ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12323 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att ta för att påverka besluten om Volvos eventuella försäljning på ett för sysselsättning och miljö bra sätt. Jag vill börja med att klargöra att regeringen varken kan eller bör ingripa i den här typen av affärer. Strukturaffärer mellan företag över nationsgränserna är ett naturligt inslag i en internationaliserad ekonomi. I en så hårt konkurrensutsatt bransch som bilindustrin, som kännetecknas av en mycket stor överkapacitet, kan de t.o.m. vara ett villkor för långsiktig överlevnad. för i sin fråga fram miljöaspekter. Jag vill med anledning av det framhålla att en av de viktigaste faktorerna bakom agerande är de stora utvecklingskostnader som följer av samhällets och kundernas krav på miljövänligare teknik. Biltillverkarna står inför teknologiska utmaningar av stora mått, där helt nya typer av drivsystem utvecklas. Den svenska bilindustrin har inte masstillverkarnas volymer att slå ut utvecklingskostnaderna på och kan därför ha mycket att vinna på att söka samarbete med andra tillverkare. får i och med försäljningen tillgång till Fords betydande forsknings- och utvecklingsorganisation, liksom dess omfattande återförsäljarnät. Det är min bedömning att framtidsutsikter härigenom kan stärkas. Sysselsättning är en annan av frågeställningar. Här vill jag poängtera att en förändring av ägarskapet inte är likställt med utflytt och förlust av arbetstillfällen. Jag är av uppfattningen att ett globalt företags resurser i det kortare perspektivet kan komma att bli avgörande för utveckling. För att vi även på skall kunna behålla en långsiktigt livskraftig bilindustri, som även har sin lednings- och forskningsmässiga bas kvar i , måste staten se till att det allmänna företagsklimatet är så bra att dessa funktioner stannar kvar i landet. Ur sysselsättningssynpunkt är det också av avgörande betydelse att underleverantörsindustrins konkurrenskraft stärks. Regeringen har tagit en rad initiativ för att förbättra företagsklimatet och utreder ytterligare andra. En kunskapsbaserad tillväxt ställer krav på utbildningssatsningar, näringslivsrelaterad FoU, teknikspridning och system för kompetensutveckling i arbetslivet. Konkurrenskraftiga skatter och förenklingar för småföretag är andra avgörande faktorer. Vidare måste kunna uppvisa stabila makroekonomiska förhållanden för att kunna åtnjuta marknadens förtroende och bibehålla dagens låga räntenivåer. De svenska storföretagen har länge utgjort kärnan i den svenska industrisysselsättningen. har en mycket liten hemmamarknad, varför dessa internationella företags tillväxt länge ägt rum främst utomlands. Som en följd av den processen minskar relativa betydelse för storföretagen. Vi bör därför också inrikta oss på att skapa förutsättningar för att få till stånd en tillväxt underifrån, där nya arbetstillfällen kan skapas.
frs · GM12324 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som näringsministern är beredd att vidta för att säkerställa trafiken till . Bakgrunden till frågan är att det långsiktiga ansvaret för färjetrafiken mellan fastlandet och i Kvarken utanför är oklart. Enligt vad jag har erfarit beslutade att färjeleden ut till inte längre skulle vara en allmän färjeled. har dock fortsatt att driva denna färjeled som allmän. har på nytt beslutat att utreda förutsättningarna för färjeledens framtida klassificering. Detta arbete omfattar även en diskussion med kommun om hur ansvaret för driften av färjeleden skall fördelas. utredningsarbete beräknas bli klart . Utredningen sker på initiativ av och jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder i syfte att föregripa resultatet av detta arbete.
