ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL1118 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen har det grova riktade våldet mot homosexuella uppmärksammats. Personer med homosexuell läggning hotas och utsätts för våld av personer med nynazistisk inriktning just därför att de är homosexuella. Homosexuella personer är en av nazismens klassiska måltavlor och vi får gång på gång bevis för att aktiva våldshandlingar föregåtts av och inspirerats av nynazistisk hets mot homosexuella. Med anledning av detta undrar jag när justitieministern avser lägga förslag till om att utvidga förbudet mot hets mot folkgrupp att även omfatta homosexuella.
fr · GL11180 · 1998-01-01 00:00:00 — I finns det cirka en kvarts miljon människor med direkt eller indirekt anknytning till . De flesta härrör från vad vi kulturellt kan kalla . Såväl de arabiska kulturerna som religionerna har blivit en del av vårt samhälle. Detta är något som många dock finner svårt att acceptera. utpekas, inte minst mot bakgrund av den internationella , som ett hot. Ett samhälle i harmoni skapas, som bekant, inte genom att konflikter olika grupper emellan underblåses, tvärtom bör extra mycket resurser läggas på förståelse och kunskap mellan olika grupper. Mytbildningarna måste förgöras. Den mest använda översättning till svenska som finns av är gjord 1917 och används flitigt i skolundervisning m.m. Emellertid uppvisar denna översättning flera brister, t.ex. innehåller den ett gammalmodigt språk och har av många praktiserande muslimer kritiserats för att vara undermålig i flera andra avseenden. f.d. ambassadör i , , har skrivit en ny översättning av till svenska som enligt svensktalande muslimer är mycket bra, har ett bra språk och innehåller utförliga kommentarer m.m. Tyvärr saknas medel för att ge ut översättningen i en tillgänglig upplaga. Det vore oerhört viktigt för såväl gamla som unga i , troende och icke-troende, att denna utgivning kom till stånd. En ny översättning i stor upplaga skulle konkret bidra till ökad förståelse av islam i samhället, vilket är en nödvändighet för harmonisk fortlevnad. Avser kulturministern att verka för att medel avsätts för att nyöversättning av trycks och görs tillgänglig det svenska samhället?
fr · GL11181 · 1998-01-01 00:00:00 — sköts de flesta av våra äldre i hemmet av anhöriga. Det är grunden till någonting positivt att många kan bo kvar i det egna hemmet. finns en risk för att anhörigas fysiska och psykiska arbetsbelastning kan bli övermäktig. De närstående som gör en så viktig samhällsinsats måste erbjudas utbildning, stöd och avlastning. Det är för övrigt ett förbisett faktum att anhöriga har rätt till denna avlastning. Genom att kommunen samarbetar med anhörigvårdare kan kvaliteten för de äldre som bor kvar hemma upprätthållas, som kostnaderna faktiskt hålls nere. Det är vidare centralt att gamla människor med begynnande symtom på Alzheimer eller demens får en korrekt diagnos. Många äldre människor saknar diagnos med följd att ingen egentligen vet vad de lider av. Våra äldre och deras anhöriga har rätt att få veta hur det ligger till. Rätt vård och omsorg kan betyda mycket för att lindra och fördröja sjukdomens utveckling och dessutom ge de sjuka möjlighet till ett bättre liv. Vad avser ministern göra för att tillse att våra äldres rätt till diagnos tillgodoses?
