ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12444 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om och i så fall när jag avser att tillsätta en utredning om att utvidga de bestämmelser som ger polisen möjlighet till kroppsvisitation, straffbelägga förberedelse och försök till skadegörelse samt att höja straffmaximum för skadegörelse. Jag vill först göra klart att jag anser att klotter är ett allvarligt och högst oönskat bekymmer. Det är brottslighet som kan slå hårt ekonomiskt mot både enskilda och det allmänna och som skapar otrivsel för alla. har också i skrivelse aktualiserat en översyn av lagstiftningen med anknytning till skadegörelse genom klotter, dvs. samma frågor som nu ställer till mig. Jag har dessutom ganska till redogjort för min inställning när det gäller åtgärder mot klotter (fråga 1998/99:176). Frågan är naturligtvis med vilka åtgärder vi bäst motverkar en fortsatt utbredning av klotter. För mig är det självklart att fortsätta satsningen på ett systematiskt och lokalt bedrivet brottsförebyggande arbete. För att vi skall bli framgångsrika i detta arbete för att minska framför allt den s.k. vardagsbrottsligheten krävs ett uthålligt engagemang från alla som kan bidra. En sådan fortsatt satsning kräver i och för sig inga lagändringar utan handlar om att med den lokala problembilden som grund systematiskt och genomtänkt använda de samlade resurserna mot brottsligheten. Det finns emellertid skäl att göra nya överväganden i frågan om ändrad lagstiftning i vissa avseenden. När det gäller lagstiftningen måste en noggrann analys göras av vilka åtgärder som är motiverade för att på ett effektivare sätt stävja klottret. Vad gäller bl.a. förberedelsebrottets utformning och omfattning pågår redan beredning inom och jag avser att återkomma till beträffande vilka åtgärder regeringen avser att vidta när det gäller att motverka klotter. Vissa åtgärder har tidigare vidtagits med direkt syfte att komma till rätta med klotter. T.ex. infördes det tillägg till 36kap. 3§ som gav möjlighet att under vissa förutsättningar förverka färgburkar och andra föremål som kan användas som hjälpmedel vid skadegörelse. Den dåvarande regeringen föreslog för övrigt i den propositionen (1987/88:143) utökade möjligheter till kroppsvisitation för att söka efter sådana föremål. avstyrkte emellertid enhälligt förslaget i fråga om kroppsvisitation med hänvisning till det starka skydd som bör finnas för den kroppsliga integriteten.
frs · GM12445 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om vad ministern avser att göra för att i årsredovisningsreglerna införa krav på kartläggning av könsfördelning vad gäller chefsposter på olika nivåer inom företagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan om ändring av årsredovisningsreglerna. har tidigare behandlat en motion om redovisning av jämställdhetsarbete. , som avslog motionen, framhöll att syftet med reglerna om upprättande och offentliggörande av årsredovisningar i första hand är att bolagets intressenter av skilda slag skall kunna få upplysningar som är av betydelse för bedömningen av bolagets ekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter (se bet. 1995/96:LU4 s.16). Jag delar den uppfattningen. Det finns mot den bakgrunden anledning att vara återhållsam med att ålägga företagen ytterligare uppgiftsskyldighet i det avseendet som har tagit upp. Jag är därför inte beredd att ta något initiativ till en utökning av informationslämnandet i företagens årsredovisningar. Det kan tilläggas att SCB har möjlighet att inhämta information om ledande befattningshavare i bl.a. aktiebolag och handelsbolag hos .
frs · GM12446 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig om regeringen skulle ha någon invändning mot en alternativ lokalisering av i , i det fall man från stads sida, efter omprövning skulle föredra en annan lokalisering. Fram tills dess att den nya myndigheten museer för världskultur trädde i funktion den 1januari 1999 har för ett (Ku1996:07) haft regeringens uppdrag att ta ansvar för beslut om lokalisering av det nya museet. Bakgrunden till och motiven för beslutet att placera det nya museet vid finns utförligt beskrivna i kommitténs slutbetänkande Statens museer för världskultur (SOU 1998:125 s. 71-77). I sin fråga beskriver Per något av det arbete som föregick ställningstagande till lokaliseringen i . Denna beskrivning skiljer sig från den rapportering som givits regeringen. Av kommitténs slutbetänkande framgår att på kommitténs begäran gjorde en bedömning av totalt 25-30 förslag vilka analyserades från gemensamma bedömningsgrunder. Med denna analys som underlag beslöt kommunstyrelsen den 24september 1997 att presentera fem lokaliseringsalternativ till kommittén. Ett av dessa förslag var placeringen vid . Om kommunen skulle vilja diskutera tomtfrågan är detta en fråga för i samråd med Statens museer för världskultur. Skulle en omprövning av beslutet om museets placering innebära en fördyring och försening av projektet får man sannolikt räkna med risken att Statens museer för världskultur får minskade möjligheter att verka enligt de riktlinjer och inom de ramar som fastslagit.
