ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12568 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur beslut om lika konkurrensförutsättningar för en- och tvådagarstidningar kommer att effektueras. Som påpekas i frågan är en bibehållen mångfald på tidningsmarknaden viktig för ett demokratiskt samhälle. Presstödet är en förutsättning för att denna mångfald skall kunna bestå. För många tidningar som kommer ut med ett eller två nummer är behovet av presstöd stort. Dessa tidningar spelar en stor roll för den publicistiska mångfalden då de t.ex. ofta företräder en annan politisk hållning än den dominerande tidningen på en ort. Ett internt utredningsarbete pågår i med anledning av beslut att begära ändringar i reglerna om presstöd för fådagarstidningar. Vissa andra förändringar i presstödsförordningen övervägs också. De aktuella frågorna kommer att behandlas samlat i en promemoria. Ambitionen är att sända promemorian på remiss .
frs · GM12569 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förutom de planerade högskoleplatserna tilldelas minst 80 platser inom ramen för fristående kompletterande utbildningar så att skolans hävdvunna karaktär av gediget hantverksutbildningscentrum ej riskerar att gå förlorad. Stiftelsen har ansökt om tillstånd att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och design avseende utbildning som finns vid skolan. avstyrkte detta i sitt yttrande. är berett att ta ansvar för designutbildning på högskolenivå förlagd till . Därför anser regeringen att det bör ges möjlighet till att inom ramen för bedriva högskoleutbildning i . anser att Stiftelsen av egen kraft inte kan beviljas tillstånd att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och design. Regeringen har därför som en planeringsförutsättning i budgetpropositionen 1999 (prop. 1998/99:1) angivit att delar av verksamhet inom formgivning och design integreras med . Av de 1200 nya högskoleplatser som planeras tillföras universitet , är 60 beräknade inom designområdet och avsedda att förläggas till . Därefter har ytterligare tio högskoleplatser tillkommit i Dalslandspaketet. Detta innebär, som nämner i sin fråga, att ett antal årselevplatser vid omvandlas till högskoleplatser och att medel för ytterligare designutbildning tillförs . bedömning är att dess karaktär som hantverksutbildningscentrum skulle gå förlorad om deras åtagande som kompletterande skola är mindre än 80 årselevplatser. Med detta i åtanke kommer regeringen att överväga ytterligare medel för platser inom ramen för verksamhet som kompletterande skola. Regeringen avser att återkomma i frågan i budgetpropositionen för .
frs · GM1257 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att agera för att förändra avtalet med () så att reklam riktad till barn, för en cd-romskiva, i julkalendern förhindras. Enligt 23§ i SVT:s sändningstillstånd får SVT inte sända reklam. Förbudet omfattar dock inte sponsringsmeddelanden, reklam för egen programverksamhet, utbildningsmaterial eller andra liknande produkter med direkt anknytning till programmen. gäller, enligt 6kap. 4§ radio- och TV-lagen (1996:844), att program som inte är reklam inte på ett otillbörligt sätt får gynna kommersiella intressen. Som bekant har också ett särskilt förbud mot reklam i television som riktar sig direkt till barn . Som statsråd får jag inte ingripa i programföretagens verksamhet. Det är i stället och TV som i efterhand, på eget initiativ eller efter en anmälan, granskar om programföretag utövar sin sändningsrätt i enlighet med bestämmelserna i radio- och TV-lagen och tillståndsvillkoren. Regeringen har möjlighet att inför nästa tillståndsperiod föreslå förändringar av villkoren för SVT. Det är dock för tidigt att avgöra om den fråga som aktualiserat bör föranleda sådana förändringar.
frs · GM12571 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om jag avser att verka för förlängd giltighetstid för den s.k. 1,2%-regeln. 1,2%-regeln innebär att beskattningsmyndigheten på ansökan får medge att koldioxidskatt på bränslen, som förbrukats vid industriell framställning av andra mineraliska ämnen än metaller, inte överstiger 1,av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Regeln gäller inte för bränslen som beskattas som mineraloljeprodukter och inte heller för bränslen som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Det är främst företag inom cement- och kalkbranscherna som omfattas av nedsättningen. beslutade att avskaffa 1,2%-regeln. För att lindra övergången till en högre skattenivå och ge berörda företag en möjlighet att anpassa sig efter de nya reglerna, beslutades dock att regeln skulle fortsätta tillämpas . Den 1januari 2000 upphör övergångsregeln att gälla. pågår en genomgripande översyn av energibeskattningen inom en interdepartemental arbetsgrupp, Energiskattegruppen. Vidare pågår överläggningar med samtliga riksdagspartier om skattepolitikens framtida utformning. Dessa överläggningar är ännu inte avslutade. Det är inte uteslutet att 1,2%-regeln kommer att diskuteras. Jag anser att resultatet av det pågående arbete som redovisats ovan bör avvaktas innan jag är beredd att ta ställning till frågan om eventuellt förlängd giltighet för 1,2%-regeln.
