ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11983 · 1998-01-01 00:00:00 — Många landsting vägrar att teckna avtal med existerande privata vårdgivare - vårdcentraler eller sjukgymnastkliniker. Detta dock inte på grund av bristande patientunderlag. I några fall har landstingen nekat kliniker ersättning för vikarier, vilket man enligt gällande regler skulle ha fått. Landstingens monopol att bedriva sjukvård framstår här som mycket tydligt. Om en privat vårdgivare slutar sin verksamhet eller tillfälligt upphör med den, får ingen annan träda in med ersättning utan att godkänner detta. Inte heller får man automatiskt ersättning för anställd vikarie. Emellertid finns patienter som behöver vård eller sjukgymnastik. Långa köer vittnar om detta. Kostnaderna finns kvar och patienterna får vänta och lida. I ett sådant läge borde det vara rimligt att få ta in en vikarie för en tjänstledig läkare/sjukgymnast och därmed kunna behålla det antal behandlingar som ingår i dennes samverkansavtal. Men även detta har förvägrats. I mitt eget landsting har en klinik efter samråd med vederbörande fackförbund nödgats lämna in stämningsansökan mot sjukvårdsdistriktet angående en vikariefråga. behöver omförhandlas (överenskommet antal behandlingar uppnås ). Underhandsbesked har lämnats, innebärande, att först då stämningsansökan tas tillbaka avser sjukvårdsdistriktet komma till förhandlingsbordet/förhandla om förlängt vårdavtal dock utan garantier. Dessa två frågor har i strikt mening inte med varandra att göra. Vilka åtgärder är socialministern beredd överväga för att öka rättssäkerheten för en enskild näringsidkare/företagare?
fr · GL11984 · 1998-01-01 00:00:00 — Utflaggningen av svenska fartyg försvårar möjligheten för landets försörjning vid ofred. har ett stort antal fartyg försvunnit från den svenska handelsflottan. 27 fartyg flaggades ut bara och utflaggningen riskerar att fortsätta. Kommerskollegiet har på grund av denna situation uttryckt stor oro inför försörjningssituation i händelse av ett krisläge. Med en alltför liten handelsflotta under svenskt flagg gör Kommerskollegiet bedömningen att det kan bli problem att hålla i gång utrikeshandeln. Svensk industriproduktion ser också helt annorlunda ut än under . Fem stora företag står för av exporten och de företagen är utspridda i många länder. Varor och tjänster importeras och exporteras. Mot den bakgrunden anser myndigheten att det är rimligt att staten ger stöd till den svenskflaggade sjöfarten. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med hotet mot den svenska försörjningen genom utflaggningen av svenska fartyg?
fr · GL11985 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade att ge regeringen till känna vad man anfört om lokaliseringen av ledningen för till . Detta beslut fattades i stor majoritet och ligger helt i linje med att man skall sprida kulturen och dess ledning i hela landet. Vad gäller själva sakfrågan är den bra belyst och argumenterad för i utskottets betänkande. Givetvis mottogs beslut med glädje i . Där arbetar man just nu för fullt med att få upp de unika miljöerna in på och det ser nu ut som att man lyckas. Detta är ytterligare ett bevis på den särställning om marinhistorisk miljö som finns där. Dock kräver en lokalisering av ledningen för till en hel del förberedelser och därför är man främst från kommunen angelägen om ett besked om när i tiden regeringen avser fatta beslut i frågan. Detta för att man skall kunna bjuda den nya verksamheten den bästa tänkbara starten i . Min fråga till kulturministern blir därför: När avser regeringen fatta beslut i frågan om lokaliseringen av ledningen för ?