frs · GM12447 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att införa vårdbidrag enligt schablon för barn med diabetes. Vårdbidraget är ett ekonomiskt stöd som underlättar för föräldrar med funktionshindrade eller sjuka barn att i hemmet ge barnet den tillsyn, den vård och det stöd i olika former som krävs för att barnet skall kunna utvecklas på bästa sätt. Vårdbidrag kan ges till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Vårdbidrag kan ges i form av hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till basbeloppet och ett helt vårdbidrag motsvarar av basbeloppet, eller 91000kr för . Viss del av vårdbidraget kan fastställas som skattefri ersättning för merkostnader. När vård- och tillsynsbehovet är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag kan merkostnader även betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag. Vårdbidrag kan dessutom beviljas i fall då det endast är fråga om merkostnader, vilket medför att bidragsnivån bättre kan anpassas efter stödbehovet och de faktiska kostnaderna. Även vid vissa längre sjukhusvistelser kan vårdbidrag ges. Ärenden om vårdbidrag är svårbedömda och kräver omfattande utredningar. Varje ärende är unikt och kräver en individuell bedömning. Några schabloner finns därför inte. Samma diagnos medför inte med självklarhet likadant vård- och tillsynsbehov. Förutom att det enskilda barnets vård- och tillsynsbehov samt merkostnader bedöms, skall även andra samhällsstöd beaktas. Att kvalitén är hög och individuell i varje ärende garanterar dessutom rättssäkerheten. När det gäller handläggning av vårdbidrag hos försäkringskassorna kan nämnas att fattades ca10000 beslut om vårdbidrag. Den genomsnittliga handläggningstiden för vårdbidrag var ca4,5 månader. I regeringens regleringsbrev för till finns som mål avseende handläggningstid att ärenden som beslutas i socialförsäkringsnämnd, t.ex. vårdbidrag, skall ta högst . Handläggningstiden av vårdbidragsärenden i kan därför betecknas som tillfredsställande, särskilt med tanke på att varje enskilt ärende kräver omfattande utredningar och individuella bedömningar. Mot bakgrund av att varje barn som behöver tillsyn och omsorg i hemmet på grund av sitt funktionshinder eller sin sjukdom har speciella och unika behov anser jag att schabloner för en särskild diagnos inte är önskvärt.
frs · GM12448 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen numera rekommenderar skattehöjningar i alla kommuner och landsting där utdebiteringen understiger genomsnittet för rikets kommuner respektive landsting. Mitt svar är att den enskilda kommunen och har rätt att inom ramarna för gällande lagstiftning själva bestämma sin skattesats. Jag vill påminna om att regeringen framhållit att utrymmet för skattehöjningar är mycket begränsat. Om en kommun eller ett landsting fastställer en högre skattesats än den som gällde för , så skall det generella statsbidraget minskas med ett belopp som motsvarar hälften av de ökade skatteinkomsterna. Undantag har dock gjorts för vissa kommuner och för s.k. skatteväxlingar. Dessa regler upphör att gälla vid utgången av . När man jämför skattesatsen i en kommun eller ett landsting med den genomsnittliga skattesatsen måste den sammanlagda kommunala utdebiteringen beaktas. Därvid måste hänsyn även tas till de länsvisa skillnader som finns vad gäller ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting. Att t.ex. har en skattesats som överstiger den genomsnittliga skattesatsen för landstingen, beror på att detta landstings verksamheter har en större omfattning jämfört med det genomsnittliga . Den sammanlagda genomsnittliga skattesatsen för kommunerna och i ligger dock under genomsnittet för riket. Jag vill också påminna om att en väsentlig utgångspunkt för det kommunala utjämningssystemet är att skillnader i skattesatser mellan kommuner och landsting i första hand bör spegla skillnader i servicenivå, avgiftspolitik och effektivitet. Regeringen kommer senast i samband med den ekonomiska vårpropositionen att ta ställning i de frågor som rör den kommunala ekonomin .
