ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11445 · 1998-01-01 00:00:00 — Arbetslösheten är stor och ett stort problem är att få in människor på arbetsmarknaden på riktiga jobb. I har vi länge pläderat för införandet av friår, både som motioner och i debatter, som arbetsmarknadsministern är väl medveten om. har som frikommun kunnat införa friår. Försöket har varit mycket lyckat. Friåret innebär att en arbetslös går in med avtalsenlig lön i stället för en anställd, som tar tjänstledigt och då får en del av a-kassan eller av de s.k. fria medlen. Friåret har inga undanträngningseffekter och i den privata sektorn har det lett till fasta jobb efter att ha vikarierat och just nu är 52 ungdomar födda eller senare inne på ett sådant här friårsvikariat. Min fråga till ministern är: Avser ministern att agera kraftfullt för att många fler kommuner skall kunna införa friår, speciellt nu när skall få bli en frizon?
fr · GL11446 · 1998-01-01 00:00:00 — I slutsatserna i Metalls rapport framgår det bl.a. att kompetensförsörjningen är ett av de problem som leder till att underleverantörer kan ha svårt att vara uthålliga vad avser såväl produkt- som produktionsutveckling. Outsourcing leder därför tyvärr till att jobb tenderar att lämna landet. Eftersom dessa underleverantörer ofta finns utanför de tre storstadsregionerna har de små och medelstora högskolorna en avgörande betydelse för dessa företags kompetensförsörjning. Eftersom de statsfinansiella effekterna kan bli betydande vid en fortsatt sådan utveckling vill jag särskilt rikta denna fråga till statsministern. Min fråga till statsministern: Avser statsministern göra en statsfinansiell bedömning avseende de mindre och medelstora högskolornas ökade resursbehov med anledning av de avknoppade produktionsenheternas behov av kompetenshöjning för att långsiktigt kunna utvecklas?
fr · GL11447 · 1998-01-01 00:00:00 — Många småföretagare anlitar bokföringsbyråer och revisionsbyråer för att komplettera den kompetens som finns inom företaget. läggs stor möda på att utarbeta företagets deklaration. Ett problem är att deklarationsblanketterna skickas ut först , vilket ger bokföringsbyråerna en anhopning av arbete . Om företagen fick blanketterna tidigare skulle byråerna kunna utföra sin uppgift och man hade då möjlighet att mera noggrant utföra det nödvändiga arbete som en inkomstdeklaration utgör. Därför vill jag fråga skatteministern om han är villig att medverka till att företagen får sina deklarationsblanketter tidigare än vad som är fallet.
fr · GL11448 · 1998-01-01 00:00:00 — Den internationellt spridda tidningen har skrivit att uppgörelsen om att avveckla kommer att få "långtgående konsekvenser för energiintensiva tillverkningsindustri". Redan en höjning av produktionsskatten på el med ett par öre som regeringen genomdrev 1996 fick som direkt följd att elintensiva företag som och Aluminium varslade över hundra anställda om uppsägning. säger sju socialdemokratiska kommunalråd på DNDebatt att skatten hotar framtiden för deras kommuner. Min fråga till näringsministern är: Vad avser näringsministern göra för att inte den elintensiva industrins konkurrenskraft skall försämras till följd av regeringens energi- och skattepolitik?
fr · GL11449 · 1998-01-01 00:00:00 — Från den 1januari 1998 gäller en regel som med vissa förbehåll gör det möjligt för anställda att utan förmånsskatt låna en hemdator som tillhör arbetsgivaren. Skatteministern beskrev i samband med beslutet detta som "en signal till företagen att ökade datorkunskaper är viktiga för alla anställda". meddelar () att "anskaffning av datorer för de anställdas privata bruk inte anses utgöra ett förvärv av verksamheten". Därmed försvinner företagens möjligheter att göra sedvanligt momsavdrag och priset för datorerna ökar i ett slag , detta var inte något som lagstiftaren förutsåg. Omkring 1 miljon hemdatorer skulle enligt tidigare beräkningar komma att säljas och en fjärdedel skulle kunna tillskrivas de nya reglerna för förmånsbeskattning. Sannolikt kommer, om RSV:s besked får gälla, dessa beräkningar på skam. Vilka åtgärder avser skatteministern, med tanke på sina tidigare uttalanden om en signal om att datorkunskaper är viktiga för alla anställda, att vidta med anledning av det inträffade?