fr · GL11986 · 1998-01-01 00:00:00 — har vi kunnat se att alltfler svenska rederier väljer att flagga ut sina fartyg t.ex. till . tidskrifts nr 4 1998 har mellan 15 och 20 svenska fartyg registrerats i Norsk Internasionalt Skipsregister (). Senast i raden är Helsingborgsrederiet som meddelar att det går in i med tre av sina fartyg. På det sättet räknar man med att spara ca 8 miljoner i löneutgifter och skatter. Detta är en utveckling som riskerar att utarma ställning som sjöfartsnation och många arbetstillfällen står på spel. Tyvärr har det visat sig att en del länder använder sig av statliga stöd i form av skatterabatt eller direkt rederistöd för att locka till sig fartyg. Det arbete som regeringen här bedriver inom EU är positivt och bör poängteras. Min fråga till skatteministern blir: Avser skatteministern att göra en sammanhållen konsekvensutredning för svensk sjöfartsnäring av den senaste tidens utveckling?
fr · GL11987 · 1998-01-01 00:00:00 — Under inledningen av mandatperioden hävdade den dåvarande arbetsmarknadsministern följande: "För att jag ska vara nöjd med det jobb vi har gjort måste vi ha åstadkommit minst 400000 nya jobb till 1998." Enligt regeringens egna prognoser kommer sysselsättningen 1998 att vara lägre än 1995. till målet 400000 nya jobb för att man skall kunna vara nöjd med regeringspolitiken är det ett uppenbart och brutalt misslyckande som har drabbat både enskilda människor och det svenska välståndet. Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern om regeringen avser att vidtaga några andra åtgärder än dem man har vidtagit för att nå målet om 400000 nya jobb.
fr · GL11988 · 1998-01-01 00:00:00 — Kunniga, engagerade och skickliga lärare är en av nycklarna till och en nödvändighet i den goda skola som dagen och morgondagen kräver. som 1980-talets babyboom nu gjort sitt inträde i och många lärare går i pension ökar risken för såväl akut som långvarig lärarbrist. Inför höstterminsstarten jagar nu rektorerna med ljus och lykta behöriga lärare, särskilda krismöten anordnas och på 16 av 20 högskolor fattas fortfarande studenter till lärarutbildningen. För årskurserna 4-9 och när det gäller ämneslärare på gymnasiet beräknas en brist på ca 14000 lärare. Denna situation är oacceptabel och måste givetvis åtgärdas på såväl kort som lång sikt. Läraryrket, som är ett låglöneyrke, måste uppvärderas. Allt annat skadar skolan och våra barn. Att vara lärare, kunskapsförmedlare-fostrare-danare, är en av samhällets absolut viktigaste arbetsuppgifter. Detta faktum måste märkas och respekteras såväl i en förstärkt lärarutbildning och lönesättning som i tillskapandet av karriärvägar, karriärtjänster i skolan och i stöd åt lärarnas professionella utveckling. Låg lön, liten frihet och få karriärvägar hindrar många ungdomar att söka lärarutbildning och underminerar därmed kommande generationers utbildning och utveckling. Detta har vi inte råd med. Min fråga till skolministern blir därför: Vilka åtgärder avser skolministern att vidtaga för att på såväl kort som lång sikt hindra den ökande lärarbristen i landets skolor?
fr · GL11989 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade att en kartläggning skulle göras beträffande vilka faktorer som leder till att en kvinna gör abort. har jag på olika sätt sökt att få vetskap om vad som skett. Tyvärr verkar det som inte detta beslut har verkställts. Anledningen till att jag nu ställer denna fråga är det allvarliga i att inte beslut efterföljs. Det kan skada demokratin och tilltron till politiska beslut. Att de beslut som det folkvalda parlamentet som tillika är landets högst beslutande organ efterföljs borde vara en självklarhet. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsminister : Avser statsministern vidta åtgärder så att de beslut som fattar verkställs?