fr · GL11182 · 1998-01-01 00:00:00 — är det enda land som avskaffat sitt varvsstöd och den svenska varvsindustrin konkurrerar med varv i andra länder, som i större eller mindre omfattning får statliga subventioner. Denna situation är i längden ohållbar. Det är orimligt att förvänta sig att varven i skall kunna bedriva sin verksamhet så kostnadseffektivt att de kan hävda sig mot stödmottagande länder. Situationen kan bara förbättras genom att sunda konkurrensförutsättningar finns mellan olika varvsländer. har länge tryckt på internationellt inom och EG för att få bort subventionerna. Tyvärr går utvecklingen i motsatt riktning, kommer, med största sannolikhet, kungöra att nuvarande varvsstöd på skall bestå. Ambitionen är att stödet skall avvecklas . Dessutom införs ett nytt varvsstöd för regional utveckling av varvsföretag, modernisering av varven, teknologisk utveckling och miljöåtgärder. Förutsättningarna för ett avvecklande av varvsstödet torde därmed vara utsiktslöst . Frågan måste då ställas om som enda land även fortsättningsvis skall bedriva varvsnäring utan subventioner. Näringsministern har tidigare i en interpellationsdebatt sagt att kan tänka sig att införa ett varvsstöd med inriktning på forskning, utveckling och ny teknik. Min fråga till näringsministern är: Kan tänka sig att införa ett varvsstöd antingen i form av driftstöd och/eller stöd inriktat på regional utveckling av varvsföretag, modernisering av varven, teknologisk utveckling och miljöåtgärder?
fr · GL11183 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift kommer att bli av med anslaget för kurser om ekonomisk brottslighet och få minskade anslag för kurser i miljöbrottslighet. Detta inträffar parallellt med att regeringen talar om en offensiv bekämpning av ekobrott och miljöbrott (som ju ofta också är ekobrott). Enligt regeringens intentioner skall ekobrottsmyndigheten inrättas fr.o.m. den 1januari 1998. Denna myndighet skall primärt ansvara för renodlad ekobrottsbekämpning enbart i storstadsregionerna och inte alls arbeta med miljöbrott. Hur avser justitieministern se till att skapa förutsättningar för sin "offensiva satsning" mot ekonomisk brottslighet och miljöbrott i hela , när den nödvändiga kompetenshöjande utbildningen för poliser och åklagare decimeras?
fr · GL11184 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom FN finns en särskild organisation, UNDCP med säte i som bevakar drogfrågor. Svenskt stöd utgår till UNDCP med 40 miljoner . har haft en "hög profil" inom FN på narkotikaområdet och är ett av de tre länder som bidragit med över hälften av de medel som går till UNDCP:s basbudget. beräknas vara den näst största producenten av opiumvallmo i världen. Beräkningar visar att produktionen ökat med . Dessutom visar aktuella uppgifter att av opiumproduktionen återfinns i de delar som kontrolleras av de talibanska trupperna. De talibanska myndigheternas uttalande mot opiumodling har alltså inte avspeglat sig i praktisk handling. UNDCP har startat ett samarbete för att stärka kontrollen. Samarbetet går ut på polissamarbete, harmonisering av lagstiftningen m.m. Man beräknar kostnaden till . Jag delar oron över den dramatiskt ökade opiumproduktionen i men är tveksam till det realistiska i . Projektet verkar naivt och risken är uppenbar att även biståndspengar hamnar i krigskassan. Min fråga till ministern är om regeringen förvissat sig om att UNDCP:s program mot opiumodling i är genomförbart.
fr · GL11185 · 1998-01-01 00:00:00 — Flera stiftelseägda anläggningar vilka bedriver medicinsk och yrkesinriktad rehabilitering hotas av nedläggning på grund av att regeringen sänkt det anslag som försäkringskassorna får köpa rehabilitering för från till . Eftersom kassorna t.o.m. september endast använt har regeringen beslutat disponera om från rehabilitering till personalinsatser inom kassorna. har behovet av rehabilitering inte minskat. Många människor går med otillfredsställda rehabiliteringsbehov. Jag vill därför fråga socialministern om vilka motiv som ligger bakom dessa regeringens beslut att knäcka alternativen till den rehabilitering som sker i offentlig regi.
