. Det innebär fortsatta möjligheter att kraftfullt stimulera näringslivet i bl.a. inland. Regeringen tar även andra grepp för att stimulera svensk ekonomi, t.ex. genom de regionala tillväxtavtal, som . bereds inom , och som även kommer att vara betydelsefulla för inland. Slutligen vill jag nämna att frågan om nedsättning av socialavgifter, förutom i diskussioner med , även kommer att behandlas av Utredningen om den framtida regionalpolitiken (N1999:01). Jag avser därför, , att inte ta något initiativ i frågan.
frs · GM12645 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra med och för män som försöker köpa prostituerade trots att det är förbjudet. Det arbete som bedrivs inom i är mycket intressant och viktigt eftersom det är det första projekt som vänder sig till män som köper sexuella tjänster. Jag tycker att det är betydelsefullt att fler sådana initiativ tas eftersom de utgör en viktig del i arbetet mot prostitutionen. Regeringen har tidigare avslagit en ansökan från om ekonomiskt stöd för deras fortsatta verksamhet. Min uppfattning är att denna typ av sociala stödinsatser i första hand är en angelägenhet för kommunen som då också kan ge stöd och hjälp i sådana här sammanhang. Kommunerna har också erhållit utökade statsbidrag för vård, omsorg och skola. Delar av dessa medel kan naturligtvis användas till stödinsatser till de män som behöver hjälp för att lösa sina problem.
frs · GM12646 · 1998-12-31 00:00:00 — ställer en fråga till mig som berör den senaste tidens utveckling i och de bakslag fredsprocessen drabbats av dels genom mordet på en framträdande ledare för , dels resultatet i folkomröstningen om regeringens reformpaket då de som röstade nej till genomförandet av flera av fredsavtalens reformer. Jag vill även hänvisa frågeställaren till utrikesministerns svar på fråga 1998/99:639 om utveckling i . undrar om utvecklingen i kommer att leda till en ändrad inriktning av det svenska utvecklingssamarbetet med landet. är engagerat i ett samarbete med i syfte att stödja landets fredsprocess och fredsavtalens genomförande. Fredsavtalen skrevs under i . Stödet är främst inriktat på insatser för att stärka rättsstaten, mänskliga rättigheter, lokal demokrati och det civila samhället. Stödet kanaliseras främst genom olika FN-organ. befinner sig just nu i en svår tid med motgångar i reformarbetet och ökat våld. Till detta skall läggas de skador som även drabbade i samband med orkanen framfart i . I detta läge är det internationella samfundets stöd för fredsprocessen och stärkandet av demokrati och mänskliga rättigheter viktigare . Det gäller naturligtvis också det svenska utvecklingssamarbetet. Det är bl.a. dessa frågor rörande återuppbyggnad och samhällsomvandling som kommer att diskuteras med den guatemalanska regeringen och representanter för det civila samhället under mötet med de centralamerikanska staterna i . Fredsprocessen fortskrider i , trots motgångarna, och den kommer att fortsatt stödja denna och alla dem som arbetar för fredsavtalens genomförande. Vi kommer också att fortsätta vårt samarbete med genom biståndet och någon ändrad inriktning av detta är inte aktuellt .