frs · GM12328 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att uppnå en rättvis fördelning av högskoleplatser till västra delen av . har beslutat om en utbyggnad av den högre utbildningen med 68000 nya permanenta platser . Regeringens förslag till fördelning för har lämnats i budgetpropositionen 1999. Denna expansion av den högre utbildningen innebär framför allt en satsning på de mindre och medelstora högskolorna. har också tanken att åtminstone en högskola skall lokaliseras till varje län fullbordats i och med att Högskolan på fick ställning som självständig högskola den 1juli 1998. Satsningen på de mindre och medelstora högskolorna betyder att utbildningskapaciteten i regioner utanför universitetslänen stärkts kraftigt. Tillgängligheten till högskoleutbildning i alla delar av landet har varit en viktig grund för regeringens förslag till fördelning av de nya platserna men bakom förslaget ligger också många andra överväganden. Jag vill också framhålla att olika mått ger olika resultat. Procentsatserna påverkas av hur man avgränsar regioner och vilka mått man använder - andelen högskolenybörjare, andelen registrerade studenter, andelen helårsstudenter, andelen examinerade eller andelen högutbildade i området. Förekomsten av utbildningar som endast finns inom en region försvårar också jämförelsen. Om man jämför fördelningen av platser med fördelningen av befolkningen har såväl en västregion som en öst- och mittregion och en sydregion en något lägre andel än vad som motiveras genom befolkningsfördelningen. Endast nordregionen har en högre andel. Inte heller fördelningen av de 68000 nya platserna stämmer helt med befolkningsfördelningen. Vid fördelningen av högskoleplatser på olika högskolor är den regionala fördelningen en viktig faktor. I utbildningsstatistik redovisas bl.a. den regionala fördelningen. En blick på en tabell över antalet registrerade studenter per tusen invånare och per län /97 visar på stora skillnader mellan länen. Här är det fyra län som toppar listan, nämligen län, , samt . Tyngdpunkten ligger således kring de stora universitetsorterna. Exempel på andra grunder än befolkningsfördelningen för regeringens förslag till fördelning av högskoleplatser är bedömningar av högskolornas möjligheter till snabb expansion med tyngdpunkten på de prioriterade utbildningsområdena teknik och naturvetenskap. Vidare ryms inom satsningen uppbyggnaden av tre nya högskolor nämligen Högskolan på , och . Enligt regeringens bedömning har det varit viktigt att ge de nya högskolorna goda förutsättningar för den framtida verksamheten. Alla högskolor är nationella och rekryterar studenter från hela landet men regionala hänsyn bör enligt min uppfattning även vara en viktig utgångspunkt för fördelningen av högskoleplatser. Högskolan har haft och kommer att ha en central roll i den regionala utvecklingen. Härtill kommer att en ökad tillgänglighet bidrar till minskad social snedrekrytering.
frs · GM12329 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det pågår något arbete inom som syftar till att lösa problem som har att göra med den nationella medfinansieringen i EU-projekt med inriktning mot den byggda miljön och stadsplanering. Jag instämmer i bedömning att ett aktivt svenskt deltagande i EU:s forskningsprogram är en värdefull plattform för att både föra ut och att nyttiggöra kunskaper, men också att få ett effektivare utnyttjande och en samordning av forskningsresurser. Erfarenheterna från det fjärde ramprogrammet talar för att svenska forskare och företag varit framgångsrika vad gäller fördelningen av medel. av högre utbildning och forskning, STINT, har under det fjärde ramprogrammet svarat för medfinansiering av projekt vid universitet och högskolor till ett belopp motsvarande ca310 . Stiftelsen har beslutat att också övergångsvis i det femte ramprogrammet svara för viss medfinansiering av EU-projekt. EU:s femte ramprogram för forskning, som inletts, sträcker sig fram t.o.m. . I det femte ramprogrammet berörs miljöfrågor främst i ett av fyra tematiska delprogram, Uthållig tillväxt och konkurrenskraft. Ett nyckelområde inom detta delprogram är "Framtidens stad" som tar sikte på att främja forskning för en hållbar utveckling i städer och tätorter, att förbättra livskvalitet samt främja ett effektivare utnyttjande av energi och resurser i den byggda miljön. Denna satsning på forskning och utveckling kring den byggda miljön har ingen direkt motsvarighet i tidigare forskningsprogram, utan markerar en delvis ny inriktning för EU:s forskningssamarbete. och har på regeringens uppdrag fortlöpande medverkat i utarbetandet av de svenska ståndpunkterna under förhandlingarna om EU:s ramprogram, bl.a. i syfte att gynna ett framtida svenskt deltagande. Frågan om den nationella medfinansieringen av EU-projekt har bl.a. uppmärksammats i slutbetänkandet från den forskningspolitiska kommittén, Forskning 2000, som f.n. bereds i . Jag kommer att följa denna fråga med stor uppmärksamhet, så att angelägna forskningsinsatser om hållbar utveckling av den byggda miljön kan genomföras. Regeringen återkommer till denna fråga i den proposition som kommer att avlämnas med anledning av kommitténs förslag.