frs · GM12449 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att undvika det hot mot jobben i som planerade nedläggning av verksamheten i innebär. fråga ställdes innan beslutet om nedläggning blev känt. Jag redogör därför för de åtgärder jag vidtagit därefter. Jag vill inleda med vad jag sagt; nämligen att företagets agerande är exempellöst och okänsligt. Företaget avser att lägga ned verksamheten på ett sätt som är helt oacceptabelt. Det sker dessutom i en region som redan förut brottas med svårigheter och Lears agerande förvärrar därmed problemen ytterligare. Jag har på plats informerat mig om situationen. Det var en omskakande upplevelse att besöka fabriken och tala med de anställda. I många familjer arbetar båda makarna, och i vissa fall även barnen, på och deras ekonomiska framtid riskerar nu att slås i spillror. Landshövding uppgift är därför att samla alla positiva krafter på lokal och regional nivå för att mildra verkningarna av nedläggningen, och han har även påbörjat förhandlingar med . Vid samtal med företagsledningen har man uttryckt en vilja att sträva efter bättre relationer med de anställda och meddelat att betalar lokalhyran t.o.m. . Detta kommer att underlätta för nyetableringar i . Jag kommer att noga följa landshövdingens arbete. Glädjande nog har Sykes gjort en storsatsning i callcenter-branschen i grannkommunen och angivit att man avser att nyanställa 430 personer. Denna etablering öppnar möjligheter till nya jobb även för arbetslösa i . I , också det en grannkommun, har angett att man avser att expandera sin verksamhet från 90 till 160 anställda. Också där finns möjligheter till nya jobb inom pendlingsavstånd från . Staten har bidragit med regionalpolitiskt stöd i samband med båda dessa etableringar. Det är min förhoppning att alla goda krafter nu skall samlas och att Lears beklagliga nedläggning av verksamheten inte skall hindra en gynnsam utveckling i och i .
frs · GM1245 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig hur regeringen agerar i EU och internationellt så att ställs inför rätta i enlighet med . De fyra behandlar humanitärrätten i väpnade konflikter och är inte relevanta eftersom den aktuella brottsligheten inte är att se som krigsförbrytelser. Det torde i stället röra sig om andra folkrättsbrott som systematiska och vitt utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna genom mord, tortyr, försvinnanden etc. I mitt svar på en fråga av framhöll jag att det är angeläget att de skyldiga till grova brott av detta slag ställs till ansvar inför domstol. Jag betonade att den varken kan eller bör intervenera i de pågående rättsliga förfarandena i och . kommer naturligtvis att lämna allt stöd till en eventuell spansk rättsprocess. Som jag också skrev i den artikel i som hänvisar till är det polis och åklagare som hanterar de anmälningar som gjorts i . Vill de sedan väcka åtal skall regeringen pröva det. Jag skrev vidare att regeringen, om åklagaren har ett bra underlag, inte kommer att lägga fingrarna emellan. Vi avvaktar nu utgången av den rättsliga processen i som blir avgörande för om utlämning skall kunna ske till , vars utlämningsframställning normalt bör ha prioritet genom att ha kommit först. Den högsta rättsliga instansens, överhusets, bedömning av immunitetsfrågan torde knappast påverkas av hur många länder utöver som begär utlämnad. Så långt det enskilda fallet. Vad regeringen gör mera generellt inom EU och i andra internationella sammanhang är att aktivt verka för ökat stöd för principen att lagföra eller utlämna i fall av grova brott mot folkrätten så att den tyvärr utbredda straffriheten motverkas. Detta är ett bärande tema i våra krav på en bättre efterlevnad av folkrätten som framförs närhelst internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter diskuteras. Det är av grundläggande betydelse att få länderna att ta sitt nationella ansvar för att sådana brott verkligen lagförs, både ur ett försoningsperspektiv och ur ett preventionsperspektiv. Det är också väsentligt att luckor täpps till genom att skapa internationella instanser som kan träda in när de nationella systemen inte har fungerat. Vi stöder därför kraftfullt de båda internationella tribunalerna för f.d. och och har gått i spetsen när det gäller att inrätta en permanent internationell brottmålsdomstol. I dessa internationella domstolars stadgor sägs det tydligt att en persons officiella ställning inte skall frita från straffansvar för sådana grova folkrättsbrott som ingår i deras jurisdiktion. Oavsett hur det går med lagföringen av är jag övertygad om att den uppmärksamhet som fallet väckt kan bidra till att stärka de krafter som insisterar på att förövare av svåra brott mot folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna måste ställas till svars för sina gärningar.