fr · GL1145 · 1998-01-01 00:00:00 — I har varit tvungen att betala tillbaks som tagits i pant för att säkerställa återväxtåtgärder efter kalavverkning. Panten togs i beslag eftersom ägaren gjort sig känd som s.k. skogsklippare och det fanns risk att nödvändiga skogsvårdsåtgärder inte skulle vidtas. Efter avverkning har fastigheten bytt ägare och då finns med dagens lagstiftning inga möjligheter att hålla kvar pengarna, som en garanti för att återväxtåtgärder skall komma till stånd. Jag vill nu fråga näringsministern om han är beredd att se över lagstiftningen för att förhindra skövling av skog.
fr · GL11450 · 1998-01-01 00:00:00 — Grunden för demokrati är insyn och offentlighet. Det finns naturligtvis tillfällen då de olika departementen behöver bjuda på representation. Men det är viktigt att vilka som bjuds och varför är en offentlig handling. Enligt så döljs systematiskt vilka som bjuds in på restaurang genom att föra separata deltagarförteckningar som hemligstämplas. representation får därför hård kritik av de egna revisorerna, som sällan kan tyda initialer eller förkortningar på deltagarlistorna. Uppgifter om vilka som bjudits och syftet med representationen skrivs på ett papper som förvaras separat "av sekretesskäl". Det är naturligtvis oacceptabelt. Avser statsministern verka för att deltagarförteckningar avseende representation m.m. blir offentliga handlingar?
fr · GL11451 · 1998-01-01 00:00:00 — När den fasta förbindelsen mellan och står färdig finns det goda möjligheter att vidareutveckla som en dynamisk och expansiv region som lockar högteknologiska företag från hela världen. En viktig förutsättning är att man i de två länderna harmoniserar sina regler för t.ex. arbetsmarknad, fastigheter, kollektivtrafik, utbildning och beskattning. De lokala politikernas samarbetsorgan, , har slit fått den danska regeringen att tillsätta ett särskilt arbetsutskott som skall titta på harmoniseringsfrågorna. När kan vi vänta oss ett motsvarande initiativ från ?
fr · GL11452 · 1998-01-01 00:00:00 — I den muntliga frågestunden den 29januari 1998 uppgav statsministern att han ej mottagit något brev från den f.d. amerikanske presidenten , där denne ber att ställa sig bakom ett moratorium angående vapenexport till i allmänhet och JAS-plan till i synnerhet. Jag har fått bekräftelse på att har mottagit detta brev, undertecknat av 41 statschefer eller f.d. statschefer. Bland dem återfinns exempelvis , förste demokratiskt valde president efter diktaturperioden. Med anledning av detta vill jag upprepa min fråga till statsministern: Säger den nej till stödet för moratorium för vapenexport till och ?
fr · GL11453 · 1998-01-01 00:00:00 — hade jag hjälp av en snickare med att lägga om delar av taket på mitt hus. En del av denna kostnad är avdragsgill mot skatten genom det s.k. ROT-avdraget. när våren kommer annonseras på olika sätt av företagare som erbjuder olika typer av tjänster. Det kan gälla t.ex. lokalvård, vårbruk i trädgård eller fönsterrengöring. Dessa företagare kan inte på samma sätt som snickaren ställa i utsikt någon form av skattesubvention. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att olika tjänster i hemmet skall få en ur skattesynpunkt likvärdig behandling?