fr · GL11186 · 1998-01-01 00:00:00 — lämnades betänkandet om det nya kunskapsrelaterade betygssystemet till för avgörande, vilket skedde kort därefter. Det fanns en bred politisk enighet om att det nya betygssystemet skulle bli rättvisare, tydligare och på ett bättre sätt visa vilka kunskaper eleven faktiskt har. Alltför ofta framkommer det klagomål från elever och föräldrar att betygssystemet inte lever upp till de ändamål det var avsett att göra. En vanlig invändning är att kriterierna för framför allt MVG är otydliga. Det finns t.o.m. exempel där lärare inför eleverna har hävdad att kriteriet för att få MVG är att vara bättre än sin lärare. Skolministern har tagit initiativ till att förtydliga betygskriterierna för gymnasieskolan. Det är dock lika angeläget att betygskriterierna i förtydligas. Eleverna och föräldrarna har en självklar rätt att få tydlig information om vad som krävs för att uppnå de olika nivåerna i betygssystemet. Bristen på tydlighet skapar villrådighet, och i värsta fall att motivationen sviker. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser regeringen göra för att tydlighet om kriterierna för betyget MVG skall kunna uppnås i ?
fr · GL11187 · 1998-01-01 00:00:00 — blir viktigaste industrilän, starkt exportinriktat med största hamn, andra flygplats och blir befolkningsmässigt ett nytt storlän. anses som "navet" men hela "hjulskivan" måste vara en fungerande enhet. Det är viktigt att vara uppmärksam på de s.k. svaga områdena, de befolkningsglesa och som saknar av en stark arbetsmarknad , norra och landskapet hör till sådana områden. Vidare har försvarsförband dragits undan och har brist på institutionell lokalisering. Strategiska punkter lades ut i länet som skulle ha viktiga samhällsfunktioner som bl.a. skulle stärka en kvalificerad tjänstemarknad. flyttning från är olycklig och går det rykten att den förvaltningsenhet som skulle svara för det nya lanstingets (regionfullmäktige) funktioner i är hotad. Det har talats om att det i sämsta fall kan bli "enbart ett par landstingsmöten ". Skulle förvaltningsdelen flyttas från skulle det vara en allvarlig åderlåtning för både en utsatt arbetsmarknad i men också en psykologisk knäck för det nya länet och regionen. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till inrikesministern: Avser regeringen att vidta åtgärder i avsikt att riksdagsbeslutet fullföljs i avsikt att upprätthålla starka regionalpolitiska fästen ute i det nya länet och att med detta medverka till en positiv och dynamisk utveckling för hela den nya regionen?
fr · GL11188 · 1998-01-01 00:00:00 — I en interpellationsdebatt om föräldrautbildning svarade statsrådet med att tillsätta en utredning vilken nu har avlämnat betänkandet "Stöd i föräldraskapet". Det innehåller många bra och konstruktiva förslag. Bl.a. föreslås att den överenskommelse som regeringen träffade med landstingen 1979 och som vissa landsting uppenbarligen i minsta möjligaste mån fullföljer behöver ses över. Jag förutsätter att regeringen kommer med ett förslag till om åtgärder med anledning av betänkandet. Vi blir tyvärr alltför ofta påminda om att föräldrastödet inte är prioriterat i landstingen. har vi kunnat läsa om hur PBU fungerar eller rättare sagt inte fungerar. Alltfler förtvivlade föräldrar vänder sig till barn- och ungdomsmottagningar för att få hjälp med sina barn. Besparingarna har varit stora och barnen kan nu få vänta . Den kartläggning av föräldrastödet som kom 1996 visade på stora brister och jag tyckte att det var dags för statsrådet att erinra landstingen om deras ansvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med bl.a. landstingens brister i PBU-verksamheten?
fr · GL11189 · 1998-01-01 00:00:00 — Försurningen av skogar, sjöar och vattendrag utgör ett stort problem. Vissa regioner är speciellt utsatta, så är t.ex. sydvästra delen av ett sådant utsatt område. ligger inom denna utsatta region, där det försurande nedfallet drabbar naturen på ett påtagligt sätt. Så har t.ex. inom ett kontrollområde uppmätts tio gånger för höga svavelvärden i skogsmarken jämfört med vad marken långsiktigt tål. Stora delar av de negativa utsläppen härrör från energiproduktionen. har internationellt sett låga utsläpp från denna sektor beroende på den stora andelen vatten- och kärnkraftsbaserad elproduktion. I samband med avvecklingen av kommer den fossilproducerade elen att öka i . Med största sannolikhet kommer även den danska fossilproducerade elen att öka. Jag anser med anledning av detta att länsvisa miljökonsekvensberäkningar skall göras med anledning av beslutet att påbörja avvecklingen av kärnkraften . Jag anser att en sådan miljökonsekvensbeskrivning också skall göras för . Är miljöministern beredd att medverka till en sådan miljökonsekvensbeskrivning för länet?