frs · GM12572 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag har för planer på att göra de från till till en mer trafiksäker väg. säger sig ha hört att satsningen på en utbyggnad av väg 73, som ingår i den tioårsplan som har fattat beslut om, måste avbrytas på grund av att pengar stryps i tilläggsbudgeten. Den enda del av väg 73 som ingår i gällande plan för regional transportinfrastruktur i är infarten till . Dessa ombyggnadsarbeten är i full gång och påverkas inte av tilläggsbudgeten. Ombyggnad av vägar som inte är nationella stamvägar beslutas av i respektive län i samband med att fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur. pågår förberedelserna av arbetet med länsplanerna för . Att dessa planer måste inbegripa effektiva trafiksäkerhetsåtgärder för att uppnå uppsatta trafiksäkerhetsmål råder det ingen tvekan om. I vilken mån detta kommer att påverka prioriteringen av väg 73 mellan och i kommande plan är det dock ännu för tidigt att uttala sig om.
frs · GM12575 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig varför riksdagsbeslutet och tidsplanen för moped klass I inte följs. Frågan har ställts mot bakgrund av att trafikutskottet i samband med sin behandling av regeringens proposition Ny körkortslag m.m.(prop. 1997/98:124) anförde att regeringen möjligt borde återkomma till med förslag om dels behörighetsålder på för EU-mopeden, dels om utbildning och behörighetsbevis på grundval av de överväganden som redovisats i fyra motioner (bet. 1997/98:TU11). delade utskottets uppfattning i denna fråga och tillkännagav detta för regeringen. efter beslut påbörjades arbetet med att utarbeta ett förslag om förarbevis för moped klass I i enlighet med riktlinjer. Förslaget har därefter remissbehandlats och kommer efter lagrådsföredragning att överlämnas till .
frs · GM12576 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern hur ministern avser att verka för att stötta Kravgodkända naturbruksgymnasier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Låt mig först framhålla att utbildning inom naturbruksprogrammet är mycket viktig såväl för ungdomar som intresserar sig för yrkesområdet som för . Regeringen har i olika sammanhang framfört betydelsen av att utvecklingen inriktas för ett hållbart ekologiskt samhälle. Däri ingår självklart även ett ekologiskt hållbart jordbruk. är huvudman för som nämns i frågan och som enligt hotas av nedläggning. Det ankommer på kommunen att bestämma om organisationen av sin gymnasieskola. Jag är inte beredd att vidta några speciella åtgärder beträffande Västerbyskolan. Eftersom sökandeintresset till naturbruksprogrammet är stort känner jag inte någon oro för denna typ av utbildning men avser att följa utvecklingen. Jag vill också nämna den möjlighet som införts fr.o.m. innevarande läsår för att utnämna en skola som miljöskola. För att få utmärkelsen krävs att elever och personal i skolan gemensamt arbetar för att undervisningen och verksamheten i övrigt är inriktad mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Skolan skall också arbeta för att alla elever och alla som arbetar i skolan kommer till insikt om vikten av en god arbetsmiljö och hälso- och friskvård. Skolan skall vidare uppfylla de ytterligare villkor i fråga om undervisning och verksamhet, arbetsmiljö, hälsoarbete och fysisk miljö som föreskriver för varje skolform. Denna möjlighet bör innebära att alla såväl elever som de som arbetar i en skola får en grundläggande kunskap och färdighet för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.
frs · GM12577 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra internationella utbytesprogram med vid . Den svenska högskolan har ett omfattande internationellt samarbete på olika nivåer inom såväl forskning som grundutbildning. Detta samarbete sker dels i organiserade former genom samarbetsavtal, dels genom informella kontakter som bygger på gemensamma intressen. De ekonomiska förutsättningarna för högskolans internationella samarbete och utbyte får betecknas som goda. Högskolorna skall själva avsätta medel för detta. Därutöver ställer bl.a. Europeiska unionen avsevärda belopp till förfogande för utbyte och samarbete både inom unionen och med länder i bl.a. . har stipendier för samarbete och forskning och av högre utbildning och forskning (STINT) har betydande belopp för samarbete med lärosäten i bl.a. . Tillsammans med Sida förbereder ett utbytesprogram, benämnt Linneaus, som syftar till att förstärka samarbete med länder i , och . Jag ser det som mycket viktigt att högskolorna samarbetar med lärosäten i olika länder och regeringen har i sin Asienskrivelse betonat att samarbetet med behöver utvecklas. Jag bedömer att det finns tillräckliga resurser för ett sådant samarbete.
