ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12761 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksminister om hon har för avsikt att uppmärksamma kvinnorna och "kvinnoyrkenas" situation inför den kommande propositionsskrivningen inom arbetsskadeförsäkringens område. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Den nuvarande arbetsskadeförsäkringen har utretts och ett betänkande har lämnats till regeringen. Utredningen konstaterar att kvinnor något oftare än män drabbas av arbetssjukdomar. Män råkar å andra sidan oftare än kvinnor ut för olycksfall i arbetet. En inom socialförsäkringen är att de försäkrade skall garanteras en rättssäker och likvärdig tillämpning av reglerna, oavsett om den försäkrade är kvinna eller man. Inför regeringens proposition om arbetsskadeförsäkringen bereds nu utredningens förslag, tillsammans med remissynpunkterna, inom . Liksom i regeringens övriga arbete anläggs självfallet ett genderperspektiv, dvs. frågan analyseras utifrån båda könens utgångspunkter.
frs · GM12762 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att besvara skrivelse om det framtida huvudmannaskapet för kommunikationerna till och från . Frågan föranleds av en osäkerhet om vem som är huvudman för förbindelsen . har frågat mig när näringsministern avser att besvara skrivelse om . Bakgrunden till frågan är bristen på långsiktiga beslut för förbindelsen till . Jag besvarar de båda frågorna . skrivelse om huvudmannaskapet för båtförbindelsen mellan och i kommun inkom till . Skrivelsen innehåller en hemställan om ett regeringsbeslut i ansvarsfrågan för båtförbindelsen. Ärendet bereds nu i och jag kan inte föregripa den processen. Min avsikt är emellertid att föreslå direktiv till en översyn av reglerna för enskild väghållning. I det sammanhanget bör även frågor om båt- och färjeförbindelser, vintervägar m.m. ses över.
frs · GM12765 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att skall följa de sysselsättningsriktlinjer som regeringen har varit med om att besluta i EU. menar att regeringen inte följer riktlinjerna om företagandets villkor. Det förefaller som om inte har läst regeringens handlingsplan för sysselsättning särskilt noggrant. I handlingsplanen beskrivs vad regeringen gör för att uppfylla sysselsättningsriktlinjerna, och inte minst riktlinjerna om att utveckla företagarandan. I syfte att förbättra villkoren för de små- och medelstora företagen har en särskild grupp för regelförenklingar () bildats inom . Regeringen har också inrättat en företagarpanel, Nybyggarna, mot vilken regeringen skall kunna utvärdera idéer och förslag som berör småföretagen. Dessutom pågår arbete med att förenkla registrering av företag. Målet är att företagen vid registrering enbart skall behöva vända sig till en myndighet och endast använda en blankett. Vidare genomförs ett omfattande utredningsarbete i syfte att förbättra statliga insatser för riskkapitalförsörjning. Regeringen verkar också för att göra skattesystemet gynnsammare för sysselsättningen. Regeringen undersöker förutsättningarna för en brett förankrad skattereform som skall skapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt garantera välfärden och dess finansiering. Huvudinriktningen bör vara att sänka skatten på arbetsinkomster för alla, med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna bör utformas så att marginaleffekter minskas och att arbetskraftsdeltagande och utbildning uppmuntras. Vidare ses de skattemässiga villkoren för småföretag över med inriktning mot att skapa enklare och mer tillväxtfrämjande regler. Tillväxten i är stigande. Regeringens genomförande av sysselsättningsriktlinjerna syftar till att ta till vara och förstärka den redan nu goda tillväxttakten. Allting tyder på att den positiva konjunktur- och sysselsättningsutvecklingen kommer hålla i sig.
