ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12600 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta liknande restriktioner för läkemedlet dextropropoxifen som har införts i och . Bakgrunden är de förgiftningsfall och den risk för beroende av preparatet som har konstaterats. är väl medvetet om problemen med dextropropoxifen vid felanvändning av läkemedlet. Vid användning enligt föreskrivna rekommendationer orsakar dextropropoxifen endast i sällsynta fall allvarliga biverkningar och är ett effektivt läkemedel för korttids- och långtidsbehandling av smärta av visst slag. Effekterna vid överdosering eller kombination med alkohol kan leda till bl.a. förgiftning eller påverka hjärtat. Dödsfall kan inträffa om patienten inte snabbt kommer under sjukhusvård. Av statistik från Giftinformationscentralen och framgår att preparatet är inblandat i 150-200 dödliga förgiftningar , oftast i kombination med alkohol. Huvuddelen av dödsfallen är bedömda som självmord eller misstänkta självmord. Mot bl.a. denna bakgrund har vid ett möte med inbjudna representanter för sjukvård- och skolhälsovård, experter inom missbruks- och suicidproblematik, berörda myndigheter samt tagit upp frågan om felanvändning av smärtstillande läkemedel. Vid ett öppet nationellt möte den 3maj sammanfattades de medicinska riskerna som finns vid behandling av mild till måttlig smärta samt diskuterades allmän smärtbehandling och effekt av aktuella läkemedel. Mötet resulterade i ett antal förslag till åtgärder, bl.a. att ytterligare se över rekommendationen för användning av dextropropoxifen och identifiera ytterligare riskgrupper för ofrivillig överdosering. Vidare skall ytterligare informationsåtgärder diskuteras som tydligare varningsmärkning samt införande av restriktioner i tillhandahållandet. och har enats om att skyndsamt lägga fram ett åtgärdsprogram. Målsättningen är, enligt , att få en mer korrekt och mer restriktiv användning av dextropropoxifen.
frs · GM12601 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att Kulturama skall få behålla nuvarande antal årselevplatser. Kulturama är en kompletterande skola och de flesta av skolans utbildningar uppfyller bestämmelserna i förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Skolan har rätt till studiestöd för 459 årselevplatser i dessa utbildningar. Några av skolans utbildningar uppfyller inte kraven i förordningen och berättigar därför inte till studiestöd. Beslut om statlig tillsyn och studiestöd för kompletterande skolor gäller i taget. Kulturama har statlig tillsyn och rätt till studiestöd t.o.m. utgången av juni . Skolan har därför ansökt om förnyad statlig tillsyn och studiestöd för eleverna. I sin ansökan har skolan anhållit om en utökning av antalet årselevplatser till 579. har i ett yttrande tillstyrkt statlig tillsyn och studiestöd för 15 utbildningar och avstyrkt för två utbildningar. föreslår också att utbildningarna tillsammans bör omfatta högst 390 årselevplatser med hänvisning till att behovet av utbildning med denna inriktning inte är större i regionen än att detta är tillräckligt. Jag är väl medveten om att Kulturama har haft en bekymmersam tid med att bygga upp verksamheten igen efter konkursen . Skolans utbildningar är värdefulla och spelar en viktig roll för ungdomar som tänkt sig en framtid inom kultursektorn. Att skolan har ett gott anseende visar också det faktum att cirka hälften av eleverna har sökt sig dit från andra delar av . Jag ser alltså positivt på skolans verksamhet. Ärendet bereds dock inom och jag kan inte föregripa ett regeringsbeslut i frågan.