fr · GL1119 · 1998-01-01 00:00:00 — Bostadssökande med låga inkomster och fel hudfärg sorteras och diskrimineras på bostadsmarknaden av privata fastighetsägare, men också av allmännyttiga bostadsbolag. Detta vet alla som har kunskap om bostadsmarknaden. Detta har bekräftats i rapport efter rapport, bl.a. från . Jag har själv upplevt det som ordförande i . har möjligheterna att förhindra diskriminerande sortering av bostadssökande t.o.m. minskat genom att bostadsanvisningslagen avskaffats. Stora delar av är helt stängda för människor med låga inkomster och fel hudfärg. Privata fastighetsägare kan, utan att drabbas av någon som helst påföljd, strunta i alla avtal med kommunen, ordna egna köer utan insyn eller helt godtyckligt fördela lägenheter på egen hand till vänner och bekanta. Denna ständigt förekommande sortering och diskriminering når aldrig offentligheten. Inrikesministern har sagt att förmedlingsfrågor är kommunernas ansvar och att de skall tillgripa frivilliga styrmedel för att förhindra denna diskriminering. Erfarenheten visar med bedövande tyngd att frivilliga styrmedel inte räcker. Jag vill därför fråga inrikesministern: Vilka lagstiftnings- eller andra åtgärder vill statsrådet föreslå för att förhindra den pågående diskrimineringen på bostadsmarknaden?
fr · GL11190 · 1998-01-01 00:00:00 — har beslutat att bygga ut kloratproduktionen i Mo i i i stället för i eller i . Anledningen är att energiläget i är mycket säkrare än i . Företaget har gjort upp om ett mer än tioårigt avtal med norska Statkraft för leverans av el till konkurrenskraftigt pris. Det betyder missade arbetstillfällen och missade exportinkomster för del. Aluminium i överlever för tillfället på en gynnsam dollarkurs. Förändras kursen negativt kommer aluminiumframställningen snabbt att gå med förlust på grund av de höga kostnaderna för råvaran el. Produktionen kommer då att avvecklas i . Näringsministern och regeringen har lovat att den elintensiva industrin skall garanteras elpriser som gör dem konkurrensneutrala gentemot sina konkurrenter. Är det regeringens avsikt att fullfölja den nuvarande skattepolitiken och energipolitiken som driver den elintensiva industrin ut ur ?
fr · GL11191 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom regeringens beslut att förlägga avdelningen för varumärkesärenden vid PRV till har inneburit orimliga förhållanden när det gäller handläggningen av ärenden för skydd av varumärken. Ärenden som inlämnats har inte kunnat behandlas och svårigheter finns tydligen att handlägga dessa . Därmed riskerar många småföretag att sakna skydd för sina varumärken. Situationen har uppstått på grund av flytten av verksamheten till . Detta innebär att i stort sett samtliga handläggare valt att inte flytta med till . har redan 14 av de 20 handläggarna slutat sin anställning. Tveksamhet finns om verksamheten kan byggas upp och inskolningen av personal kan före . lever småföretagen under hotet av ett avsaknat skydd för sina varumärken. Uppkomna balanser risker att släpa med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att företagen skall få sina varumärken skyddade inom en rimlig tid?