frs · GM12767 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att återkomma till med ett förslag om EMU-frågans hantering. Debatten om ett svenskt deltagande i valutaunionen är bland de viktigaste vi har haft att föra . Det är också mycket viktigt att ett beslut om ett eventuellt framtida svenskt deltagande har en stark folklig förankring. Därför har regeringen angivit att ett deltagande i valutaunionen för svensk del först måste underställas svenska folket för prövning i val eller folkomröstning. Regeringen anser att det är mycket viktigt att svenska folket ges tillfälle att inhämta kunskap och föra en bred diskussion om EMU. I syfte att öka kunskapen och stimulera en sådan diskussion har ett omfattande informations- och folkbildningsarbete påbörjats. De som regeringen anslog till Delegationen för stöd till folkbildning om EMU har delats ut till studieförbund och folkhögskolor som står för en bred representation i samhället. Beloppen i ansökningarna översteg vida det belopp som var tillgängligt, vilket kan ses som ett uttryck för det behov av informationsinsatser som finns i EMU-frågan. kan man förvänta att dessa organisationer är i full gång med sina aktiviteter. Diskussionen om EMU-frågan kommer således att intensifieras som en följd av de resurser som regeringen tilldelat landets folkbildningsinstitutioner. De politiska partierna får därmed också tid att ytterligare diskutera den specifika frågan om ett eventuellt framtida svenskt deltagande i valutaunionen, om de så finner lämpligt. Någon tidtabell för en eventuell omprövning av beslut av 1997 vad gäller och EMU finns inte .
frs · GM12769 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att se över bilskrotningspremien för att minska koldioxidutsläppen. Avgörande för att minska utsläppen av koldioxid är introduktionen av bränslesnål teknik. Nya bilar är betydligt bränslesnålare än gamla bilar. Äldre bilar utan katalysatorer lämnar ett betydande bidrag till dagens utsläpp av kväveoxider, kolväten och partiklar. Utsläppen av koldioxid påverkas däremot inte av katalysatorerna. Jag delar uppfattning att det är angeläget att användningen av äldre bilar minskar. Jag kan informera om att regeringen den 23juni beslutade att ge i uppdrag att belysa den statligt administrerade bilskrotningfonden. I uppdraget ingår bl.a. att se över nivåerna på och avgifter med hänsyn till premiens ursprungliga syfte; nämligen att fungera som incitament till att lämna den uttjänta bilen till en auktoriserad bilskrot i stället för att överge den i naturen. Vidare bereds inom förslag om höjning av skrotningspremien för äldre bilar. Utredningens förslag syftar till att de bilar som har de allra sämsta miljö- och säkerhetsegenskaperna skall försvinna ur trafik. Utredningens slutbetänkande lämnades till regeringen . Det är ute på remiss och regeringen avvaktar remissförfarandet innan ställning tas till det nu aktuella förslaget. Jag vill också framhålla att regeringen på andra sätt redan lämnat förslag som främjar en övergång till bilar som inte har lika stor miljöpåverkan. I årets tilläggsproposition lades ett förslag om att el- och hybridbilar skall befrias från fordonsskatt . En sådan skattebefrielse har också beslutats av . Det beslutet kommer att ge en långsiktigt bestående minskning av utsläppen; särskilt som en marknadsintroduktion av hybridfordon är nära förestående. I tilläggspropositionen aviserades också att regeringen skall återkomma med förslag om ekonomiska styrmedel för att främja bilar med mindre miljöpåverkan.
frs · GM1277 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag kommer att verka för att tidigare löfte om ett nytt studiemedelssystem uppfylls. har senast i budgetpropositionen för informerats om att regeringen avser att återkomma med förslag om ett nytt återbetalningssystem baserat på förslag (SOU 1996:90) kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek 2000. Regeringen anser att reformen är angelägen och har senast i regeringsförklaringen framhållit att systemet skall reformeras. Jag kommer att verka för att detta genomförs . Målsättningen är att propositionen skall kunna lämnas . Naturligtvis måste alla reformer avvägas mot det statsfinansiella läget. Beredningsarbetet pågår inom . Det är också viktigt att säkerställa att , som ansvarar för administrationen, får tillräcklig tid för förberedelse t.ex. för systemanpassning och information.
frs · GM12771 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att ge för att investera ytterligare i finsk kärnkraft. Bakgrunden är enligt frågeställaren att enligt uppgift har avtal om att köpa av det finska nät- och elhandelsföretaget , vilket i sin tur äger 2,i ett av kärnkraftsbolag, Teollisuuden Voima OY (TVO). Enligt vad jag har erfarit är i färd med att förvärva större delen av aktierna i det finska Revon Sähkö OY. Förvärvet av aktier i sker för att förstärka elnäts- och elhandelsverksamhet i denna del av . Ett sådant förvärv innefattar bl.a. alla nuvarande tillgångar i det förvärvade bolaget. avsikt uppges vara att efter förvärvet söka överlåta Revon Sähkös minoritetsandel i TVO. Förvärv av detta slag sker på helt affärsmässiga grunder och beslutas av bolagets styrelse. Regeringens uppgift är att fastställa övergripande inriktning och målsättningar för verksamhet.