frs · GM12602 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att beslut angående kompensation för den borttagna nioöringen skall kunna verkställas . De skillnader i energibeskattning mellan industrin och värmesektorn, som har funnits , har lett till behov av särskilda regler för fjärrvärmeleveranser till industrin. Den s.k. nioöringen, som infördes , innebar att fjärrvärmeföretag fick en kompensation på per KWh. Systemet kom dock att utnyttjas på ett sätt som inte var avsett, bl.a. genom att värmeproduktionen bröts ut från tillverkningsföretagen och lades i särskilda bolag. Kostnaderna för bidragen ökade mycket snabbt och den 1september 1996 avskaffades nioöringen och de gamla reglerna återinfördes. uttalade därvid att behovet av bibehållna konkurrensförutsättningar borde tillgodoses genom ett särskilt stöd (prop. 1995/96:198, bet. 1995/96: SkU31). Frågan har också behandlats vid senare tillfällen med anledning av motionsyrkanden. När skatteutskottet senast behandlade frågan med anledning av ett motionsyrkande (bet. 1998/99:SkU13) framfördes dock av utskottet att man delade uppfattningen inom att ett ställningstagande till frågan hur konkurrensproblemen för biobränslena skall lösas och vad som möjligen bör komma i stället för den slopade värmekompensationen (nioöringen) bör anstå till dess att den pågående översynen av energiskatterna har avslutats. De regler som gäller innebär att industrins skattesatser och nedsättningsregler tillämpas för energi som används i värmeverken för värmeleveranser till industrin. För fjärrvärmeföretag som har en stor andel industrikunder och använder en stor andel icke-beskattade bränslen, bl.a. biobränslen, innebär detta system en försämring jämfört med nioöringen. Det analysarbete som har genomförts i i syfte att finna en lösning på detta problem har visat att det, med nuvarande energiskattesystem, är komplicerat att få en heltäckande enkel lagstiftning som förhindrar missbruk. Möjligheterna att lösa nioöringsproblemet skulle vara större inom ramen för ett arbete med att finna en lösning på energiskatteproblematiken i stort. Jag kan därför instämma i skatteutskottets senaste uttalande i frågan, att den bör anstå till dess att den pågående översynen av energiskatterna har avslutats.
frs · GM12603 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det har getts direktiv för uppdraget att utarbeta ett förslag till hur upplåtelseformen ägarlägenheter skall regleras och om arbetet har påbörjats. tillkännagivande att ett förslag om ägarlägenheter bör tas fram beslutades . Ärendet bereds inom med inriktningen att direktiv till en utredning skall kunna beslutas .
frs · GM12604 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om när han avser att senast lägga fram ett förslag om ändring av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Regeringen avser - självklart - att utan dröjsmål verkställa uppdrag. Arbetet börjar genast. Lagändringen får dock inte leda till negativa effekter för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden och bör därför inte hastas fram. Detta är inte fråga om att regeringen avser att obstruera beslut, utan avsikten är att göra ett gott arbete och att följa gängse rutiner för ett lagstiftningsärende. De förslag som tas fram kommer att beredas i vanlig ordning. Som bekant anger regeringsformen krav på bl.a. att sammanslutningar och enskilda skall få yttra sig i den omfattning som behövs vid beredningen av regeringsärenden. Även reglerna om Lagrådet kommer att beaktas, i detta ärende som i alla andra. Jag upprepar därför gärna det svar jag den 5maj lämnade till partikollega : en proposition kan vara färdig tidigast .
frs · GM12605 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad näringsministern avser vidtaga för åtgärder för att skall ha bättre överlevnadsmöjligheter i en framtida mer utsatt konkurrenssituation. Frågan ställs mot bakgrund av att köper ASG. Därmed förväntas konkurrensen för komma att öka. Huvudinriktningen för fastställdes i samband med att bolagiserades. Huvudinriktningen är att erbjuda rikstäckande post- och kassaservice. Annan verksamhet än kärnverksamheten bedrivs endast under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka lönsamhet. Den huvudsakliga verksamheten bedrivs inom de tre affärsområdena Posten Brev, och . Sedan bolagiseringen av har förutsättningarna för Posten AB:s verksamhet förändrats, bl.a. genom ökad konkurrens inom brevrörelsen och på betalningsförmedlingsmarknaden. Allmänt gäller för statligt ägda företag att de skall arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. Dessa krav gäller även . Det viktigaste ansvar jag har såsom näringsminister och förvaltare av är att tillse att dess koncernstyrelse har en sådan sammansättning att den har förmåga att fatta beslut som utvecklar till ett effektivt företag med en god avkastning på kapitalet. Genom de förändringar i Posten som beslutades på den ordinarie bolagsstämman anser jag att styrelsen har fått en sådan sammansättning. Vidare är det viktigt för att bolaget medverkar i sådana strukturförändringar som förbättrar företagets långsiktiga position på marknaden och säkrar en god lönsamhet. En sådan strukturförändring som är aktuell är frågan om AB:s framtida verksamhetsinriktning och ägare. Ytterligare strukturförändringar kommer att bli aktuella framöver. Postens utveckling måste dock ske på sådant sätt att ny verksamhet kompletterar huvudinriktningen för , bidrar till att stärka koncernens lönsamhet samt att det sker under ett rimligt risktagande så att verksamheten inte bedrivs på bekostnad av Postens kärnverksamhet.