frs · GM12578 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera för en förändring av den nuvarande smittskyddslagen och övriga författningar som rör smittskyddet i enlighet med förslag. Den s.k. har till regeringen överlämnat betänkandet Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). Kommittén har haft i uppdrag att utvärdera det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen och övriga författningar som hör till smittskyddet. I uppdraget har ingått bl.a. att kartlägga och utvärdera olika åtgärder för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar. Kommittén har fäst särskild vikt vid bl.a. bestämmelserna om tvångsåtgärder och frågor kring rättssäkerheten för den enskilde. Betänkandet skall remissbehandlas och regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till . Regeringen kommer att ta ställning till förslag i propositionen.
frs · GM12579 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att företagen skall få sina varumärken skyddade inom en rimlig tid. Jag vill som svar på frågan hänvisa till det svar som jag gav i med anledning av en interpellation av där han frågade mig bl.a. vad regeringen avser att göra för att minska handläggningstiderna hos Varumärkesavdelningen vid .
frs · GM1258 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att fortsätta utbyggnaden av väg E6 genom norra till motorvägsstandard. har uppgifter om att regeringen har beslutat att skjuta fram byggstarten på genom norra med hänvisning till att man behöver mer pengar till trafiksäkerhetsarbetet inom nollvisionen. Låt mig först tydliggöra regeringens beslut. Regeringen fastställde den 11juni 1998 förslag till nationell väghållningsplan med vissa ändringar. Bl.a. gav regeringen i uppdrag att upprätta och genomföra en särskild trafiksäkerhetsplan . skall redovisa trafiksäkerhetsplanen till regeringen senast den 31december 1998. Ändringen innebär att trafiksäkerhetsåtgärder tidigareläggs och att vissa andra åtgärder i förslag därmed måste senareläggas. Bakgrunden till ändringen var att den positiva trend som vi haft bröts så att antalet dödade och skadade till följd av trafikolyckor återigen ökade. Regeringen bedömde därför att kraftfulla trafiksäkerhetsåtgärder som snabbt ger effekt måste vidtas för att trafiksäkerhetsmålet för skall kunna uppnås. I beslut om inriktning av infrastrukturinvesteringarna /97 fastslås att varje del av stamvägnätet skall byggas ut i den takt och ges den geometriska standard som är motiverad av trafikförhållandena på respektive del. I planförslag föreslås att väg E6 genom norra norr om skall byggas ut till fyrfältsväg. I enlighet med inriktningsbeslut fastställde regeringen inte denna målstandard, utan konstaterade att för varje objekt på bör pröva vilken standard som är motiverad av trafikförhållandena och andra omständigheter. Det finns alltså inget gällande beslut om att bygga ut E6 genom norra till motorväg. arbetar med trafiksäkerhetsplanen . När den är klar, alltså i början på 1999, kommer att presentera den anpassade versionen av nationell väghållningsplan. Det är därför ännu för tidigt att svara på vilka objekt som senarelagts för att möjliggöra att vi uppnår trafiksäkerhetsmålet för .
frs · GM12580 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen planerar en fortsättning på det lyckade projektet med industriella utvecklingscentra (IUC). I regeringens vårproposition (prop. 1998/99:100) anges bl.a. att det inom utgiftsområde 24 Näringsliv skall avsättas resurser för att säkerställa och utveckla tillgången på teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till små och medelstora företag. IUC-verksamheten utgör ett bland många instrument i detta sammanhang. Jag avser återkomma till IUC före utgången av juni.
frs · GM12581 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett kollektivavtal skall komma till stånd för dem som är anställda i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Regeringen har den 4mars 1999 till överlämnat en proposition med förslag till lag om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. I propositionen föreslås förbättringar av de regler och rutiner som tillämpas vid personskador. Förbättringarna omfattar både den som drabbas av en skada och dennes anhöriga. Vid dödsfall eller skada föreslås även vissa förbättringar av det ekonomiska skyddet. Det är min förhoppning att nu kan ta ställning till förslagen och att lagen kan träda i kraft den 1juli 1999. Efter beslut med anledning av propositionen avser jag att närmare pröva möjligheterna att låta parterna i kollektivavtal bestämma om löne- och anställningsförhållandena för utlandsstyrkans personal.