frs · GM12772 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om samtliga flygplatslägen i med omnejd är uteslutna som alternativ för reguljär luftfart. Regeringen har beslutat att inte skall fortsätta utreda Tullingelägena. kan däremot tänkas vara ett alternativ för det allmänflyg som finns på . har fått i uppdrag att fördjupa analysen av hur flygplatskapaciteten i kan tillgodoses. Verket skall i det fortsatta arbetet djupare analysera såväl tänkbara flygplatslägen som hur en eventuell ny flygplats skulle påverka . Dessutom skall bl.a. konsekvenserna för miljön, hushållningen med mark- och vattenområden samt människors hälsa och säkerhet utredas ytterligare.
frs · GM12773 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om han avser att verka för att landsvägstransporter med farligt gods runt växlas över till färjetransporter. och har ett delat ansvar för transportsektorns miljöfrågor. har dock ett övergripande sektorsansvar för transportsektorn. Därför har frågan överlämnats till mig. Först vill jag klargöra att regeringens beslut angående Link grundar sig på principen att regeringen generellt sett inte lämnar stöd till transporter. Sådant stöd skulle dessutom strida mot gällande statsstödsregler. Däremot kan staten upphandla vissa angelägna transporter eller bidra till verksamhet i vissa delar av landet i form av regionalpolitiskt motiverat transportstöd. Det är riktigt att landsvägstransporter medför en miljöpåverkan och att riskerna med transporter av farligt gods är större än om transporten skulle ske med ett annat transportslag. Därför betonades i den transportpolitiska propositionen som antog vikten av att varje transportslag skall bära sina kostnader, inklusive en internalisering av externa kostnader som miljökostnader. I propositionen föreslog regeringen därför ett antal åtgärder för att rätta till den i vissa avseenden snedvridna konkurrenssituationen mellan olika transportslag. Avsikten är att skapa en rättvisare prissättning och därigenom ge transportköparen bättre förutsättningar att göra ett samhällsekonomiskt riktigt val av transporttjänst. Bl.a. föreslogs sänkta banavgifter för tågtrafiken och höjd beskattning av tunga fordon inom vägtransportområdet. Eftersom till följd av den internationella konkurrensen inte ensidigt kan höja beskattning och avgifter för tunga lastbilar måste detta arbete drivas främst inom EU. har varit och kommer framgent att vara pådrivande i detta arbete. En överföring av transporter från landsväg till andra transportslag är i många fall önskvärd av miljöskäl. Genom beslutet att bygga kommer möjligheterna att finna långsiktigt hållbara alternativ till de transporter som avses i frågan att öka väsentligt. Järnvägstransporter är ett väl så bra alternativ som färjetransporter för att minska miljöpåverkan.
frs · GM12777 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att lämna besked om ersättning till de bönder som drabbades av skördebortfall . För att utreda hur lantbruksföretag och trädgårdsföretag drabbats av skördeskadorna, liksom vilka medel det finns för att hantera skördeskador, tillsattes en särskild arbetsgrupp med företrädare från , och näringen. Gruppen presenterade sin rapport . Rapporten visar att det inte har varit fråga om någon katastrofal situation för lantbruket och trädgårdsnäringen Däremot kan enskilda lantbrukare och trädgårdsföretag ha drabbats mycket hårt. Situationen är dock inte sådan att staten har ett ansvar för eventuella ekonomiska förluster på grund av väderleksförhållandena . Utredningen visar även att lantbruksföretagen, i och med arealersättningarna, erhåller en viss intäkt oberoende av skördeutfallet. Arealersättningen utgör av lantbrukarens totala arealintäkt. Regeringen har i samråd med LRF undersökt möjligheterna att vid utbetalning av medel från EU för valutaförändringar få rikta medlen till företag som drabbats av omfattande skördeskador. har emellertid inte medgivit ett sådant förfarande. När det gäller kompensation för företag med trädgårdsgrödor, för vilka det inte lämnas någon arealersättning, bereds denna fråga fortfarande.