frs · GM12606 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att öka takten i det svenska mottagandet av Kosovoflyktingar till 1000 personer . I finns nu 238900 personer som fördrivits från Kosovo. Den 5maj meddelade den makedonska regeringen att man på nytt avsåg att stänga gränsen till för Kosovoflyktingar och att man endast kunde ta emot nya flyktingar i den mån motsvarande antal lämnar . Det är viktigt att gränserna kan hållas öppna och att flyende kan komma ut ur Kosovo. I tas flyktingarna emot och regeringen samverkar med humanitära organisationer och Nato för att mottagandet såväl hos enskilda familjer och i läger skall kunna fungera. I finns farhågor att den stora flyktingströmmen skall äventyra landets stabilitet genom att etniska motsättningar skärps. Den humanitära evakueringen samordnad av UNHCR gäller därför bara . överför nu 450-500 personer . Med dem som anländer blir det närmare 1400 personer av kvoten på upp till 5000 som överförts. För att förmå att hålla gränsen öppen vädjade UNHCR om att alla länder som erbjudit platser skall vinnlägga sig om en hög takt i överföringen. Denna vädjan har av regeringen överlämnats till för kännedom och eventuell åtgärd. En avgörande faktor för hur många som totalt kan lämna är UNHCR:s möjligheter att registrera flyktingarna från Kosovo och att lämna rekommendationer till enskilda länder. Bristande kapacitet hos UNHCR har varit en flaskhals. För att direkt bistå UNHCR har därför ställt fem tjänstemän från jämte en person med medicinsk kompetens till förfogande för registreringen. De reser ned till . Jag betraktar detta som en mycket viktig insats för att evakueringen till olika länder skall gå snabbare och därigenom ge ökat tillträde till för nya skyddsbehövande. Den väsentligaste uppgiften i den humanitära evakueringen är att öka den sammanlagda överföringstakten. Det är viktigt att överföringarna fungerar väl till alla länder som accepterat en kvot, t.ex. och , som också har börjat ta sin del av det gemensamma ansvar överföringarna utgör för att bistå flyktingarna och UNHCR. Om UNHCR så önskar är berett att ställa fler tjänstemän till förfogande.
frs · GM12607 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om vad regeringen ämnar vidta för åtgärder för att alla som tvångssteriliserats skall få ett ograverat ersättningsbelopp. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som har ansvar för hälso- och sjukvårdsområdet och frågan har överlämnats till mig. Regeringen avlämnade proposition 1998/99:71 Ersättning av staten till steriliserade i vissa fall. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen och har i betänkande 1998/99:SoU13 tillstyrkt lagförlaget. Propositionen kommer den 19maj 1999 att behandlas i .
frs · GM12608 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om han avser att ta initiativ till att förändra mervärdesskattereglerna på mat. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall besvara denna fråga. säger i sin fråga att han har svårt att förstå logiken i att restaurangtjänster beskattas medan livsmedel inklusive hämtmat beskattas med . För serveringstjänster gäller den generella mervärdesskattesatsen . Mervärdesskatten på livsmedel sänktes den 1januari 1996 från till . Anledningen till att mervärdesskatten på livsmedel sänktes var att man önskade kompensera särskilt utsatta grupper för de sänkningar av ersättningsnivåerna i trygghetssystemen som genomfördes från den 1januari 1996 (prop. 1994/95:150 Reviderad finansplan m.m.). En sänkning av skatten på serveringstjänster till motsvarande nivå kan beräknas medföra ett skattebortfall på . En budgetförsvagning av den storleksordningen skulle få negativa effekter för angelägna satsningar inom andra områden. Det kan vidare konstateras att medlemsländerna enligt EG-reglerna har rätt att tillämpa reducerade skattesatser på vissa uppräknade varor och tjänster, däribland livsmedel. Serveringstjänster finns inte med i uppräkningen. Av den anledningen höjde skattesatsen för serveringstjänster från till i samband med inträdet i den europeiska gemenskapen. Jag avser således inte att vidta några åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GM12609 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kommande avtal mellan staten och SVT skall innehålla förbud mot konkurrenshämmande affärsuppgörelser. Våra svenska public service-företag är självständiga aktiebolag. I beslut om riktlinjer för public service-verksamheten 1997-2001 (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) slås fast att företagens programverksamhet, liksom tidigare, skall bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika intresseorganisationer och andra maktgrupper i samhället. Verksamheten regleras ytterst av yttrandefrihetsgrundlagen och radio- och TV-lagen (1996:844) men också av de sändningstillstånd som meddelas av regeringen. Dessutom beslutar regeringen om anslagsvillkor i samband med medelstilldelningen till programföretagen. Dessa villkor reglerar vissa ekonomiska och organisatoriska frågor samt ger vägledning för företagens redovisning till staten. Sändningstillstånd och anslagsvillkor har sedan den 1januari 1997 ersatt den tidigare ordningen med avtal mellan staten och programföretagen. Staten har valt att formulera public service-uppdraget i relativt allmänna termer. Det följer av programföretagens oberoende ställning gentemot regering och riksdag och bolagens rätt att själva utforma sin verksamhet. Det är och ledning som ansvarar för att verksamheten planeras, genomförs och utvecklas i enlighet med svensk lagstiftning samt tillstånds- och anslagsvillkor. och TV har sedan till uppgift att i efterhand granska om programföretagen utövar sin sändningsrätt i enlighet med de bestämmelser som finns i radio- och TV-lagen och sändningstillstånden. Regeringen har självfallet möjlighet att inför nästa tillståndsperiod se över behovet av förändringar av villkoren för . I detta sammanhang kommer naturligtvis de erfarenheter som gjorts under den nuvarande tillståndsperioden att beaktas.
frs · GM1261 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att uteblivna pensionsersättningar inte lägger hinder i vägen för yrkesverksamma att bli nämndemän i tingsrätt eller länsrätt. fråga grundar sig på att han fått information att det inte skulle betalas avgifter till pensionssystemet på nämndemännens ersättningar. Den information fått är felaktig. På nämndemännens ersättningar betalas sedvanliga sociala avgifter som bl.a. ligger till grund för framtida pensionsutbetalningar. Svaret på frågan blir att jag inte kommer att vidta några åtgärder eftersom ersättningen är pensionsgrundande.
frs · GM12610 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig varför den aviserade propositionen i anledning av betänkande Straffansvarets gränser (SOU 1996:185) inte kommer att läggas i vår. ställer sin fråga mot bakgrund av den s.k. Lindomeproblematiken. Dagens lagstiftning innebär att var och en som deltar i ett brott kan straffas alltefter sin grad av medverkan. Detta förutsätter självfallet att det är bevisat att vederbörande verkligen har medverkat i den brottsliga gärningen. Utgångspunkten för bedömningen är det stränga beviskrav som bör gälla i brottmål. Beviskravet är ett uttryck för den vikt vi fäster vid rättssäkerheten. Det är endast i de fall där det utom rimligt tvivel kan fastställas att den åtalade är skyldig till brottet som han eller hon skall dömas. I Lindomefallet gick det inte att fastställa utom rimligt tvivel vem som begått brottet. För att i liknande fall kunna uppnå tillräcklig bevisning är det väsentligt att förundersökningen sker på ett omsorgsfullt sätt bl.a. genom noggranna brottsplatsundersökningar. Riksåklagaren har, mot bakgrund bl.a. av Lindomefallet, meddelat närmare rekommendationer och förslag när det gäller hur förundersökningar skall bedrivas och hur åtal i brottsutredningar rörande grova våldsbrott med flera inblandade skall utformas. har bl.a. belyst Lindomeproblematiken. Utredningens slutsats är att de straffrättsliga och straffprocessuella regler som gäller motsvarar de krav som man kan ställa i en rättsstat. Enligt utredningen finns det inte anledning att föreslå någon lagändring till följd av det inträffade. Utredningen framhåller i stället vikten av att stora ansträngningar görs för att säkra bevisning i fall som och hänvisar i det sammanhanget särskilt till Riksåklagarens ovan nämnda rekommendationer. Utredningens betänkande innehåller således inte något förslag till lagändring som skulle kunna "lösa" Lindomeproblematiken. Däremot innehåller betänkandet några förslag som kan vara av betydelse vid liknande situationer. De förslagen hänför sig bl.a. till ett utvidgat ansvar för underlåtenhet att avslöja eller hindra brott och om ett straffrättsligt ansvar för underlåtenhet att bistå nödställd. Huvuddelen av utredningens förslag utgörs emellertid av en lagteknisk och systematisk genomgång av vissa centrala straffrättsliga frågor, bl.a. medverkansansvaret. Denna genomgång har inte någon bäring på Lindomeproblematiken. Förslagen avser dock för straffrätten mycket betydelsefulla bestämmelser och de kräver därför noggranna överväganden. Dessa måste få ta den tid som är nödvändig men jag hoppas att kunna få presentera ett förslag .