fr · GL1199 · 1998-01-01 00:00:00 — De tolv svenska kärnkraftsreaktorerna använder totalt ca natururan . Uranet importeras bl.a. från . Av världens uranresurser finns i områden där ursprungsbefolkningar bor. De har ingen egen talan i något internationellt forum och blir inte respekterade i sina hemländer. De mänskliga rättigheterna har ständigt kränkts för dessa urfolk. från kokathafolket i kommer från ett område som är direkt påverkat av världens största urangruva, . Hon besöker för att upplysa om den exploatering som sker i hennes land, på aboriginernas heliga mark. Vi i importerar uran från och bidrar till denna exploatering. Dessutom pågår projektering för att utöka uranproduktionen i gruvan. I Jabiluka vill man dessutom börja bryta uran i nya gruvor. Kokathafolket har inte samma rättigheter under den vite mannens lag. Uranbrytningsföretaget respekterar inte aboriginernas heliga platser och kokathafolket har inte fritt tillträde till sina områden utan får endast vistas där under gruvföretagets ledning. använder inte själv kärnkraft utan urfolkets land våldtas på grund av kommersiella skäl. Det är en skymf mot urfolket. kan nu bryta den fortsatta exploateringen av deras heliga marker och agera på internationell nivå för att stoppa den vidare utbyggnaden av kärnkraft i världen och därmed brytning av uran - den första länken i kedjan. Min fråga till utrikesministern är: Vad avser utrikesministern göra för att på internationell nivå agera för att stoppa uranbrytningen, så att bl.a. nya gruvor för brytning av uran i inte förverkligas?
fr · GL11990 · 1998-01-01 00:00:00 — I betänkandet SOU 1998:87, Bildandet av , hade vi i hoppats att skulle bli lokaliseringsort för den nya myndigheten. Detta efter det negativa som skett i och där regeringen bl.a. tvångsflyttat regionkontor, från till . har dessutom "förlorat" en rad andra myndigheter: bl.a. kronofogdemyndigheten och skattemyndigheten. Totalt har över 2000 jobb försvunnit. Det är bara att beklaga att väljs som lokaliseringsort. I betänkandet gällande heter det nu att "det finns däremot inget som hindrar att delar av den verksamhet, som skall läggas ut på utomstående uppdragsgivare, förläggs till orter utanför . Frågan får övervägas ytterligare i det fortsatta arbetet med uppbyggnaden av myndigheten". Avser statsrådet att lägga ut "andra delar av verksamheten" till ?
fr · GL11991 · 1998-01-01 00:00:00 — Kulturhuvudstadsbolagets hanterande av olika frågor har , i olika medier, diskuterats och utsatts för en hel del kritik. Det har bl.a. handlat om en alldeles för kostsam invigning av , att pengarna fördelas av ett par tjänstemän inom bolaget utan någon större förankring hos de ordinarie kulturhandläggarna inom - landsting och - utställningen av nakenbilder på barn och ungdomar, inplanerade projekt som inställts, för lite svensk kultur och för mycket byråkrati. Jag har vid tidigare tillfälle, till kulturministern, frågat angående den orättvisa fördelningen av pengar mellan institutionella respektive fria teatergrupper inom opera och musik. Kulturministern har då valt att hänvisa till bolaget. Efter att jag har tagit del av Kulturhuvudstadsbolagets ekonomiska redovisning kan jag informera ministern om att den orättvisa fördelningen bekräftades. En annan sak som jag också noterade och som jag nu vill belysa är fördelningen av resurser mellan kulturverksamhet och administration - marknadsföring och övriga programkostnader. Den totala budgeten för Kulturhuvudstadsbolaget är ca (en del sponsorbidrag har uteblivit), varav staten bidragit med 150 miljoner. Jag kan konstatera att mer än en tredjedel av den totala budgeten, ca , går till annat än kulturverksamhet. Det betyder att mer än hela det statliga bidraget går till exempelvis administration och marknadsföring, vilket måste anses som helt oacceptabelt. Min fråga är om kulturministern har för avsikt att göra en uppföljning och redovisning, för att informera om, hur de statliga medlen till Kulturhuvudstadsbolaget har använts.
