ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11322 · 1998-01-01 00:00:00 — kom och gemensamma utvärdering av det miljöskydd den nya skogsvårdslagen givit. Där konstateras att läget förbättrats men att i ett av fyra avverkningsfall uppfylls inte den nya lagstiftningen. I tidigare utvärderingar av den gamla skogsvårdslagen har efterlevnaden visat sig vara lika dålig eller ännu sämre. Det tar alltså mycket att nå ett miljöskydd i vardagsskogsbruket som är till fyllest för att säkra den biologiska mångfalden. I det perspektivet blir behovet av reservatsbildningar som lämnar ett mosaiklandskap av orörd skog än viktigare. Det är helt nödvändigt för att mångfalden av arter skall överleva. Med nuvarande anslag skulle det ta att skapa ett sådant skyddslandskap. Detta är framtidsperspektivet som är ett av de länder som har minst ursprunglig skog skyddad. Avverkningarna av värdefull naturskog fortsätter i brist på medel att undanta denna mark från produktivt skogsbruk. finns naturskog kvar nedanför fjällregionen. Det finns två vägar att lösa problemet. Antingen tillförs betydligt mer statliga medel för reservatsinköp av natur- och gammelskog eller så ändras grundlagen så att det med äganderätten inte följer möjligheten att bedriva ett skogsbruk som utarmar den biologiska mångfalden. Jag vill fråga miljöministern om regeringen är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att säkra den biologiska mångfalden och leva upp till de krav konventionen för biologisk mångfald ställer.
fr · GL11323 · 1998-01-01 00:00:00 — Sanktionerna mot har medfört mycket svåra umbäranden för folk. Möjligheterna att byta olja mot mat och mediciner är därför ytterst välkommet. är MR-situationen i landet mycket dålig. Regimen negligerar fundamentala rättigheter enligt FN:s konvention om globala mänskliga rättigheter. Detta uppmärksammades i FN:s säkerhetsråds resolution 688 . Där påtalades särskilt kurdernas situation. Den har inte förbättrats , vilket bl.a. lett till en ökande flyktingström till . Situationen för andra grupper i är inte mycket bättre. Enligt uppgift har ca 1500 personer från oppositionen avrättats 1997. FN:s rapportör van der Stoel får inte komma in i landet. FN har konsekvent och beslutsamt genomdrivit säkerhetsrådets sanktionsresolutioner. MR-resolutionen 688 har dock inte hanterats på samma sätt. Jag vill fråga utrikesministern om regeringen är beredd att i ta nödvändiga initiativ för att MR-resolutionen 688 också följs upp med konkreta åtgärder riktade mot regimen i .
fr · GL11324 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen har ett antal personer trakasserat homosexuella och vandaliserat deras lokaler. angreps RFSL Trestads lokal i då ett antal personer kastade stenar och krossade samtliga fönster i lokalen. har homosexuellas organisationer i , och angripits av nazister och andra antihomosexuella grupper. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vad avser regeringen göra för att få stopp på dessa övergrepp mot homosexuella?
fr · GL11325 · 1998-01-01 00:00:00 — har följt upp effekterna av att distriktssköterskorna 1994 fick rätt att förskriva vissa läkemedel. Denna uppföljning har visat att förskrivningsrätten med därtill hörande utbildning lett till kompetenshöjning hos sköterskorna som i sin tur medfört mervärden för patienterna i form av bättre omvårdnad och bättre läkemedelsbehandling. föreslår därför vissa åtgärder med anledning av de goda resultaten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vad avser regeringen göra med anledning av ovanstående resultat om vad förskrivningsrätt för distriktssköterskor av vissa läkemedel lett till?
fr · GL11326 · 1998-01-01 00:00:00 — De senaste årens landvinningar när det gäller behandlingen av hivsmittade har inneburit en lång rad fördelar. Livslängden har ökat för de hivsmittade och färre insjuknar i aidsrelaterade sjukdomar. Detta är naturligtvis oerhört glädjande och inger hopp . finns det en baksida på dessa framgångsrika behandlingar. Det finns nämligen signaler om att många börjar tro att faran är över, vilket är djupt oroande. () har också uttryckt denna oro i ett pressmeddelande . Vi moderater delar denna oro och har också i vårt budgetalternativ avvisat regeringens och beslut att avveckla det särskilda statsbidraget för kampen mot hiv/aids. Vi anser att detta ger helt fel signaler och om det dessutom kombineras med en uppfattning om att hiv är farligt kan effekterna bli förödande. Regeringen bör allvarligt överväga om man inte skall anamma det moderata förslaget att behålla det särskilda hiv/aidsanslaget i budgeten. Ett sådant förslag kan presenteras redan i kompletteringspropositionen. Det som dock nu är intressant att få veta är regeringens strategi vad gäller kampen mot hiv/aids. Därför vill jag fråga socialministern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förhindra att hivspridningen ökar.