fr · GL11192 · 1998-01-01 00:00:00 — President besöker den 2december. Det troliga är att frågan om naturgasledning kommer upp om inte formellt, så informellt vid detta besök. Den senaste tidens debatt visar att kommer att tillmötesgå på detta område. En konferens för parlamentariker, som går av stapeln till helgen , avhandlar energisamarbetet runt och den visar också på denna inriktning. De handlingar som kommit inför denna konferens pekar tydligt på att både naturgasledningar och kablar är aktuella. I textmassan om Baltic Ring återfinns Polenkabeln som vore den en realitet. Trots att regeringen vet att denna kabel kommer att transportera kolbaserad el till , och att sagt nej till kabeln i dess nuvarande utformning, presenteras detta förslag för parlamentariker från de berörda staterna runt som en sanning. Jag anser att gasledning från och kabel med kolbaserad el, inte överensstämmer med klimatkonferensens deklarationer om att sänka användningen av fossila bränslen och koldioxidhalten. Min fråga till näringsministern är: På vilket sätt avser näringsministern agera för att inte skall bygga in sig i en infrastruktur med gasledningar och kablar och därmed binda landet till fossila bränslen?
fr · GL11193 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom lagen om företagsrekonstruktion blev det möjligt för företag som kommit på obestånd att rekonstrueras för att undvika konkurs. En möjlighet som uppskattas. har emellertid kronofogdemyndigheten skärpt sina regler för indrivning av skatter, vilket innebär att företagaren har endast på sig att betala skatteskulden. I undantagsfall kan beviljas. En då det oftast också finns fler skulder att betala enligt en uppgjord betalningsplan. Lagen om företagsrekonstruktion har därmed mist en del av sitt syfte. Avser statsrådet vidta sådana åtgärder så att de företag som omfattas av en rekonstruktion får på sig att betala en skatteskuld?
fr · GL11194 · 1998-01-01 00:00:00 — Syftet med LVU är att ge barn som behöver det, skydd och möjligheter till god omvårdnad. LVU möjliggör beslut om sekretess av barnets vistelseort om en vårdnadshavare utgör en direkt fara för barnet. För barn som omhändertas i späd ålder kan det vara önskvärt om lagen ändras så att möjligheten finns att bli adopterat av familjehemmet. Det är möjligt om vårdnadshavaren ger sitt medgivande, men förutsätter att frågan blir öppet prövad och med ett öppet beslut. Frågan om adoption och vårdnadsöverflyttning beslutas av civilrättsdomstolar. Om en av vårdnadshavarna utgör en direkt fara för barnet, och då beslut fattas om sekretess av barnets vistelseort enligt LVU, finns inte möjlighet att ens pröva ett ärende om adoption eller vårdnadsöverflyttning av civilrättsdomstol utan att sekretessen hävs. Då en socialnämnd fattat beslut om sekretess enligt LVU kan de sekretessbelagda uppgifterna ej röjas för en annan myndighet än den egna. Tingsrätten står utanför socialnämndens egen myndighet. Även om således en av vårdnadshavarna och familjehemmet är överens om adoption så möjliggörs inte detta om den andra vårdnadshavaren utgör en direkt fara för barnets liv och hälsa, och denne får vetskap om barnets vistelseort genom ansökan till tingsrätten om adoption eller vårdnadsöverflyttning. Om barnet bott där sedan späda år och blivit förankrat där så kan detta bli ett problem för barnets identitet och integritet. Barnet har av omständigheterna förlorat rättslig identitet och skydd. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att undanröja problem i LVU?
fr · GL11195 · 1998-01-01 00:00:00 — I det program för energiomställning som beslutades av avsattes till stöd för biobränsleeldad kraftvärme. Efterfrågan på detta stöd är stor och enligt uppgifter i massmedierna har ansökningar på totalt inkommit till och departementet. En del av de sökande har kommit långt i sina förberedelser, ordnat finansiering och utsett leverantörer. De väntar nu på beslut. När kommer regeringen att besluta om den förordning som skall styra bidragsgivningen så att energimyndigheten kan fatta de första bidragsbesluten?
