frs · GM12119 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av platsbristen vid landets kriminalvårdsanstalter och häkten. Det är inte riktigt att det är fullbelagt på anstalterna. Den 1november 1998 utnyttjades platserna på anstalterna till och på häktena till . Denna beläggningsnivå innebär att ca350 av knappt 4000 tillgängliga anstaltsplatser var lediga. finns det dock vissa brister både i organisationens flexibilitet och i samordningen och planeringen av platser. Bristerna har bl.a. lett till att det funnits för få platser i framför allt säkerhetsklass III. Vidare har det databaserade planeringssystemet inte fungerat tillfredsställande. Enligt de uppgifter jag har fått från har de nu redovisade bristerna lett till att intagna i häkte med verkställbar dom har fått vänta mer än på att flyttas över till anstalt. Jag vill betona att detta inte är acceptabelt. Åtgärder har enligt vidtagits för att bättre utnyttja anstaltsplatserna och förhindra att s.k. väntefall uppstår i häktena. Bl.a. har befogenheten begränsats att på regional nivå tillfälligt stänga anstaltsplatser. Åtgärder har också vidtagits för att förbättra användningen av det databaserade platsplaneringssystemet. Ytterligare insatser vidtas på ledningsnivå mellan och regionmyndigheterna. De gäller bl.a. samordningen och planeringen av platser i olika säkerhetsklasser och för olika kategorier av intagna med särskilda behov. Jag kommer att noga följa de åtgärder som vidtas och planeras. I avvaktan på resultaten av dessa avser jag inte att vidta några särskilda åtgärder. I sammanhanget vill jag nämna att regeringen den 10september 1998 har gett i uppdrag att granska kriminalvårdens resursutnyttjande. skall bl.a. identifiera väsentliga hinder för att effektivare utnyttja resurserna inom kriminalvården. Uppdraget skall redovisas senast den 1juni 1999. Uppdraget har getts mot bakgrund av bl.a. att beläggningen vid anstalter och häkten har minskat till följd av utvidgad intensivövervakning med elektronisk kontroll samt minskat antal fängelsedomar. Regeringen kommer naturligtvis att noga beakta resultatet av granskning. Jag vill avslutningsvis upplysa om att de nu gällande reglerna om villkorlig frigivning innebär att ingen får friges villkorligt innan han eller hon har avtjänat två tredjedelar av straffet, dock , om straffet är eller kortare. Är straffet mellan ett och är villkorlig frigivning möjlig tidigast när och en tredjedel av den tid som överstiger har avtjänats. När straffet är är villkorlig frigivning med vissa undantag möjlig redan efter halva strafftiden. Den lagändring som träder i kraft den 1januari 1999 kommer att tillåta villkorlig frigivning tidigast när två tredjedelar av straffet, dock minst en månad, har avtjänats. Nuvarande bestämmelser gäller dock övergångsvis för dem som har dömts till fängelse före ikraftträdandet. Intagna kommer därför framöver att friges villkorligt enligt nu gällande bestämmelser. Enligt preliminära bedömningar kommer reformen successivt under att ge ett ökat behov av 145-195 årsplatser inom kriminalvården. Eftersom det finns en outnyttjad beläggningsresurs i anstalterna har regeringen inte bedömt det vara nödvändigt att skapa nya platser för att klara reformen. Det totala antalet anstaltsplatser enligt statistik är ca4130. Av dessa är ca170 tillfälligt stängda och kan öppnas vid behov. Som nämnts ovan är ca350 platser lediga. Det finns dessutom ytterligare platser som inte ingår i statistiken men som kan tas i bruk om det skulle bli nödvändigt. Jag ser inte skäl till en ändrad bedömning av platsbehovet till följd av reformen.