frs · GM12330 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att snabbt se över reglerna för reavinstbeskattning av långa fastighetsinnehav. Bakgrunden till den ställda frågan är den tidsbegränsade övergångsregel om reavinstbeskattning av fastigheter som infördes vid 1990/skattereform och som upphör att gälla i och med utgång. Den skattskyldige kan välja mellan att tillämpa övergångsregeln eller den huvudregel som annars gäller. Övergångsregeln innebär att vinsten får beräknas enligt äldre reavinstregler. Dessa innehåller bestämmelser om bl.a. indexuppräkning och vid långa innehav kan dessa regler leda till lägre skatt än den nominella vinstberäkningsmetod som skall tillämpas enligt huvudregeln. fråga tar alltså sikte på det förhållandet att detta alternativ inte längre står de skattskyldiga till buds efter nästa årsskifte. Frågan bereds i och jag är därför inte beredd att för dagen redovisa något ställningstagande från min sida.
frs · GM12331 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka till en utvidgning av arbetsmiljölagen till att omfatta även barn . Arbetarskyddsstyrelsen har utarbetat föreskrifter om arbetsmiljön i förskola och fritidshem. I dessa föreskrifter framgår bl.a. att lokalerna skall vara så anpassade till arbete med barn att olycksfallsrisker motverkas. har i sin redovisning (dnr 98:2232) av ett regeringsuppdrag att effektivisera sitt samarbete med i frågor som gäller skolans fysiska och psykosociala arbetsmiljö, bedömt att det finns anledning att göra en genomgång av gällande lagstiftning. I propositionen Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. (1997/98:94) aviserade regeringen ett initiativ till en samlad översyn av skollagen. Direktiv till en sådan översyn håller på att utformas inom . Den parlamentariskt sammansatta kommitté som skall göra skollagsöversynen kommer att få i uppdrag att undersöka behovet av en översyn av gällande regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten, särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Undersökningen skall även omfatta frågor kring kränkande behandling. Kommittén skall i sitt arbete beakta FN:s konvention om barnets rättigheter.