fr · GL11992 · 1998-01-01 00:00:00 — När Norrlandsfonden bildades var ett viktigt syfte att stötta inland. Investeringsbehov med riskvilligt kapital borde det rimligen finnas stora behov av i inlandet. Inte minst med tanke på befolkningsströmmarna från inlandet ned mot kusten borde Norrlandsfonden på ett särskilt sätt bevaka behoven av riskvilligt kapital för att stötta näringslivet, möjliggöra ett kvarboende och bidra till utveckling av näringslivet. Trots att behovet av riskvilligt kapital finns tycks NF inte vara tillräckligt riskvillig. Mycket är fortfarande outlånat. Huvudkontoret ligger i och när ett kontor öppnades i södra förlades det till . Detta är anmärkningsvärt. Vart tog inlandet vägen? Regeringen har beslutat att NF får köpa lånestocken av gamla lokaliseringslån och regionala utvecklingslån från länsstyrelserna och . Detta innebär att ett bra finansieringsinstrument med smidiga lösningar genom att mixa bidrag och lån försvinner. Företagen tvingas ha kontakter med flera finansieringsinstitut. Troligen minskar även riskvilligheten ytterligare liksom det regionala inflytandet. Den regionalpolitiska handläggningen hotas och sannolikheten är att mer medel hamnar vid kusten. På vilket sätt gynnas inland? Min fråga till näringsminister är: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att Norrlandsfondens resurser på ett bättre sätt skall komma hela inland till del?
fr · GL11993 · 1998-01-01 00:00:00 — Många människor drabbas av våld. Långt fler drabbas än vissa stora sjukdomsgrupper. Enligt iakttagelser på ett storsjukhus innebär det att misshandlade personer är långt fler än många andra stora sjukgrupper. och kvällar så accelererar antalet som är misshandlade. På ett enda sjukhus kan misshandelsfallen uppgå till bortemot 2000 . På samma sjukhus kunde man rapportera att på en enda kväll hade tjugotalet misshandelsfall på sträck utan att det avbröts av någon annan åkomma som kom in . I en del fall har misshandeln varit så graverande att det liv som den drabbade tvingas framleva inte är människovärdigt. Även om en rad orsaker kan anföras som orsaker till ett ökat våld så kan det inte tas till försvar för att vara overksam. Det är viktigt att samhället med kraft försöker vända trenden så att både människors hälsa och liv inte äventyras och att utrymme för att behandla de med reguljära sjukvårdsåkommor kan komma i fråga utan att hänvisas till långa väntetider. Det finns alltså en rad skäl för att få en bättre tingens ordning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Avser regeringen att snabbt vidta åtgärder som syftar till att toppbelastningar på sjukhusen reduceras genom att antalet misshandelsbrott i landet minskar?
fr · GL11994 · 1998-01-01 00:00:00 — Utländska miljötekniker förundrar sig ofta över att odlar energiskog för att elda upp som man återvinner papperet. Att elda upp veden och återvinna papperet är naturligtvis politiskt korrekt. Men man kan fråga sig om det är det miljömässigt och ekonomiskt bästa! Avser statsrådet låta utreda de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ vad gäller återvinning?
fr · GL11995 · 1998-01-01 00:00:00 — SJ:s generaldirektör har uttalat att SJ inte skall ägna sig åt regionalpolitik och att SJ inte kan betala olönsam tågtrafik. Enligt regeringens proposition om kommunikationer skall varje transportslag för sig ha som delmål att främja en positiv regional utveckling. Detta för att utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverka nackdelar av långa transportavstånd, men är det hart när omöjligt att ta sig till fjällen eller kuststaden utan långa väntetider på grund av indragna tågförbindelser. Nattågen är bedrövliga. Långa väntetider mitt förekommer eller så är tåget indraget runt helgerna. Därtill är resorna dyra. Med andra ord kan man inte välja tåget till dessa orter utan måste ta bil, flyg eller buss, vilket är miljöförstörande och energislösande jämfört med tåget. SJ måste göra "rundare" så att alla gagnas av järnvägen. Satsningar på snabba tåg och planskilda järnvägskorsningar borde naturligt tas ur anslaget för vägbyggen. Det finns också andra möjligheter att låta de skilda trafikslagen betala de miljöskador som de orsakar. skulle bli lönsam om en grön skatteväxling genomfördes. Min fråga till skatteministern är: Avser ministern införa ett skattesystem som underlättar för järnvägstrafiken genom att räkna in miljön i kostnaderna?