frs · GM12450 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser ta upp förhandlingar med om att på ett korrekt sätt uppfylla avtalet med staten, med anledning av företagets förändringar av korrespondentnätet för Ekot. Jag vill först säga att jag delar engagemang i denna fråga. Regeringen värderar frågor om en bred och heltäckande nyhetsförmedling och samhällsbevakning högt. Det är ett mycket viktigt uppdrag för public service-radion och public service-televisionen att spegla hela landet. beslutade om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) för . Regeringen har därefter beslutat om sändningstillstånd för de tre public service-företagen , och . I public service-företagens sändningstillstånd återfinns krav på att "nyhetsförmedling och samhällsbevakning skall utgå från olika perspektiv, så att händelser inte ensidigt värderas från utgångspunkter". I förhållande till föregående tillståndsperiod (1993-1996) har regering och riksdag vidare skärpt kravet på att produktion av radio- och TV-program i ökad utsträckning skall ske utanför . Kravet är att den andel av allmänproduktionen i företagens rikssändningar som produceras utanför skall öka till . skall också sträva efter att den lokala organisationen får en sådan uppbyggnad att förhållanden i olika delar av landet kan speglas. Regeringen har dock inte i närmare detalj föreskrivit på vilket sätt skall leva upp till sitt uppdrag. Detta är en fråga för , liksom övriga public service-företag, att själv avgöra. I beredningen inför nästa tillståndsperiod för public service-företagen kommer regeringen att se över behovet av förändringar av sändningsvillkoren. Detta kommer att ske i ett sammanhang där samtliga partier är representerade. Vid översynen kommer naturligtvis de erfarenheter som gjorts under den nuvarande tillståndsperioden att beaktas. Det är dock för tidigt att bedöma om den fråga som aktualiserat bör föranleda några ändrade villkor.
frs · GM12451 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att län som minskar i befolkning skall få möjligheter att växa. Som bakgrund till frågan tar bl.a. upp det senaste årets befolkningsminskning i och lokaliseringen av den nya . Han anför också att jag, i tidigare svar på frågor från honom om åtgärder inom regionalpolitiken, bara hänvisat till de regionala tillväxtavtal som håller på att utarbetas i länen. svarade jag således på en liknande fråga av om regionalpolitiken. Jag pekade därvid på att det nu går bättre för som helhet, men att tillväxten tyvärr inte kommer hela landet till del. Som exempel på åtgärder som regeringen vidtar för att motverka regionala obalanser nämnde jag, förutom den nya regionala näringspolitiken med tillväxtavtal som viktigaste instrument, bl.a. insatser inom kommunikations- och utbildningsområdena i olika delar av landet, projekt i inom ramen för ett program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt, förhandlingar om framtida insatser från samt utredningen om den framtida regionalpolitiken. När det gäller är det riktigt att dess kärnverksamhet är lokaliserad till . Regeringen har dock, av regional- och arbetsmarknadspolitiska skäl, beslutat att myndighetens huvudsakliga kundserviceverksamhet skall lokaliseras till och . Den övervägande delen av antalet sysselsatta, ca100 personer, beräknas komma att vara sysselsatta på dessa orter. Jag vill slutligen upprepa för att regeringen ser med stor oro på ökade regionala obalanser och att den ger såväl regionalpolitiken som en mer allmänt tillväxtinriktad politik hög prioritet i sin strävan att vända denna utveckling.
frs · GM12452 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att utbildningssatsningar skall upphandlas i konkurrens. Frågan uppkommer med anledning av uppgiften om att jag förbereder att föra in ett förslag i vårpropositionen om att satsa resurser på utbildning av småföretagare, mer specifikt ett projektförslag som inkommit till från och . Det finns inga beslut om att skall delta i finansieringen av förslaget från och . Detta förslag bereds på samma sätt som övriga inkomna projekt. Upphandling av utbildningssatsningar och andra satsningar som finansierar sker enligt gällande upphandlingslag. Därför finner jag inte någon anledning att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GM12453 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen har för avsikt att utarbeta en konkret biståndsstrategi för mänskliga rättigheter och demokratiutveckling, t.ex. i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag instämmer i analys av tillståndet för de mänskliga rättigheterna i . Regeringens syn på detta framgår tydligt i ett riksdagssvar den 26november 1998. Regeringen fäster stor vikt vid främjandet av mänskliga rättigheter i , inte minst är kurdernas situation mycket allvarlig. Sida stöder ett samarbete mellan svenska frivilligorganisationer och den turkiska frivilligorganisationen . Det är framför allt deras rehabiliteringscentrum för tortyroffer som får stöd. Sida utarbetar riktlinjer för det svenska MR-biståndet till och jag vill därför inte föregripa resultatet av deras analys, men det är av stor vikt att vi kan fortsätta att stödja nationella frivilligorganisationer i deras arbete för bättre respekt för de mänskliga rättigheterna.