frs · GM12778 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern vad han avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet om s.k. ränteskruvning i leasingavtal. Arbetet i är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Enligt de leasingavtal som finns på marknaden skall leasetagaren betala viss närmare reglerad ränta. Sätten att beräkna denna ränta varierar från avtal till avtal, men det har - som är inne på - framkommit att beräkningssätten ofta missgynnar leasetagaren på ett påtagligt sätt. föreslår i sitt betänkande Finansiell leasing av lös egendom (SOU 1994:120) att problemet - åtminstone till viss del - löses genom lagstiftning. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning i , varvid frågan om konsumentleasing prioriteras. Avsikten är att regeringen i en kommande proposition om bl.a. konsumentleasing skall redovisa sin inställning i frågan om lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare bör komma till stånd.
frs · GM1278 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat justitieminister om hon avser verkar för att forskarnas förutsättningar att granska den militära säkerhets- och underrättelsetjänsten förbättras så att de kan få tillgång till relevanta handlingar och intervjua lämpliga personer. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har i några ärenden om utlämnande av allmänna handlingar, bl.a. sådana som hörde till , lämnat ut uppgifter om verksamhet som underrättelse- och säkerhetstjänsten har bedrivit mot vad man uppfattade som säkerhetshotande verksamhet inom landet. Enligt regeringens mening kunde det inte antas att det skadar försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet att dessa uppgifter röjs. I har beretts frågan om utlämnande av den detaljerade förteckning över olika arkiv hos Försvarsmakten som har utarbetat och redovisat för regeringen. Beredningsarbetet har varit inriktat på att fullfölja den linje som regeringen redan slagit in på när det gäller att offentliggöra uppgifter om underrättelse- och säkerhetsorganens verksamhet inom landet. Jag räknar med att ett beslut i frågan kommer att fattas och att beslutet kommer att ge forskarna goda möjligheter att få inblick i arkivmaterialet. Genom att offentliggöra uppgifter medverkar regeringen till att ge underlag åt andra myndigheter, främst Försvarsmakten, för prövning av liknande frågor. Besluten kan också ge vägledning för personer som genom sin tidigare verksamhet har kännedom om förhållandena. Mot bakgrund av regeringens ställningstagande behöver dessa personer alltså inte känna samma tvekan att lämna ut uppgifter som de kan ha gjort tidigare. Självfallet kan det i sammanhanget förekomma sådant som fortfarande måste vara sekretessbelagt. Det kan gälla underrättelseorganens uppbyggnad, metoder och förmåga att skaffa uppgifter om förhållanden utom riket samt deras utländska kontakter. diskuteras fortgående hur man skulle kunna tillgodose forskarnas önskemål om att i större utsträckning få tillgång till uppgifter från personer med stor kännedom om underrättelse- och säkerhetstjänsten. Frågan om insyn i dessa verksamheter kommer att tas upp i samband med att och lämnar sina rapporter. Regeringen kommer att överväga om en bör inrättas och vilka förändringar av bl.a. sekretessreglerna som i så fall kan bli nödvändiga.
frs · GM12783 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen gör med anledning av att kadmium läggs ut i och att inte stoppar projektet med hänvisning till att man har hunnit ut på internationellt vatten. har funnit att det tillstånd som dåvarande i meddelade den 15december 1998 inte grundats på en fullständig prövning. Därför har beslutat att en ny prövning skall göras av miljödomstolen i . Den prövning som kommer att göras av miljödomstolen innefattar en bedömning av vilka skador och olägenheter som Polenkabeln kan medföra. Jag är förvissad om att domstolen då kommer att göra en noggrann prövning av kabelns inverkan på miljön. Det är styrelsen för som, enligt sin instruktion, är ansvarig för att bl.a. beakta de krav som ställs på verksamheten med hänsyn till miljön. Mot bakgrund av det anförda har jag inte anledning att ta initiativ till någon åtgärd från regeringens sida.
frs · GM12789 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att höja väganslagen och styra över medel till region väst med anledning av standarden på vissa vägar i regionen. Låt mig först konstatera att prioriteringar mellan olika angelägna investeringar sker inom ramen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Länsplanen för regional transportinfrastruktur för fastställdes av länet . Planen omfattar ombyggnad av delar av väg 172, närmare bestämt breddning och förbättring av bärigheten på sträckorna Naverud-Skällsäter och samt vägbreddning och separering av gång- och cykeltrafiken i . Den omfattar även ombyggnad av i ny stäckning mellan Råsseröd och Båberg. I den nationella väghållningsplanen för , som regeringen fastställt, har åtgärder på prioriterats. Utbyggnad av sträckorna Göteborg-Håby samt ingår. Avgörande för takten i genomförandet av planerna är överväganden som görs i de årliga budgetprocesserna. I det arbetet måste avvägningar göras mellan olika behov i samhället. ansvarar sedan, med hänsyn till anvisade medel, för att genomföra investeringar och förbättringsåtgärder i enlighet med de fastställda planerna. I det ansvaret ingår också att fördela medel för vägåtgärder mellan landets regioner.