fr · GL11996 · 1998-01-01 00:00:00 — En ung människa med arbete och ansluten till a-kassa vill förkovra sig och studera. Han slutar sitt jobb och läser tekniskt basår. Därefter söker han till ingenjörsutbildning. han väntar på antagningsbeskedet därifrån är han arbetslös och borde kunna lita till sin a-kassa eftersom han var ansluten innan han började sina studier på tekniskt basår. Emellertid kommer a-kassan att säga "nej" till arbetslöshetsersättning med motiveringen att han troligen kommer att fortsätta läsa . Hade han däremot inte sökt utbildning skulle han ha rätt till a-kasseersättning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till arbetsmarknadsministern. Ämnar regeringen ta initiativ till att den som vidareutbildar sig inte slängs ut ur sin a-kassa i den av mig beskrivna situationen?
fr · GL11997 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt samstämmiga uppgifter i massmedierna ökar antalet fall av borrelia kraftigt i vårt land. Bara i visar en undersökning på en uppgång på av den fästingspridda sjukdomen. Flera studier visar också på ett klart samband mellan antalet rådjur och antalet sjukdomar förorsakade av fästingar, eftersom rådjuret fungerar som värddjur för fästingar. Den närmast explosionsartade ökningen av antalet rådjur är i själva verket den viktigaste orsaken till att fler och fler människor smittas av borreliabakterien. Rådjuren blir på detta sätt ett allvarligt hot mot folkhälsan. Men rådjuren är skadliga även på andra sätt. Den snabbt växande rådjursstammen har t.ex. blivit en allvarlig trafikfara. Odlingar av olika slag - inte minst i våra trädgårdar - förstörs ofta av betande rådjur. Det finns alltså många goda skäl för att genom t.ex. en ökad avskjutning reducera landets rådjursstam. Min fråga till jordbruksministern blir därför om hon är beredd att vidtaga några åtgärder för att få till stånd en sådan reduktion.
fr · GL11998 · 1998-01-01 00:00:00 — hamn är största och enda transoceana hamn. För att den skall kunna fullgöra sina nationella och internationella transportuppgifter krävs att godsvolymerna kan bibehållas och öka så att ett stort antal avgångar kan erbjudas. Fartyg som anlöper svensk hamn får förutom hamnavgifter, som tas ut av den aktuella hamnen, även betala sjöfartsavgifter som tas ut av . uppgick de statliga sjöfartsavgifterna till ca , varav en oproportioneligt stor andel tas ut av trafiken på i förhållande till kostnader inom området. Förändringen av sjöfartsavgifterna /98 har ytterligare missgynnat hamn. Detta har också fått konsekvenser. Delar av godset tar andra vägar. Det rör sig i första hand om transitgods från tredje land. Detta gods tenderar nu att gå via kontinenthamnarna och Bremerhafen. Där utgår ingen farledsavgift för import, export och transitgods. I tas inga farleds- eller fyravgifter ut för utnyttjandet av farledssystemet. Risken är således uppenbar att hamn och svensk handel förlorar den viktigaste transoceana trafiken till förmån för tyska och danska hamnar. Med anledning av det anförda vill jag fråga kommunikationsministern om regeringen avser förändra direktiven till så att sjöfartsavgifterna kan harmoniseras med andra EU-länder för att undvika orättvisa konkurrensfördelar.
