frs · GM12382 · 1998-12-31 00:00:00 — Med hänvisning till en undersökning av och om ungdomars etablering på arbetsmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att skapa en arbetsmarknad på lika villkor för alla i och för att minska diskrimineringen på grund av etnisk tillhörighet. Låt mig först tillrättalägga att denna undersökning har uppmärksammats i massmedierna med överdriven tolkning. den 14februari fanns en artikel med rubriken . I denna artikel uppges att "andra generationens invandrare löper större risk än infödda svenskar att drabbas av arbetslöshet". Denna uppgift är fel. Tråkigt nog har den felaktiga uppgiften spridits vidare av bl.a. TT, och Metro. Den korrekta siffran enligt rättelse i den 22februari skall vara 1,3. Det är en mycket stor skillnad mellan 1,3 och högre. Vidare vill jag också framhäva att benämningen andra generationens invandrare är såväl olycklig och stigmatiserande som rent semantiskt felaktig. Dessa personer är födda i och har inte invandrat. Begreppet förstärker dessutom ett vi-och-de-tänkande. Hur stora eller små skillnaderna än må vara är regeringens grundinställning att alla oavsett etniskt ursprung eller trosbekännelse skall behandlas lika på arbetsmarknaden. Ett mål för regeringens integrationspolitik är således att motverka diskriminering och främlingsfientlighet i alla dess former. Därför har regeringen föreslagit den skärpning av lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet som skall fatta beslut om. Lagförslaget innehåller en skyldighet för arbetsgivare att vidta aktiva åtgärder för att främja etnisk mångfald i arbetslivet. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har fått i uppdrag att utforma råd för hur detta arbete kan bedrivas. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1mars 1999. Regeringen har vidare vidtagit en rad åtgärder för att uppmärksamma mångfaldens demokratiska och samhällsekonomiska fördelar inom statsförvaltningen. Bl.a. har en serie seminarier genomförts för generaldirektörer, personalchefer och fackliga företrädare inom statsförvaltningen för att påverka rekryteringsbeteende så att staten kan tjäna som förebild i detta avseende. Vi avser att fortsätta med aktiviteter av detta slag . Regeringen har vidare i den förvaltningspolitiska propositionen uttalat att myndigheter inte minst vid rekrytering bör beakta den kvalitets- och kompetenshöjning som kan uppnås genom ökad etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. Myndigheterna skall senast den 1mars redovisa vad de konkret gör inom detta område. Utvecklingen av den etniska mångfalden i statsförvaltningen kommer också att följas upp löpande . Regeringen kommer också att fatta andra beslut som syftar till att få det integrationspolitiska perspektivet - på samma sätt som jämställdheten - att genomsyra den allmänna politiken. Krav på svenskt medborgarskap för en rad anställningar och uppdrag kan innebära ett hinder för att öka antalet anställda med utländskt medborgarskap. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en särskild utredning för att bl.a. se över i vad mån sådana krav är motiverade. Insikt i mångfaldsfrågan kräver attitydförändringar både i arbetslivet och i samhällslivet i övrigt. Regeringen har därför bl.a. gett ekonomiskt stöd till som arbetar med opinionsbildning, faktainsamling och kunskapsförmedling i frågor som rör mångkulturell kompetens i arbetslivet. Avslutningsvis kan jag underrätta om att situationen för ungdomar med utländsk bakgrund kommer att uppmärksammas i regeringens ungdomspolitiska proposition .