fr · GL11454 · 1998-01-01 00:00:00 — Överbefälhavaren har lagt fram sina besparingsförslag. vidtar en politisk process när regeringen skall behandla förslagen. Försvarsministern bör ändra i förslaget så att forskning och utvecklingsförmåga i försvarsindustrin säkras. I annat fall dömer socialdemokraterna bl.a. att dö sotdöden. och försvarsindustrin behöver en kritisk kunskapsmassa för att vara intressanta partner i internationellt samarbete. Stoppas viktiga forsknings- och utvecklingsprojekt försvinner småningom kunskapen. och andra svenska försvarsindustriföretag stängs ute från internationell samverkan. Försvarsindustrin har stått för en viktig del av svensk, högteknologisk utveckling. Denna har i sin tur gett spin-off-effekter i övrigt näringsliv. Det socialdemokratiska försvarsbeslutet har redan havererat, inte minst vad gäller förutsättningarna för försvarsindustrin, och möjligheterna att klara anpassning och återtagande. Nödstopp löser inte försvarets problem. Vi begär nu att arbetet med ett nytt försvarsbeslut inleds, med sikte på att ett sådant skall vara klart . Vi moderater varnade för att försvarsbeslutets inriktning skulle ge svåra problem för och försvarsindustrin. Tyvärr har farhågorna nu börjat besannas. Ansvaret för den nu uppkomna situationen i bär socialdemokraterna och i synnerhet den tidigare försvarsministern . Vad avser försvarsministern göra för att tillse att förutsättningar för försvarsindustrins kritiska kunskapsmassa bevaras?
fr · GL11455 · 1998-01-01 00:00:00 — Svensk läkemedelsindustri har stor brist på läkemedelskemister och forskare. För inte så länge sedan aviserade ett behov av minst 500 kemister. stoppades planerna på en ny apotekarutbildning i . Företaget (f.d. Apoteksbolaget) har helt slutat med läkemedelstillverkning ute på apoteken, men man har fortfarande ett tusental apotekare anställda. Apotekens nyckeluppgifter är nu att se till att rätt medicinförpackningar utlämnas till patienterna. Samt tydligen att - från huvudkontoret - till utländsk industri sälja uppgifter hämtade ur det statligt beslutade patient- och receptregistret. Råd till förskrivande läkare sker via rekommendationer från lokala läkemedelskommittéer. Dessa såväl som läkarna får information från såväl. (som står för den statliga prövningen av läkemedel, men finansieras av avgifter från industrin), från (som är ett vinstgivande distributionsbolag, på väg att konkurrensutsättas) och från läkemedelsindustrin. Objektiviteten i informationen har därför ibland ifrågasatts. En översyn av de delar av verksamheterna som staten är direkt involverad i skulle kunna underlätta industrins svåra rekryteringssituation. Är regeringen beredd att medverka till en sådan översyn?
fr · GL11456 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt tidningsuppgifter den 16februari 1998 är det återigen aktuellt med provborrningar efter olja i . Eftersom svenska västkustfiskare fiskar i de aktuella områdena är det av stor vikt att samråd äger rum mellan , och för att belysa konsekvenser för havsmiljö, fisket och fartygstrafiken. Min fråga till miljöminister är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att tillvarata svenska intressen i samband med eventuella provborrningar efter olja i ?
fr · GL11457 · 1998-01-01 00:00:00 — Överbefälhavaren presenterade i går sina förslag till neddragningar av försvarets kostnader. I förslaget ingår dramatiska minskningar på försvarsmateriel vad gäller anskaffningar och utvecklingsprojekt. Om förslaget genomförs innebär det ett dråpslag för verksamheten vid framför allt inom där ett stort antal jobb hotas. Att senarelägga viktiga utvecklingsprojekt äventyrar förmågan att upprätthålla kompetensen inom utvecklingsavdelningarna. Likaså hotar det möjligheterna att delta i samarbetsprojekt med utländsk försvarsindustri. Pågående utvecklingsprojekt och samarbete med utländsk försvarsindustri är av avgörande betydelse för den svenska försvarsindustrins framtid. Vilka åtgärder kommer försvarsministern att vidta för att säkra utvecklingskraften och samarbetsmöjligheterna för svensk försvarsindustri?