fr · GL11999 · 1998-01-01 00:00:00 — har antagit en praxis som säger att en bosnisk flykting inte kan sändas till ett minoritetsområde, dvs. ett område där hans eller hennes etnicitet är i minoritet. Svensk praxis är att muslimer från det serbdominerade beviljas permanent uppehållstillstånd oftast med flyktingstatus. Till har kommit några bosniska familjer som sökt asyl i men avvisas. Enligt är första asylland och skall som sådant pröva dessa människors asylansökan. I ett beslut som () tagit vad gäller en muslimsk familj från och som söker asyl i anser att familjen är "skyddad mot förföljelse i eller mot att sändas till hemlandet och också mot att sändas till ett annat land där de inte har motsvarande skydd." Om denna familj först sökt uppehållstillstånd i skulle den med nuvarande praxis inte kunnat avvisas till det serbdominerade . tar inte någon hänsyn till om de asylsökande kommer från minoritetsområden. Sett ur detta perspektiv kan inte betraktas som ett säkert asylland för en muslimsk familj från . Att avvisa en sådan familj står enligt min mening inte bara i strid med refoulement-förbudet flyktingkonvention utan även med UtL 8 kap. 1§. 1996/97:25 gäller alltid den nationella regleringen om en internationell överenskommelse innehåller föreskrifter som avviker från den nationella. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att skall följa svensk praxis vad gäller avvisning till minoritetsområden i Bosnien?
frs · GM1221 · 1998-01-01 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de drabbade vattenkraftsproducerande inlandskommunerna skall kunna behålla arbetstillfällena. Jag är väl medveten om de konsekvenser omstruktureringsplaner kan leda till för de anställda och orter som kan komma att beröras. Av denna anledning skrev jag därför ett brev till ledning med följande innehåll. "Jag har uppmärksammat att som ett led i sin omstrukturering och effektivisering avser att minska sin personal på olika håll i landet. Jag är självfallet medveten om att kraven på effektivitet och konkurrenskraft kan nödvändiggöra sådana åtgärder. Som jag ser det är det emellertid i dessa sammanhang väsentligt att bolaget utnyttjar möjligheter till vidareutveckling av den personal som blir övertalig så att förutsättningar skapas för att dessa anställda kan erhålla nya uppgifter inom eller utom bolaget. Bolagets regionalt spridda verksamhet ställer naturligtvis också särskilda krav. I de sammanhang det inte är möjligt att utnyttja övertaliga anställda i bolagets egen verksamhet är det enligt min mening angeläget att bolaget på olika sätt medverkar till att annan verksamhet kan etableras eller att andra åtgärder kan vidtas som kan underlätta för tidigare anställda i bolaget att erhålla andra jobb." Något utöver detta behöver inte tilläggas i detta sammanhang.
frs · GM1210 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att verka för att EU-stöd inte medges till abortmotståndares propaganda och organisationer som arbetar mot de mänskliga rättigheterna. verkar i sitt arbete i EU och med EU:s biståndsverksamhet efter samma riktlinjer som styr det svenska biståndet. De grundläggande målen för EU:s bistånd, som full respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, stämmer också väl överens med svenska målsättningar. Utvecklingssamarbete sker genom många olika kanaler. Detta gäller såväl som biståndsinsatser. En stor del av insatserna genomförs av enskilda organisationer. Det är viktigt att kriterier för stöd till dessa organisationer inte handlar om deras politiska eller religiösa hemvist utan om de insatser de vill genomföra. Inom EU är det självklart att organisationer från södra såväl som norra , katolska och protestantiska, kristna och icke-kristna kan få stöd för sina insatser för att bistå de allra fattigaste. Givetvis skall dessa insatser avrapporteras och utvärderas så att en god kvalitet säkerställs. Det har inte kunnat gå att få fram information som styrker att EU:s bistånd går till sådan verksamhet som frågeställaren angivit. Om så skulle visa sig vara fallet är det givetvis något som skulle motverka.