frs · GN12195 · 1998-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:195 om ekonomisk balans mellan olika grupper har frågat mig vad jag avser att göra för att det ska bli balans mellan utgiftsposterna för olika grupper inom framför allt det sociala området. De äldres situation i samhället är en mycket viktig del i regeringens välfärdspolitik. Ett gemensamt ansvar för de äldre är en av hörnstenarna i ett solidariskt samhälle. Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Ekonomisk trygghet, inflytande och delaktighet samt tillgång till omsorg och vård av god kvalitet är viktiga faktorer för detta. Det är också angeläget att de äldres resurser i form av erfarenheter, kompetens och kunskaper i större utsträckning tas till vara inom olika samhällssektorer. Efter förslag från regeringen i Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) beslutade om nationella mål för äldrepolitiken. Målen omfattar de flesta samhällsområden och för att förverkliga dem krävs insatser inte bara av regering och riksdag, utan också av kommuner, landsting, myndigheter, näringsliv, arbetsmarknadens parter, organisationer och enskilda människor. En viktig uppgift är att förändra de negativa attityder till äldre och åldrande som finns i samhället. De äldres ekonomi är en viktig faktor för att kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Av en departementspromemoria framgår att pensionärerna som kollektiv har ökat sin inkomststandard under åren 1991@1996 som vissa pensionärer fick sänkt köpkraft . Det var därför mycket viktigt för regeringen att så snart statens ekonomi tillät genomföra förbättringar för de pensionärer som har det sämst ställt. upphörde därför minskningen av basbeloppet vid beräkningen av pensioner och prisbasbeloppet är helt värdesäkrat. kunde bostadstillägget för pensionärer () höjas från av den bidragsberättigade bostadskostnaden. Äldreomsorgen och äldrevården har genomgått stora förändringar. De stora huvudmannaskapsreformerna, ädelreformen (1992), handikappreformen (1994) och psykiatrireformen (1995) har genomförts. Den medicinska utvecklingen har inneburit att många sjukdomar kan behandlas med mindre påfrestning för patienterna. Det leder till att patienter i allt högre åldrar kan erhålla effektiv behandling t.ex. inom hjärtkirurgin och ortopedin. har vårdtiderna på sjukhus blivit allt kortare som antalet vårdtillfällen ökat. De äldres andel av planerad sjukvård, t.ex. operativa ingrepp, har t.o.m. ökat jämfört med andra grupper i befolkningen. Efter förslag från regeringen beslutade att hälso- och sjukvårdens bedömningar av vårdbehov och prioriteringar ska göras utifrån tre grundläggande principer: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Det innebär att det är en form av diskriminering och oförenligt med de etiska principerna att generellt låta behoven av åtgärder stå tillbaka enbart på grund av ålder. Delegationen för uppföljning av riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården följer noga effekterna av beslutet för de äldre. Inför konstaterar jag att situationen för de äldre i har förbättrats påtagligt . Det finns dock fortfarande behov av åtgärder som bidrar till att de äldre får bättre förutsättningar att leva ett självständigt liv med hög livskvalitet och att behov av vård och omsorg av god kvalitet tillgodoses. berör i sin fråga några angelägna områden. För att skapa förutsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken tillsatte regeringen därför en parlamentarisk äldreberedning. Regeringen kommer att återkomma till med förslag som berör de äldre. kan nämnas återstående delar av pensionsreformen och den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården. På kommer uppföljningen av arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken och den parlamentariska Äldreberedningens slutbetänkande att utgöra underlag för den framtida äldrepolitiken.