frs · GM1279 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning/kommission med uppgift att ta fram ett åtgärdsprogram för att komma åt den negativa människosyn och den nedvärdering av människor som finns i samhället . Bakgrunden för frågan är händelserna i där flickor utsatts för gruppvåldtäkter och mobbning. För att sätta mig in i sakfrågan har jag varit i och träffat representanter för bl.a. skola och socialtjänst. Jag har också samlat både ungdomar och personer med erfarenhet av att arbeta med ungdomar i frågor om sex och samlevnad till ett rundabordssamtal. Jag tror självklart inte att enbart en kampanj ger några bestående lösningar på så svåra problem. Det kan vara ett sätt att synliggöra och lyfta det problem, som finns inte bara i utan med all sannolikhet i hela landet. När det gäller "könsmobbning" i skolan får jag hänvisa till skolministerns interpellationssvar den17 november. Av detta svar framgår bl.a. att regeringen har avsatt för att utveckla och förbättra skolledarnas kompetens framför allt vad gäller skolans demokratiska värdegrund, t.ex. arbete mot mobbning. har i regleringsbrevet 1998 fått i uppdrag att utarbeta kommentarer och referensmaterial om hur man lokalt, i kommuner och skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserier på grund av kön eller sexuell identitet. I propositionen Kvinnofrid avsattes till projekt som vänder sig till och initieras av ungdomar. JämO bedriver projekt för att utveckla pedagogiska arbetssätt och metoder som förebygger och motverkar sexuella trakasserier i skolan. Lagstiftningen har utvidgats när det gäller våldtäktsbrottet och underlåtenhet att avslöja vissa sexualbrott har straffbelagts fr.o.m. den1 . I sexualbrottsutredningen sker en ytterligare översyn av lagstiftningen. Många insatser görs således för att motverka dessa negativa yttringar. Jag kommer att i samråd med justitieministern, socialministern, skolministern, kulturministern och ungdomsministern kartlägga alla insatser på olika områden. Jag kommer sedan att ta ställning till vad som ytterligare bör göras.
frs · GM12790 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra informationen om företagande och entreperenörskap i skolan. Arbetet med att förbättra samarbetet mellan skola och arbetsliv är ett prioriterat område. En särskild samarbetsgrupp för skola-arbetsliv, där bl.a. SAF och LO finns representerade, har bildats under ledning av statssekreterare . Arbetsgruppen har till uppgift att komma med förslag till hur samarbetet mellan skola och arbetsliv kan stimuleras och utvecklas i grund- och gymnasieskolan. Exempel på olika områden som gruppen skall diskutera är utveckling av yrkesutbildningen, samverkansformer mellan skola och arbetsliv, t.ex. kring praoverksamheten, arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och lärlingsutbildning. Vidare har beslutat att ett större självständigt projektarbete omfattande 100 poäng skall ingå i gymnasieutbildningen. Det kommer att ge eleverna möjlighet att tillämpa och fördjupa sina teoretiska och/eller praktiska kunskaper. Projektarbetet skall kunna fullgöras i skolan eller på en arbetsplats och det skall bedömas av handledaren tillsammans med en extern bedömare. pågår en försöksverksamhet med lärlingsutbildning som en alternativ studieväg inom nationella program med yrkesämnen. Lärlingsutbildningen innebär att stora krav ställs på samarbete mellan skola och berörda arbetsplatser. Försöksverksamheten utvärderas löpande och kommer att ligga till grund för en permanentning av lärlingsutbildningen . Jag vill även i sammanhanget uppmärksamma att deltar i ett projekt inom , Entreprenörskap som utbildningsmål för ungdom 1997-2000, som syftar till att stimulera nordiskt samarbete för att utveckla entreprenörskap i skolan. I detta projekt är läroplanens innehåll utgångspunkten för en utveckling av det företagsamma förhållningssättet, dvs. elevens kreativitet och inre förhållningssätt, till lärande i skolan och för arbetslivet.