frs · GM12332 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om regeringen avser att vidta några åtgärder för att öka kontrollen av vad skattemedel används till. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Först vill jag betona att ineffektiv användning av statliga medel inte kan accepteras. Kontrollen av att skattemedel används på rätt sätt är därför ett prioriterat område i regeringens arbete. I syfte att stärka kontrollfunktionen i staten har regeringen föreslagit att ca100 skall avsättas för att möjliggöra en sådan förstärkning. har mot denna bakgrund anvisat totalt för detta ändamål. I budgetpropositionen för lämnade regeringen en redogörelse för resultatet av dessa insatser. Jag vill särskilt peka på värdet av sektorsövergripande insatser, liksom andra former av samarbete mellan olika myndigheter. Revisionen av myndigheterna under regeringen utförs av , som sedan den 1juli 1998 är ett renodlat revisionsorgan. Som framgår av budgetpropositionen för genomfördes den organisatoriska förändringen för att markera revisionens oberoende och stärka verkets integritet. Revisionen bedrivs enligt god sed. Varje vår lämnar revisionsuttalanden för samtliga myndigheter. Eventuella brister som påtalas i samband med revisionen skall åtgärdas. Verkets effektivitetsrevision utför djupgående granskningar av effektiviteten i den statliga verksamheten och i de statliga åtagandena. När det gäller revisionen av statliga bolag gäller samma förutsättningar som för andra aktiebolag, dvs. bolagsstämman väljer revisor som skall uppfylla de krav som ställs upp i aktiebolagslagen. I statliga bolag gäller dessutom att i regel utser en kvalificerad revisor i syfte att ytterligare stärka kontrollen av de statliga bolagen. Med anledning av de företagsaffärer som frågeställaren nämner vill jag framhålla att det från skattebetalarnas perspektiv är viktigt att statliga affärsuppgörelser sköts på ett professionellt sätt. Det kan därför vara befogat att betydande resurser sätts av för att säkra en lyckad affärsuppgörelse. Sammanfattningsvis menar jag att regeringen har vidtagit en rad viktiga åtgärder för att öka kontrollen av skattemedlen. Regeringens långsiktiga arbete med att stärka kontrollen av statens medel kommer att fortsätta.
frs · GM12333 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att begränsa statens utgifter till konsultarvoden i samband med affären mellan och . Låt mig först redovisa vad sammanslagningen av handlar om. Den svenska och den norska regeringen har kommit överens om en avsiktsförklaring som avses leda till ett avtal om sammanslagning av . Det är fråga om en affärsuppgörelse av ett slag som ingen ännu gjort, att slå samman två nationella telebolag. Det bolag som bildas kommer, efter börsintroduktionen, att bli ett av de allra största bolagen på Stockholmsbörsen. Vi vet ännu inte vilka omkostnaderna för transaktionen och aktieförsäljningen totalt sett blir. Eftersom det är fråga om en av de största transaktionerna som genomförts i kan man förutse att kostnaden blir stor. i proportion till värdet på det bolag som skapas är kostnaderna enligt min mening försvarbara. De priser som staten som beställare erhåller vid upphandlingar i dessa avseenden är låga jämfört med vad som normalt gäller på den privata marknaden eftersom staten erbjuder intressanta projekt och eftersom marknaden är medveten om att staten är kostnadsmedveten. De åtgärder som i första hand vidtas för att hålla nere utgifterna för konsultarvoden är en effektiv och sakkunnig upphandling. Det väsentligaste måste dock alltid vara att anlita de rådgivare som bäst tillvaratar statens intressen som ägare i den typ av affärer som det här är fråga om. Om t.ex. en liten del av värdet på /försummas handlar det om avsevärt mycket större belopp än utgifterna för konsultarvoden.