frs · GM12611 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag avser att göra för att klarlägga vilka ersättningsregler som gäller när markägares skog drabbas av insektsangrepp som ursprungligen härrör från intilliggande naturreservat. Eftersom jag är ansvarig för naturvården inom regeringen besvarar jag frågan från ett naturvårdsperspektiv. Det är glädjande att är nöjd med de avsevärda budgetförstärkningar som har gjorts när det gäller inköp av mark för naturvårdsändamål. Frågan som jag uppfattar den behandlar två situationer, nämligen dels frågan om ersättning för insektsangrepp till markägare på intilliggande mark, dels frågan om ersättning till markägare inom blivande reservat för eventuella framtida skadeståndsanspråk som kan riktas mot dem. Jag har uppfattat fråga som en fråga om tillämpning av ersättningsbestämmelserna i samband med bildande av naturreservat. Tillämpning av lagstiftning kan jag inte uttala mig om. Det är en fråga för myndigheterna. Vad jag allmänt kan säga är att det för fastighetsägare eller andra rättsinnehavare finns möjlighet att erhålla ersättning om ett beslut om naturreservat innebär att deras mark tas i anspråk eller att en pågående markanvändning avsevärt försvåras. De närmare förutsättningarna för ersättning anges i 31kap. De innebär bl.a. att intrånget skall vara ekonomiskt beräkningsbart och att det fordras ett orsakssamband mellan ingreppet och skadan. Bedömningen av begreppet pågående markanvändning och vad som utgör adekvat orsakssamband måste göras från fall till fall. Enligt 29§ skogsvårdslagen (1979:429) får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om åtgärder som behövs för att bekämpa insektshärjning eller för att motverka uppkomsten av yngelhärdar av skadeinsekter i skog. är den myndighet som utfärdar föreskrifter på detta område. Föreskrifterna om insektsbekämpning gäller dock inte om bekämpningen skulle skada naturmiljön i ett biotopskyddsområde eller om sådan bekämpning strider mot föreskrifter eller skötselplan för ett naturreservat. Det är markägaren som har ansvaret för att sådana åtgärder vidtas.
frs · GM12612 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att den svenska skärgården skall ges förutsättningar att erhålla strukturfondsstöd med ett vidgat skärgårdsbegrepp innebärande inkludering av landfasta stödjepunkter. är ett viktigt instrument för den regionala utvecklingen i . Skärgårdarna har under innevarande programperiod fått del av detta stöd. Den fråga tar upp hänger samman med avgränsningen av de nya mål2-områdena i , som bl.a. rör landsbygdsområden. Efter det att de nya strukturfondsförordningarna slutligt fastställts kommer Europeiska kommissionen att inbjuda medlemsstaterna att inkomma med förslag till mål2-områden. I den nya strukturfondsförordningen anges olika kriterier som skall uppfyllas för att ett område skall kunna ingå i mål2. På analyseras hur dessa kriterier faller ut för svensk del. Till detta kommer givetvis att vi måste göra en samlad bedömning av de regionalpolitiska problemens svårighetsgrad och olika områdens behov av stöd. För dagen är det därför för tidigt att kommentera enskilda regioners förutsättningar att ingå i mål2. Jag har förståelse för önskan om ett vidgat skärgårdsbegrepp. vill jag nämna att - även om vårt förhandlingsresultat på strukturfondsområdet blev bra - utrymmet för nya mål2-områden är något mindre än dagens mål2 och 5b. Eftersom alla dagens målområden har förväntningar om en fortsättning, som många nya områden önskar komma med, måste en samlad bedömning göras så att de mest utsatta områdena prioriteras.