frs · GM12647 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om ministern är beredd att agera till stöd för Västerbyskolan i utifrån det nationella intresse som finns av att stärka insatserna för ekologisk odling. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Låt mig först framhålla att utbildning inom naturbruksprogrammet är mycket viktig såväl för ungdomar som intresserar sig för yrkesområdet som för . Regeringen har i olika sammanhang framfört betydelsen av att utvecklingen inriktas för ett hållbart ekologiskt samhälle. Däri ingår självklart även ett ekologiskt hållbart jordbruk. i är huvudman för som nämns i frågan och som enligt hotas av nedläggning. Varje kommun är enligt 5kap. skollagen (1985:1100) skyldig att erbjuda samtliga ungdomar i kommunen utbildning på nationella program i gymnasieskolan. Detta erbjudande kan avse utbildning i den egna gymnasieskolan, i en annan kommuns eller ett landstings gymnasieskola. Det ankommer på kommunen att bestämma om organisationen av sin gymnasieskola och genom samverkansavtal försäkra sig om att kunna leva upp till kravet att erbjuda ett allsidigt utbud av gymnasieskolans program. Eftersom detta är ett kommunalt ansvar är det inte möjligt för mig att vidta några åtgärder beträffande Västerbyskolan. Jag vill också nämna den möjlighet som införts fr.o.m. innevarande läsår för att utnämna en skola som miljöskola. För att få utmärkelsen krävs att elever och personal i skolan gemensamt arbetar för att undervisningen och verksamheten i övrigt är inriktad mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Skolan skall också arbeta för att alla elever och alla som arbetar i skolan kommer till insikt om vikten av en god arbetsmiljö och hälso- och friskvård. Skolan skall vidare uppfylla de ytterligare villkor i fråga om undervisning och verksamhet, arbetsmiljö, hälsoarbete och fysisk miljö som föreskriver för varje skolform. Denna möjlighet bör innebära att såväl alla elever som de som arbetar i en skola får en grundläggande kunskap och färdighet för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.
frs · GM12648 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att säkerställa fortsatta stöd till minröjningsverksamhet. Jag har , senast i en interpellationsdebatt med i den 18maj, framhållit att de utgiftsbegränsningar som vidtagits bl.a. för biståndet inte innebär en nedskärning. De pengar som inte kan betalas ut finns kvar i budgeten och kommer att kunna betalas ut . Regeringen beslutade den 12maj om dessa utgiftsbegränsningar och om hur dessa skall hanteras av Sida. I beslutet berördes inte särskilt stödet till minröjning. Det är således Sida som, i samråd med , har att göra eventuella omprioriteringar av utbetalningar . vet vi att Sidas profil inom minröjningsområdet snarare innebär en förstärkning av insatserna - på så sätt att Sida utvecklar sin kapacitet och kompetens för åtgärderna mot personminor. Sida har t.ex. anställt en särskild minsamordnare och man är i färd med att utarbeta tydligare riktlinjer för hur minverksamheten skall bli ännu effektivare - både vad gäller stödet till minröjning, stödet till minornas offer och till medvetandekampanjer för dem som hotas av minorna.
frs · GM12649 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att adoptivföräldrar skall erhålla pensionsrätt från den tidpunkt han eller hon tagit emot barnet. I det nya pensionssystemet får den som har vårdnaden om barn tillgodoräkna sig barnårsrätt. Eftersom det är knutet till vårdnaden gäller rätten även för dem som har adopterat barn. Denna rätt räknas, som skriver, redan från den tidpunkt föräldrarna tagit emot barnet i syfte att adoptera det och sålunda som regel innan adoptionen godkänts. Detta gäller dock fr.o.m. då det nya pensionssystemet trädde i kraft. Barnårsrätten gäller även för retroaktiv tid men av bl.a. administrativa skäl gäller för den retroaktiva tiden särskilda regler som i vissa avseenden skiljer sig från de som gäller . För den retroaktiva tiden gäller t.ex. att föräldern måste vara vårdnadshavare för att barnårsrätt skall finnas. Det innebär att barnårsrätt för retroaktiv tid finns först fr.o.m. när barnet är adopterat. Retroaktiva rättigheter ställer stora krav på administrationen för att kunna få fram och kontrollera uppgifter. Det har därför inte varit möjligt eller rimligt att ha precis samma regler för förfluten tid som för framtiden och det har därför gjorts en del förenklingar i de retroaktiva reglerna. Den fråga som tar upp är ett exempel på detta och där det saknas historiska data i folkbokföringen om adoptioner. Min bedömning är därför att det här är befogat med särregler.