frs · GM12582 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska de problem som den kraftiga tillväxten av sälstammen förorsakar yrkesfisket i . Bestämmelser om bidrag och ersättning för skada av vilt samt om skyddsjakt finns i jaktförordningen (1987:905). Bidrag av statsmedel kan lämnas för att förebygga skada av vilt. Har vilt orsakat en skada kan ersättning dessutom lämnas, om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv skall svara för de kostnader som skadan föranleder. Bidraget till förebyggande av skada av vilt och ersättning för sådana skador har höjts för . Anslaget har höjts . En orsak till detta är de ökande skadorna av säl. Det är som fördelar medlen till länsstyrelserna. Verkets fördelning baserar sig i första hand på länens skadekostnader föregående år. beslutar därefter om bidrag eller ersättning i det enskilda fallet. Om björn, järv, lo, säl eller örn orsakar skador får ge tillstånd till jakt. får besluta om sådan jakt bl.a. för att förhindra allvarlig skada på fiske. En förutsättning för tillstånd till jakt är att det inte finns någon annan lämplig lösning och att jakten inte innebär att upprätthållandet av bevarandestatus försvåras. handlägger på central nivå frågor om ersättning för viltskador. Jag utgår därför från att verket har mycket god kunskap om sälskadorna samt utvecklingen av såväl skadorna som sälstammens storlek. Mot den bakgrunden förutsätter jag att fattar de beslut om skyddsjakt som behövs och som står i överensstämmelse med bestämmelserna i jaktförordningen. Jag ser således inte skäl att vidta några åtgärder vad gäller sälstammen och de skador som sälen åstadkommer.
frs · GM12583 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig jag räknar med att regeringen skall efterkomma begäran och framlägga en proposition om en ändring i 22§ lagen om anställningsskydd. Självklart skall regeringen utan dröjsmål verkställa uppdrag. Arbetet med att utforma ett förslag till lagändring börjar genast. Min ambition är att det skall bli ett väl avvägt lagförslag. Det är viktigt att lagändringen inte leder till negativa effekter för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Man måste därför enligt min mening låta arbetet ta . Innan regeringen kan lägga fram en proposition skall förslaget beredas i vanlig ordning. Detta innebär att propositionen kan vara färdig tidigast .
frs · GM12584 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag avser att redovisa vilka av Småföretagsdelegationens förslag som är genomförda. Arbetet med att ta fram åtgärder för att främja företagandet i landet pågår kontinuerligt. Regeringen har beslutat och lagt förslag om en rad åtgärder för att förbättra företagsklimatet för framför allt småföretagen. Många av åtgärderna är ett direkt resultat av de olika förslag som framkom i Småföretagsdelegationens rapport. Som exempel kan nämnas: krav på konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor kundundersökningen, som skall kartlägga hur olika myndigheter sköter sin information, service och tillgänglighet mot sina kunder, och som följs upp genom krav på myndigheterna i regleringsbreven förenklat uppgiftslämnande för företag genom skapandet av ett samordnat uppgiftskravsregister enklare registrering av företag begränsningar i uppgiftslämnandet till . Dessutom är en rad förslag under beredning, bl.a. vad gäller förenklade regler för redovisning och deklaration för egenföretagare. Som säkert känner till har gett regeringen i uppdrag att lämna en årlig redogörelse om regelförenklingsarbetet. I denna redogörelse skall en avstämning göras mot Småföretagsdelegationens samtliga förslag. Den första redogörelsen kommer, i enighet med riksdagsbeslutet, att lämnas i samband med budgetpropositionen för .