frs · GM12456 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ så att inte bidrag lämnas till skogsmaskintillverkare som opererar inom en väl fungerande konkurrensutsatt marknad. Som bakgrund till frågan nämner att () beviljat . i ett regionalt utvecklingsbidrag på preliminärt i samband med att bolaget genomför stora investeringar och räknar med att öka antalet anställda med ca50 personer. har ställt sig bakom en politik för regional utjämning som bl.a. syftar till att motverka regionala obalanser och att bevara den tradition av solidaritet och sammanhållning som präglat det svenska samhället. I denna politik ingår även vissa former av stöd till företag, som endast får lämnas inom ramar som godkänts av . Som riktlinjer för regionala utvecklingsbidrag gäller således bl.a. att storleken av ett bidrag skall bestämmas med hänsyn till bl.a. konkurrensförhållandena på den marknad där verksamheten skall bedrivas, och att ett bidrag inte får vara större än vad som behövs för att investeringen skall komma till stånd. Jag utgår från att vid sin prövning av det aktuella ärendet har följt de förordningar och bestämmelser som gäller i detta sammanhang. Beslutet har, enligt vad jag har erfarit, också tagits efter hörande av rådgivande regionalpolitiska nämnd, i vilken bl.a. alla politiska partier är representerade. Det är också ur ett konkurrensperspektiv viktigt att påpeka att detta stöd inte är ett stöd till bolagets drift utan avser endast investeringar. är hårt drabbat av strukturomvandlingen inom industrin. Härtill kommer den nedläggning av flygflottiljen F15 som genomförts. På regeringens initiativ bedrivs ett arbete för att utveckla kunskaper och metoder för att myndigheterna skall fatta väl avvägda beslut med hänsyn till bl.a. den av betonade konkurrensaspekten. Frågan om konkurrenssnedvridande stöd har också varit aktuell i i samband med behandlingen av näringsutskottets betänkande 1998/99:NU7. Därvid förutsattes det att frågan om konkurrenssnedvridande stöd analyseras av den tillsatta regionalpolitiska utredningen med syfte att strama upp politiken på detta område.
frs · GM12457 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att delta i konferensen om minor i . Konferensen som hänvisar till äger rum i och är det första partsmötet bland de stater som är anslutna till konvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring (den s.k. ). Det är regeringens bestämda uppfattning att ett internationellt totalförbud utgör den enda verkliga lösningen på de avsevärda humanitära problem som användningen av antipersonella minor ger upphov till. utgör en milstolpe i detta avseende då konventionen föreskriver ett förbud mot såväl användning som produktion, lagring och överföring av truppminor. Vidare innehåller konventionen betydelsefulla bestämmelser om internationellt samarbete, framför allt om minröjning och stöd till minoffer. hör till världens största biståndsgivare när det gäller humanitär minröjning, stöd till minoffer, informations- och medvetandekampanjer samt utmärkning av minerade områden. Det svenska stödet, som nästan uteslutande förmedlas via Sida, har riktats mot de mest drabbade länderna. Då minröjning är ett långsiktigt projekt har det svenska biståndet prioriterat en uppbyggnad av inhemsk kapacitet för minröjning. När det gäller har Sida bidragit med i bistånd för minröjning. trädde i kraft och för svenskt vidkommande träder den i kraft den 1maj. har 135 stater undertecknat konventionen. 68 av dem har ratificerat den. Detta är en mycket god anslutning. Regeringen fäster stor vikt vid att konventionen erhåller universell anslutning samt att konventionens förpliktelser infrias till fullo av de fördragsslutande parterna. Därigenom får vi den grund som behövs för att kunna komma till rätta med de stora problem som minorna innebär. Ett mycket betydelsefullt instrument för att tillförsäkra konventionens genomförande är de partsmöten som skall hållas regelbundet och som syftar till att behandla frågor som rör tillämpningen av konventionen. Det första partsmötet syftar framför allt till att diskutera frågor som rör internationellt samarbete inom ramen för konventionen för minröjning och stöd till minoffer. Detta är högt prioriterade frågor för regeringen. delegation kommer att bestå av åtta personer som representerar såväl som Försvarsmakten och Sida. På grund av redan inplanerade arrangemang saknar jag möjlighet att själv leda den svenska delegationen. kommer emellertid att representeras genom biträdande statssekreteraren i UD, . Jag kan försäkra att aktivt kommer att delta i konferensen och verka för att genomförandet av konventionen i alla dess delar drivs vidare med kraft.