frs · GM12334 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att utvecklingen inte skall leda till att dagens ungdomar står sämre rustade att klara kraven på samarbete och förändringar, jämfört med den som är aktiv . Jag vill inledningsvis understryka att det är en av skolans viktigaste uppgifter att ge eleverna en bred grund utifrån vilken de är tillräckligt väl rustade att möta samhällets höga krav på samarbetsförmåga, social kompetens, flexibilitet m.m. I sammanhanget vill jag särskilt framhålla arbetet med värdegrunden som utgör basen för all verksamhet i skolan. Skolan måste kunna se hela individen där lärande och personlig utveckling går hand i hand. Värdegrunden är inte bara en fråga om attityder och värderingar, utan också en pedagogisk fråga som kräver kunskap och kompetens, och som rör skolans verksamhet i sin helhet. Olika aspekter av värdegrunden skall därför inte behandlas som isolerade frågeområden i skolans verksamhet utan ses, behandlas och analyseras kopplade till varandra. Arbetet med värdegrunden skall genomsyra all verksamhet i skolan, vilket betyder att kunskapsmål och värdegrundsmål måste integreras i undervisningen. De praktisk-estetiska ämnena är betydelsefulla för att utveckla elevens personlighet och intressen. Det är mot den bakgrunden som antalet timmar i slöjd respektive idrott och hälsa ökats fr.o.m. innevarande läsår. Jag vill i sammanhanget påpeka att undervisningen i dessa ämnen inte kan vara ensidigt teoretisk om målen i kursplanerna skall kunna nås. Alltför lite tid i praktiskt arbete ligger inte heller i linje med läroplanens intentioner. När det gäller frågan om vilka åtgärder jag avser att vidta på området vill jag särskilt framhålla arbetet med att stärka skolans värdegrund. Att arbeta med frågor kring demokrati, attityder och värderingar är ett svårt och långsiktigt arbete som kräver ett medvetet och öppet förhållningssätt från skolans personal. Det kräver också att skolan skapar utrymme för möten, dialog och reflexion. Jag har beslutat att göra till ett värdegrundsår i syfte att få till stånd en kraftsamling på såväl nationell som lokal nivå när det gäller arbetet med dessa frågor. Ett skolformsövergripande utvecklingsprojekt har tillsatts inom . Syftet med projektet är att genom olika initiativ stödja det lokala arbetet att omsätta värdegrunden i praktiken. Till projektet kommer ett ungdomsråd att kopplas, bestående av ungdomar från gymnasieskolans årskurs ett.
frs · GM12336 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag tänker hjälpa dem som fått återbetalningskrav, trots att de enligt helt och hållet följt regelsystemet. Frågan är ställd mot bakgrund av det system för inkomstprövning av bostadsbidrag som genomfördes . Systemet innebär att de inkomster för bidragsåret som hushållet självt uppskattar - och som ligger till grund för ett preliminärt beräknat bostadsbidrag - i efterhand kontrolleras mot den inkomst som skattemyndigheten fastställer vid taxeringen för det kalenderår då bidraget betalades ut. Det preliminära bostadsbidraget justeras, med såväl utbetalning eller återkrav som följd, så att bidragstagaren får bostadsbidrag i förhållande till sina faktiska inkomster. Vid höga återbetalningsbelopp kan en återbetalningsplan göras upp med . System med preliminärt beräknade inkomster och därefter avstämning mot slutligt fastställd inkomst förekommer även inom andra delar av den offentliga förvaltningen. Den mest omfattande gäller betalning av inkomstskatt där det s.k. preliminärskattesystemet tillämpas. Sammantaget är de ändringar av bostadsbidragssystemet som genomfördes omfattande. De viktigaste drivkrafterna bakom de nya bestämmelserna var dels att bryta de senaste årens kraftiga utgiftsökning inom området, dels behovet av åtgärder för att öka kostnadskontrollen och motverka fusk och överutnyttjande. Regeringen har i regleringsbrev för gett i uppdrag att utvärdera det samlade resultatet av de nya bestämmelserna. Inkomstprövningssystemet skall särskilt belysas. Jag har med diskuterat möjligheterna att påskynda detta arbete. Regeringen kommer att se över bestämmelserna om eftergift för dem som saknar betalningsförmåga när det gäller kraven på återbetalning av bostadsbidrag. Avsikten är att ett förslag till ändring av bestämmelserna skall lämnas till den 10mars. Om verkets utvärdering visar att reglerna har effekter som inte kan anses rimliga kommer jag att överväga ytterligare förändringar.