frs · GM12585 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om hon avser att vidta åtgärder för att minska handläggningstiderna vad gäller överklaganden i ärenden som rör arbetsskadeförsäkringen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag vill inledningsvis framhålla att åtgärder redan har vidtagits. Av tillgänglig statistik framgår exempelvis att antalet socialförsäkringsmål äldre än har minskat i länsrätterna och kammarrätterna vid en jämförelse . Denna minskning är en följd bl.a. av de punktinsatser som vissa domstolar har gjort beträffande äldre mål över huvud taget. Av statistiken framgår vidare att medianåldern på avgjorda socialförsäkringsmål i länsrätterna respektive kammarrätterna var . Det föreligger emellertid betydande skillnader mellan enskilda domstolar. Jag är av den uppfattningen att handläggningstiderna alltjämt är för långa samt att antalet ännu ej avgjorda mål äldre än är för stort. Arbetet kommer därför att fortsätta med att förkorta handläggningstiderna. Regeringen initierade en modernisering och reformering av domstolsväsendet i olika avseenden. Dessvärre har det visat sig vara svårt att få gehör för nödvändiga och övergripande reformer. Det gäller bl.a. reformer som i förlängningen skulle ha gagnat medborgarna genom exempelvis kortare handläggningstider. Regeringen har emellertid i budgetpropositionen prioriterat att ett mer flexibelt och effektivt domstolsväsende skall skapas genom reformer och rationaliseringar. Det handlar bl.a. om tydligare målstyrning, förändringar i domstolarnas inre organisation, samverkan mellan domstolar, kompetensutveckling och IT-stöd. Syftet med detta arbete, som redan har påbörjats, är att finna nya former för att kunna effektivisera och rationalisera domstolsarbetet. I denna del kan också nämnas att regeringens verksamhetsmål för domstolarna innevarande år är att medianåldern för avslutade socialförsäkringsmål skall vara i länsrätterna och i kammarrätterna. Regeringen har därtill givit en mer drivande men också stödjande roll i reformarbetet. Inom har det exempelvis inrättats en särskild utvecklingsgrupp. har också initierat ett projekt angående just handläggningstiderna av skattemål och socialförsäkringsmål i länsrätterna. Detta arbete, som leds av utvecklingsgruppen, har påbörjats .
frs · GM12586 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag som försvarsminister avser vidta för att kunna säkra en tillräcklig storlek på det framtida svenska ubåtsförsvaret samt ge besked till den svenska försvarsindustrin som möjliggör fortsatt deltagande i projekt . Försvarsmakten har, i samverkan med , till regeringen redovisat de materielprojekt som kräver att beslut om beställning fattas av myndigheten eller regeringen före den 1april respektive 15juni 1999 om inte projekten skall riskera att avbrytas. Ett av de materielprojekt som redovisats är ubåtsprojektet . Försvarsdepartementet har tillsammans med Försvarsmakten och påbörjat ett arbete med att försöka ordna ekonomiskt utrymme för de angelägna materielprojekten. Som en del i detta arbete har genomfört förhandlingar med berörd försvarsindustri, däribland . Vad gäller besked till försvarsindustrin om sådana materielprojekt är försvarsindustrin bl.a. genom dessa förhandlingar informerad om det ekonomiska läge som Försvarsmakten befinner sig i och delaktiga i processen att försöka ordna ekonomiskt utrymme för de redovisade angelägna, tidskritiska materielobjekten. Försvarsmakten har också fått i uppdrag att i enlighet med de uppgifter och förmågor som föreslagits i kontrollstationspropositionen senast den 19maj 1999 redovisa förslag till framtida inriktning av Försvarsmakten. Redovisningen av Försvarsmaktens framtida inriktning och resultatet av förhandlingarna med försvarsindustrin kommer att utgöra underlag för den materielplan som Försvarsmakten skall redovisa den 15juni 1999. Försvarsmakten skall dessutom den 15juni 1999 redovisa hur myndigheten tänker tillgodose aktuella behov, kopplade till de materielprojekt som Försvarsmakten inte har för avsikt att beställa inom den närmsta femårsperioden. Projekt , i likhet med andra materielprojekt, att bedömas utifrån dessa utgångspunkter. Jag kan inte föregripa denna process genom att nu uttala mig om enskilda materielprojekt.
frs · GM12588 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att ta initiativ för att lösa de problemställningar som uppstått av ett akut allt större hjälpbehov efter och utan att neddragningar på andra långsiktiga och planerade projekt skall slå olidligt hårt. Svaret är att sådana initiativ redan har tagits. Sida har lämnat ett förslag till handlingsplan för hantering av utgiftsbegränsningen för det bilaterala utvecklingssamarbetet . Vi diskuterar det med Sida just utifrån de utgångspunkter som anger. Regeringen kommer att ta beslut den 12maj om de övergripande prioriteringarna. Den grundläggande principen är att inom den givna ramen skapa utrymme för akuta behov, som en noggrann genomgång görs av alla utgiftsposter för att kunna senarelägga betalningar där det är möjligt utan att det får långsiktigt negativa konsekvenser. Som jag sade i mitt svar på fråga är det inte möjligt att helt undvika svåra beslut men jag kan försäkra att vi kommer att göra vårt yttersta för att undvika att nödlidande drabbas.