frs · GM1265 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen avser att hantera remissen om och den proposition som aviserats. Bakgrunden till frågan är att uppfattat vissa besked från så att det skulle föreligga någon oklarhet om vilket statsråd som ansvarar för beredningen av ärendet. Jag vill svara att jag som nytillträtt statsråd noga ville försäkra mig om att det inte förelåg några formella hinder när det gäller mitt ansvar för den vidare beredningen av betänkande. Några sådana hinder har inte visat sig föreligga och den beredning av frågan som pågår inom leds därför av mig på sedvanligt sätt.
frs · GM12650 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera i ministerrådet för att kostnaderna för reklam via e-post inte läggs på konsumentsidan. Den snabba utvecklingen och användningen av elektroniskt förmedlade meddelanden är en viktig del i tillväxten och skapar många fördelar för både företag och konsumenter. Utvecklingen skapar också vissa problem som vi måste lösa genom både nationellt och internationellt samarbete. Ett av de problem som diskuteras är det som tas upp i frågan. Det att mottagaren av reklam via e-post drabbas av vissa kostnader då han/hon tar emot och läser oönskade meddelanden. finns det möjligheter för mottagaren att undvika dessa kostnader genom att mottagaren själv aktivt väljer om han/hon fortsättningsvis vill ta emot meddelanden från en specifik avsändare. Detta kan ske genom att mottagaren filtrerar sina meddelanden genom särskilda dataprogram. En annan möjlighet är att det marknadsförande företaget på sin hemsida eller i dess e-postmeddelande frågar mottagaren om han/hon fortsättningsvis vill eller inte vill ha reklam från företaget. Det senare alternativet grundar sig på branschöverenskommelser som tillämpas av de flesta seriösa företagen. Ett ytterligare alternativ som diskuteras inom EU är ett krav på att all reklam som sänds via e-post skall markeras med en särskild kod som identifierar meddelandet som reklam och från vilket företag som meddelandet kommer. På så sätt kan mottagaren välja om denne vill läsa meddelandet eller inte. Jag delar uppfattning att detta är oacceptabelt och kommer givetvis agera när frågan blir aktuell. Jag tror också att det är viktigt att uppmuntra arbetet för självreglering och formuleringen av standarder då det snabbast leder till en fungerande marknad. Det ger också konsumenterna större möjligheter att påverka utformningen av tjänster och kostnader. Om det emellertid visar sig att det inte leder till godtagbara lösningar får vi se över våra möjligheter att driva utvecklingen åt det håll vi önskar.
frs · GM12651 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för dem som studerar till naprapat och kiropraktor att få studiemedel. Yrkeskategorierna kiropraktorer och naprapater omfattas numera av bestämmelser om legitimation. Utbildningarna bedrivs i av de privata utbildningsanordnarna Naprapathögskolan och Stiftelsen . har, på uppdrag av regeringen, utrett om utbildning till kiropraktor och naprapat skulle kunna inordnas i den statliga högskolans verksamhet. lämnade sin rapport . Verkets bedömning är att det ännu inte är möjligt att inordna hela utbildningarna till kiropraktor och naprapat i den statliga högskolan. Regeringen beslutade att Naprapathögskolan och Stiftelsen skall stå under tillsyn t.o.m. utgången av december månad 2001. Skälen för regeringens beslut var att det är nödvändigt att staten har tillsyn över sådan utbildning, som enligt lag leder till legitimation. Studiestödsreglerna är utformade så att regeringen beslutar om vid vilka läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiestöd. Studerande vid statliga universitet och högskolor har rätt till studiestöd men även studerande vid utbildningar som bedrivs av enskilda utbildninganordnare kan under vissa förutsättningar bli berättigade till studiestöd. En förutsättning är att undervisningen i fråga uppfyller de kvalitetskrav som ställs för utbildningsnivån. Prövning om studiestöd skall ges görs bl.a. också mot bakgrund av utbildningens angelägenhet och de finansiella resurserna. Studerande vid de utbildningar som avses i frågan har inte rätt till studiemedel eftersom dessa förutsättningar inte föreligger. Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop 1998/99:100) aviserat en studiestödsproposition. Regeringen avser att i denna proposition bl.a. ta upp hanteringsordningen för studiestödsfrågor vad gäller utbildningar utanför det offentliga utbildningsväsendet och lämna förslag till beslutsordning för studiestöd.