fr · GL11458 · 1998-01-01 00:00:00 — har en mycket viktig uppgift i vårt samhälle då det gäller att skydda liv och egendom. Personalen är ofta bra utbildad medan det är sämre på materialsidan. Anmärkningsvärt är t.ex. att mycket gammal brandslang är i bruk inom räddningstjänsten. Dagens s.k. offensivsläckning är inte garanterad effektiv om materialet är allt för ålderstiget. Trots fastslagen standard genom den s.k. SIS-märkningen och dess krav på minsta standard. a. till uppgift att testa olika slangfabrikat för ett SIS godkännande. Prov lämnas in en gång . Ändå är det påfallande många fabrikat som kommer ut på svensk marknad som enligt standard är undermålig. En problem som kan bli följden är att slangkopplingen är svår att applicera vid omkoppling. Det blir höga tryckförluster och mindre vatten som släpps fram. Särskilt viktigt är det att veta vilket tryck en slang kan tåla. a. därför att i många utrustningar ingår mobil tryckförhöjare, som innebär att påfrestningen blir mycket stor. Det borde utfärdas en enkel och tydlig rekommendation. En möjlighet skulle vara att SP får i uppgift att testa olika slangfabrikat för ett SIS godkännande. Det är bl a viktigt att när en EU-norm för brandslang formas att säkerheten hävdas och kraven fastslås. Kunskap och tillämpning om sådana frågor bör tydligare slås fast. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsministern. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att höja säkerheten på brandbekämpningsmateriel i bruk?
fr · GL11459 · 1998-01-01 00:00:00 — Tjänstesektorn är till skillnad från andra sektorer i samhällsekonomin arbetsintensiv. Just därför är den sektorn mer känslig än andra för den totala lönekostnaden. Det gör att den här branschen till skillnad från många andra lider mest av det höga skattetrycket. Många jobb blir helt enkel inte av därför att kostnaden är för hög. Det är särskilt allvarligt eftersom denna bransch är den del av arbetsmarknaden som är mest expansiv. Vi vet också att denna sektor i många avseenden domineras av kvinnor - också vad avser eget företagande. Vi har i fortfarande en låg andel kvinnligt företagande i förhållande till andra länder. En bidragande orsak är att tjänstesektorn i inte har fått de möjligheter som avreglering, privatisering och sänkta skatter ger. erkänner också skatteministern att de höga skatterna är ett hinder för att tjänstesektorn skall kunna växa. Vid en pressträff i sade skatteministern enligt TT "att sänka momsen är ett ganska bra sätt att stimulera tjänstesektorn". Med den insikt som skatteministern numera har om skatternas betydelse för tillkomsten av nya riktiga jobb i nya och växande företag, vilka skatter har regeringen för avsikt att sänka för att åstadkomma den expansion av tjänstesektorn som är i sådant stort behov av?
fr · GL1146 · 1998-01-01 00:00:00 — har sagt att han kan tänka sig att börja behovspröva inte bara räntebidragen utan också ränteavdragen för landets villaägare. Tanken är så undermålig att den knappt har tagits på allvar i debatten, men genom sitt uttalande skapade bostadsministern en genuin osäkerhet om förutsättningarna för familjer att bygga eller köpa villa. Förverkligas ministerns hugskott så slår det undan benen för tusentals svenska familjers ekonomi. Vilka skall förlora avdragsrätten, enligt bostadsministern? Vart skall inkomstgränsen gå vid behovsprövning? Bara tanken att ännu fler svenskar genom skattehöjningar skulle tvingas från hus och hem är oacceptabel. Redan bostadsministerns utspel gör det omöjligt för människor att veta om de har ekonomiska möjligheter att köpa hus eller inte. För många är villaköpet den största affär man gör i livet. Ju större osäkerheten är om ekonomin, desto färre kommer att våga bygga eller köpa hus. Få svenskar har ekonomiskt utrymme i sin privatekonomi för i oförutsedda kostnadshöjningar. Avser regeringen ta bort ränteavdragen för villaägarna?
fr · GL11460 · 1998-01-01 00:00:00 — I föds ca 200 barn med cp-skada, cerebral pares. Två tredjedelar av alla cp-skadade barn är helt normalbegåvade. En tredjedel av de cp-skadade barnen går i särskola. har - inte minst tack vare filmaren engagemang och insatser - Move and Walk-metoden bekantgjorts för cp-skadade och deras föräldrar. I bl.a. finns numera ett Move and som alltså använder sig av den ungerska Petömetoden. Det är imponerande och uppmuntrande att se med vilken energi föräldrar där engagerar sig för sina barn. Uppenbart torde vara, att barn som fått beskedet att de inte skulle kunna lära sig gå med hjälp av konduktiv träning efter ganska klarar av detta. I enbart några få landsting erhåller man remiss till de tre Move and som finns i vårt land. En månads träning kostar ca . Det kan knappast te sig rimligt att föräldrar utsätts för en så olikartad ekonomisk behandling, och det bör självfallet dessutom påpekas att alternativet till behandling vid ett Move and - landstings ordinarie habilitering - ingalunda är kostnadsfri för samhället. Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för att ekonomiskt jämställa olika rehabiliteringsformer för handikappade?