fr · GL11196 · 1998-01-01 00:00:00 — står snart färdigt. Vägen och de 35 broarna skär rakt genom områden klassade som riksintressen både för naturmiljö och kulturmiljö. Men miljöarbetet har ytterligare åsidosatts. Det största exemplet på detta är den bullerdämpande beläggningen kring Norafjärden. Bindemedlet som är använt består av giftiga aminer. Medlets verksamhetstid är dessutom kort, tre till , jämfört med standardmaterial som håller omkring . Beläggningen dämpar bara ljudet , därefter fylls hålrummen i beläggningen och bullernivån stiger till samma nivå som för vanlig asfalt. Inte går det heller att återvinna eller återanvända den bullerdämpande beläggningen till en rimlig kostnad, materialet måste deponeras på grund av aminerna och resten av bindemedlet. Enligt substitutionsprincipen (utbytesprincipen) som är inskrivet i kemikalielagen så borde inte detta tillåtas. Principen innebär att miljöfarligare medel skall utbytas mot mindre miljöfarliga om det finns sådana. Risken för hade givetvis varit betydligt mindre om substitutionsprincipen hade utnyttjas mer och regeringen kraftigare verkat för att låta den slå igenom i alla myndigheter och departement. Min fråga till miljöministern är: Vad avser miljöministerns göra för att låta substitutionsprincipen slå igenom i i synnerhet och alla myndigheter och departement i allmänhet?
fr · GL11197 · 1998-01-01 00:00:00 — EU-parlamentarikern () ställde en fråga i till med anledning av katastrofen i . Frågan gällde dels användning av , dels Rhône-Poulencs försäljningsmetoder, samt åtgärder mot stora europeiska företag som medverkar i miljöbrott. I svaret på frågan anges att det i nu undersöks om den nationella lagen stämmer överens med EU-lagstiftningen vad gäller kemikalier i allmänhet och ämnet akrylamid i synnerhet. Om så är fallet, och man kommer fram till att EU-lagstiftningen på området inte är tillräcklig för att skydda hälsa och miljö, kan svenska myndigheter uppmärksamma kommissionen på detta och ärendet kommer att ställas under prövning. Kommissionens svar betyder att resultatet av den utredning kan leda till ett totalförbud av i hela EU. Det svenska kemikaliearbetet har ett gott rykte i resten av världen, men som medlem i EU har sänkt ambitionsnivån på området vilket är beklagligt. Därför är detta svar från kommissionen glädjande. Det betyder att nu får chans att vara pådrivande och bidra till en skärpning av EU:s kemikalielagstiftning. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att på bästa sätt ta till vara detta tillfälle för att påverka EU:s lagstiftning?
fr · GL11198 · 1998-01-01 00:00:00 — Avsikten med jordförvärvslagstiftningen är bl.a. att den skall fungera som ett regionalpolitiskt instrument. I förarbetena sägs att utgångspunkten skall vara att antalet boende i glesbygden blir så stort som möjligt. Antingen genom att inflyttning främjas eller genom att förhindra utflyttning från glesbygden. Effekterna av den nuvarande lagstiftningen har på många sätt visat sig ha motsatt verkan. Trenden är den att ortsbor äger allt mindre del av jord och skog och får allt mindre inflytande över sin egen bygd. Ett konkret fall prövas just nu i ; vill avstyrka att en kapitalstark utboägare, utan planer på bosättning, får förvärvstillstånd på en skogsfastighet till förmån för en sambruksförening bestående av ortsbor. hänvisar till jordförvärvslagens förarbeten där det framgår att lagen syftar till att stärka en förvärvares möjligheter att erhålla förvärvstillstånd om personen i fråga skall flytta till fastigheten eller redan är bosatt på orten. Ärenden har prövats av Länsrätten som menar att det inte finns skäl till att neka förvärvstillstånd för den blivande utboägaren till förmån för ortsborna. Det kan nämligen inte visas att vägrat tillstånd "kan få en direkt och påvisbar effekt på sysselsättning eller bosättning i området." Vad avser ministern att göra för att jordförvärvslagen skall kunna tillämpas såsom det är avsett, dvs. att antalet boende i glesbygden blir så stort som möjligt?