frs · GM12337 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att undanröja problemet med att vissa 19-åringar inte får studiemedel när de fortsätter studera efter gymnasieskolan. Studiebidraget i studiehjälpen lämnas längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Studiemedel för gymnasiestudier lämnas därför tidigast det år eleven fyller . Utgångspunkten för dagens regler är bl.a. att ungdomar skall ges en grundläggande gymnasieutbildning utan skuldsättning. För högskoleutbildningar och vissa påbyggnadsutbildningar är det dock möjligt att få studiemedel redan . har precis som uppmärksammat att den nuvarande gränsdragningen mellan studiehjälp och studiemedel inte är väl avvägd. Utredningen föreslår att ungdomar som fortsätter studier på en utbildning som förutsätter att man slutfört ett nationellt program i gymnasieskolan eller motsvarande skall kunna få studiemedel oavsett ålder. Det skulle innebära en utvidgad rätt för studerande vid vissa ytterligare påbyggnadsutbildningar att få studiemedel. bereds studiestödsfrågan närmare. I det sammanhanget kommer givetvis även frågan om en eventuell förändrad gränsdragning mellan studiehjälp och studiemedel att behandlas. Jag avser att föreslå att regeringen skall återkomma till med förslag om ett nytt studiestödssystem . Planen är att propositionen skall lämnas .
frs · GM12338 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att verka för en harmonisering av kapitalskattenivåerna ned mot övrig EU-nivå och därmed en motsvarande anpassning av fastighetsskatten. besvarade jag en fråga från (1998/99:269) om harmoniseringen när det gäller skattepolitiken. Jag hänvisar till vad jag skrivit där. Det finns emellertid några punkter som i det här sammanhanget kan vara värda att lyfta fram. Jag diskuterar i svaret bl.a. vissa harmoniseringssträvanden - t.ex. när det gäller beskattningen av sparande - som betingas av strävandena att undanröja möjligheterna till skadlig skattekonkurrens. Jag pekar på att förslaget till direktiv om beskattning av sparande avser den situationen att sparandet sker i ett annat land än det egna bosättningslandet. Det är alltså inte fråga om att harmonisera reglerna om sparandebeskattning för dem som sparar i det land där man bor. Vad gäller fastighetsskatten kan konstateras att frågan är under utredning i . Kommitténs arbete beräknas vara avslutat i och med utgång. Till bilden hör också att regeringen nu för diskussioner med övriga riksdagspartier om skattesystemets framtida utformning. Mot denna bakgrund finns det för dagen inga förutsättningar att ta ställning till frågan om den framtida nivån på uttaget av fastighetsskatt.
frs · GM12339 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att inte försämra situationen för barn adopterade utomlands av homosexuella föräldrar. Frågor om när svensk domstol är behörig att pröva adoptionsansökningar och om vilket lands lag som skall tillämpas vid prövningen regleras i lagen (1971:796) om internationella rättsförhållanden rörande adoption. Lagen reglerar också frågor om erkännande av beslut om adoption som har meddelats i främmande stat och de rättsverkningar som ett erkännande får i . Ett utomlands meddelat adoptionsbeslut gäller automatiskt i om den eller de sökande var medborgare eller hade hemvist i den främmande staten när beslutet meddelades. Om adoptivbarnet var svensk medborgare eller hade hemvist i , krävs dock att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer godkänner adoptionen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan även i annat fall förordna att ett utomlands meddelat beslut om adoption skall gälla här i landet. Det är för internationella adoptionsfrågor () som enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption i första hand prövar en ansökan om sådant godkännande. NIA:s beslut i det enskilda fall som hänvisar till - att inte godkänna ett utomlands fattat beslut om en för två personer av samma kön gemensam adoption av ett barn - har överklagats till regeringen. Ärendet är nu under beredning i . Som svar på fråga kan jag således konstatera att det finns en lagreglering för internationella rättsförhållanden rörande adoption, som också är tillämplig för barn som adopterats utomlands av ett homosexuellt par. Jag vill inte uttala mig om regeringens prövning i det aktuella fallet innan ärendet har avgjorts. För övrigt kan jag hänvisa till att regeringen den 4februari 1999 beslutat om direktiv för en parlamentariskt sammansatt kommitté som skall undersöka och analysera villkoren för barn i homosexuella familjer.