fr · GL11461 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister (senast ändrad 1997:997), som trädde i kraft den 1juli 1991, infördes möjlighet att på begäran av enskild registrera också en särskild postadress, dvs. annan postadress än folkbokföringsadress, i de lokala folkbokföringsregistren hos skattemyndigheterna (prop. 1990/91:53, s.39). Åtgärden motiverades då med postala effektivitetsskäl. Den särskilda postadressen aviseras, i förekommande fall, till de myndigheter som hämtar adressändringar m.m. från . Genom det statliga person- och adressregistret (SPAR) aviseras därefter företag och organisationer, bl.a. banker och försäkringsbolag, om ett urval ändringar i folkbokföringen, särskilt adressändringar. Denna möjlighet går att missbruka på så sätt att bedragare anmäler en särskild postadress (postbox) till skattemyndigheten i annans namn och utnyttjar den nya postadressen bl.a. för att vittja annans värdepost. Ett sådant fall är polisanmält och föremål för rättsliga åtgärder. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att detta upprepas?
fr · GL11462 · 1998-01-01 00:00:00 — Maedi-visna är en smygande sjukdom hos får. Den kan sägas ha likheter med galna ko-sjukan så till vida att den kan förekomma mer eller mindre dolt. Sjukdomen går inte att bota och djuren kan inte bilda immunitet mot den. När symtomen bryter ut dör djuren . Gutefår klassas som en utrotningshotad ras, sprider sig maedi-visna inom populationen hotas därmed hela rasen. Trots det ges inte stöd för att lokalisera smittan i de små besättningarna. Eftersom ägarna till dessa ofta byter avelsdjur med varandra, innebär denna brist en uppenbar risk. Min fråga till jordbruksministern är följande: Avser jordbruksministern att vidta åtgärder så att lokaliseringen av smittan kan ske oavsett besättningens storlek?
fr · GL11463 · 1998-01-01 00:00:00 — De kemikalier som används vid oljeborrningen sprids med strömmarna över stora havsområden. En del når det ekologiskt känsliga och därmed även den svenska . släpper oljeborrningen ut delvis giftiga kemikalier ut i vattnet. Användningen av kemikalier vid de exploaterade oljefälten har ökat kraftigt . Ingen vet med säkerhet hur kemikaliernas samlade långtidsverkan inverkar på djur och växter i havsmiljön. Den norska mittenregeringen har lovat att avvärja hotet mot som kommer från oljeverksamhet. visar det sig att riskerar att utsättas för ytterligare fara. I både och finns starka krafter som arbetar för att fullfölja tidigare planer på nya oljeprospekteringar. Bl.a. har socialdemokratiska stortingssuppleanten startat en kampanj för utökad oljeverksamhet i . Regeringen i riskerar att bli överkörd av en majoritet av och Höyre i . I så fall är nya hot mot den redan tungt miljön i fiskevattnen på ett faktum. Med anledning av detta vill jag därför fråga miljöministern: På vilket sätt avser regeringen agera för att minska kemikalieutsläppen vid oljeborrning med anledning av de ånyo resta krav på prospekteringar efter olja och gas i västra ?
fr · GL11464 · 1998-01-01 00:00:00 — Utveckling av länen och bevarande av ett öppet och levande landskap är frågor som ligger nära. En regional balans med möjlighet till arbetstillfällen och företagande även i glesare befolkade delar ser vi som ett självklart mål. Odling av senap på har en lång kulturhistorisk bakgrund som går tillbaka till 1800-talet. Senapsodlingen kan få regional betydelse för och ge sysselsättning för lantbruksföretagare. Odlande av senap är unikt inom EU, som utan gotländsk och inomeuropeisk produktion behöver importera från . Det vore mycket välkommet att uppnå stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken i EU för utvecklande av den regionalt och kulturellt betydelsefulla senapsodlingen. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stödja senapsodling på ?