frs · GM12652 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad som är avsikten med den dubbla lokaliseringen av verksamhet. Inledningsvis vill jag framhålla att det inte finns några planer på att flytta från och att det i finns en minst lika omfattande verksamhet som . Det pågår ett omfattande reformarbete inom domstolsväsendet. Arbetet syftar till att anpassa domstolsverksamheten till de krav som ställs till följd av att samhället blir mer komplext och ny teknik utvecklas. I budgetpropositionen gavs en mer tydlig roll i det fortsatta reformarbetet. skall ha en både drivande och stödjande roll och reformarbetet skall bedrivas i nära samverkan med domstolarna och domstolspersonalen. Den förändrade inriktningen av arbete medförde vissa organisationsförändringar. Dessa innebär att det nu under generaldirektören finns fyra enheter, nämligen Utvecklingsenheten, Personalenheten, Ekonomienheten och Serviceenheten. Inom ramen för den nya Utvecklingsenheten inrättades en utvecklingsgrupp som , när reformarbetet är i en intensiv fas, skall svara för de nära kontakterna med domstolarna och som därför har en betydelsefull roll. Som ett led i utvecklingsarbetet förlades också viss verksamhet till andra orter än . har lokaler i , och där flertalet av de som tjänstgör tillhör utvecklingsgruppen. Syftet med den geografiska spridningen är att skapa en flexibel organisation för att kunna driva utvecklingsarbetet vidare i alla delar av landet. Flera av de som är stationerade vid de övriga orterna tjänstgör emellertid vid olika tillfällen även i . Sammanfattningsvis är alltså syftet med etablering på andra orter än inte att splittra verket utan en utökning av dess verksamhet för att ge utvecklingsarbetet de bästa förutsättningarna att åstadkomma ett modernare domstolsväsende.
frs · GM12653 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av uppgifter från organisationen om att Nato använder multipelbomber i . Frågeställaren anför i sin fråga att oexploderade substridsdelar från dessa bomber kan ha samma verkan som antipersonella minor (truppminor). Truppminor är förbjudna enligt . En oexploderad bomb är enligt definitioner inte att betrakta som en truppmina. Det gör den naturligtvis inte mindre farlig: en blindgångare kan utgöra en fara för såväl militära förband som för civilbefolkning. Försvarsmakten följer utvecklingen på platser där deltar eller kan komma att delta med trupp. Den typ av uppgifter som frågeställaren tar upp är av vikt i den bedömning som fortlöpande sker. Vad gäller svensk personal i en eventuell fredsstyrka i Kosovo måste de först och främst ha sådan utbildning och utrustning att de har förutsättningar att klara av de hot som de kan möta. Vid organiseringen av snabbinsatsstyrkan SWERAP har ett bedömt minhot i ett insatsområde varit ett viktigt ingångsvärde. I styrkan ingår bl.a. en enhet för ammunitions- och minröjning. Jag anser mot bakgrund av det sagda att det inte föreligger något behov av ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GM12654 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag i EU avser att ta upp och skynda på ett ställningstagande om torvens framtida klassificering. Hon hänvisar till att det inom EU pågår ett klassificeringsprojekt som berör torv. Vad jag kan förstå avser de ett pågående standardiseringprojekt om biobränslen som drivs av . I projektet behandlas också torv utan att man för den skull tar ställning till om torv är ett biobränsle eller inte. Den kan inte påverka arbetet i detta projekt. Jag är inte beredd att nu ta ställning till om torven skall beskattas eller inte. Denna fråga får ingå i den pågående energiskatteöversynen.