fr · GL11465 · 1998-01-01 00:00:00 — , och hela 1986, erbjöds låntagare att mot en premie på frivilligt återbetala sin studieskuld. Sammanlagt utnyttjade 29522 personer erbjudandet. Enligt CSN uppgår studielånsstocken till ca . Om erbjudandet upprepades skulle staten tjäna fram om så av låntagarna utnyttjade erbjudandet. Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga utbildningsministern: Är utbildningsministern beredd att ge CSN i uppdrag att liksom 1983 och 1986 ge möjlighet att mot en bonus på medge förtida återbetalning av studielån?
fr · GL11466 · 1998-01-01 00:00:00 — Utvecklingen av drivmedel för fordon är en av de viktigaste politiska frågorna för att klimatkonventionens sänkta koldioxidmål skall kunna uppfyllas. vill satsa stort på järnvägen. Men det behövs också en reell omställning av bilismen. För att kunna ställa om krävs ett skattesystem som gynnar miljövänliga energislag, så att satsningen på fordonskonstruktioner med andra drivmedel får en möjlighet att överleva ekonomiskt. Jag tänker på fordon som drivs på vätgas. De är ekologiskt hållbara och borde befrias från eventuella pålagor som hindrar utvecklingen av dessa fordon och drivmedel. Undantag från den generella skattesatsen bör inte enbart ske på kort sikt utan utsträckt i tiden, beroende på att drivmedlet tagits fram på ett miljövänligt sätt och utsläppen är nära noll. Min fråga till miljöministern är: Avser ministern att agera för att vätgasen blir skattebefriad på lång sikt?
fr · GL11467 · 1998-01-01 00:00:00 — råder näst intill laglöshet när det gäller förarbevis för snöskoter. Det beslut om krav på traktorkörkort för att få köra skoter som fattade kan av lagtekniska skäl inte följas fullt ut. På grund av ett misstag i trafikbrottslagen kan den som kör snöskoter utan traktorkort inte bötfällas. Polisen kan endast hindra den som inte uppfyller lagen att köra vidare, men brottet kan inte leda till påföljd. Detta är allvarligt att riksdagsbeslutet på detta sätt delvis blir satt ur spel. Ännu allvarligare är det att införandet av ett obligatoriskt förarbevis för terrängskoter, som också var en del av beslut dröjer. Trots att snöskoterklubbarnas organisation , som har utbildat närmare 50000 personer i ett frivilligt förarbevis för snöskoter är beredda att ta på sig detta. Det har gått beslutade om en utredning om en särskild förarlicens för terrängskoter Min fråga till kommunikationsministern är: När kommer ett beslut om obligatoriskt förarbevis för terrängskoter?
fr · GL11468 · 1998-01-01 00:00:00 — I fjällänen upplåts statens mark ovan odlingsgränsen för älgjakt. Upplåtelsesystemen ser olika ut i de olika länen både vad gäller vem som får jaga och i vilken omfattning jakten får ske. I t.ex. förekommer s.k. dubbelregistrering, dvs. två jaktlag har rätt att jaga på samma område. Något som både ökar risken för vådaskott och leder till konflikter. Dubbelregistrering förekommer inte i och . Det är olyckligt att det inte finns gemensamma riktlinjer för jakt på statens mark. har utarbetet riktlinjer vad gäller jakt inom naturreservat, nationalparker och andra områden som förvaltas av verket, men någon sådan policy finns inte inom och de områden som ansvarar för. Min fråga gäller om jordbruksministern är beredd att verka för att utarbetar en policy för jaktupplåtelser på statens mark ovan odlingsgränsen.
fr · GL11469 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har kommit till min kännedom att en kvinnlig företagare med änkepension får sin pension minskad därför att momsskatteskuld som insatts på konto för vidare betalning vid momsdeklaration räknas med i förmögenheten. Detta är naturligtvis helt orimligt! Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att ovanstående missförhållande rättas till?