fr · GL11327 · 1998-01-01 00:00:00 — Genom bifall till proposition 1996/97:84 godkände de energipolitiska riktlinjer som fastlagts i en politisk uppgörelse mellan Socialdemokraterna, . I uppgörelsen angavs att "ett enda förslag till en lag om avställning av kärnkraftsreaktorer föreläggs i så god tid att lagen kan träda i kraft den 1januari 1998. I lagen föreskrivs att rätten att driva kärnkraftsreaktorer för att utvinna kärnenergi kan upphävas av regeringen". En sådan lag har beslutats av den 18december 1997 och är i kraft. Därmed återstår endast för regeringen att uppfylla den utfästelse som i energiuppgörelsen har gjorts till Vänstern och : "Regeringen avser att efter lagens ikraftträdande fatta beslut om avställning av kärnkraftsreaktorerna och ". Något beslut har dock inte fattats vid regeringssammanträde . Min fråga blir därför: När avser regeringen att fatta beslut om stängning av reaktorerna och ?
fr · GL11328 · 1998-01-01 00:00:00 — förbjuder och att lägga en elektrodstation på havsbottnen utanför . Ytterligare en kommun är därmed emot kabelprojektet som redan tidigare stoppats av i . Det beslutet har och Swepol Link överklagat till . Kabeln är monopolär. Elektronerna fångas upp av ett stort titannät som planeras läggas på havsbottnen. Då bildas nästan klorgas, som i sin tur bildar klororganiska föreningar i vattnet. Klorgasutsläppen från Polenkabelns elektrodnät är att betrakta som miljöfarlig verksamhet och regleras därmed av miljöskyddslagen, enligt , professor i miljörätt, som har tolkat lagen på uppdrag av . hänvisar till att platsen för elektrodnätet, vid , är av riksintresse för naturvård, barnkammare och skafferi för den hotade Östersjölaxen och för havsöringen samt annan fisk. Trots att opinionen är massiv mot kabeln uttalar sig näringsministern för en kabel och säger att det inte är fel att ta el från kärnkraftverket i eller brunkolsel från . Något miljötänkande tycks inte existera varken i stort eller smått. Energi- och näringspolitiskt hindras utvecklingen av inhemska bränslen och miljömässigt kommer kabeln att orsaka skador på miljön utanför , ett skyddat område av riksintresse för naturvård. På vilket sätt avser näringsministern genomdriva kabelprojektet mot kommunernas vilja?
fr · GL11329 · 1998-01-01 00:00:00 — I tidskriften , nr 25/97, publicerades en artikel med svidande kritik mot hur de svenska djurförsöksetiska nämnderna fullgör sitt uppdrag. Artikelförfattaren har, genom att gå igenom ansökningar till de djurförsöksetiska nämnderna, funnit att de tillstyrker djurförsök, även mycket plågsamma sådana, där det finns klara alternativ. Författaren tar upp ett konkret exempel på sådana försök, nämligen mångfaldigande av monoklonala antikroppar med den s.k. ascitesmetoden. I artikeln konstateras att de djurförsöksetiska nämnderna tillstyrkte användning av mer än 4000 djur för propagering av monoklonala antikroppar, vilket innebär att dessa djur inte bara utsatts för svårt lidande, utan även också enligt lagens mening för onödigt lidande. Flera länder, t.ex. , och har infört förbud mot propagering av monoklonala antikroppar med ascitesmetoden. ECVAM, EU:s alternativcentrum med uppgift att utvärdera alternativa metoder, har i en rapport (ECVAM Report 23) konstaterat att det alltid finns alternativ till den plågsamma ascitesmetoden och föreslagit att den skall förbjudas inom EU. Min fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att säkerställa att de djurförsöksetiska nämnderna fullföljer sitt uppdrag och t.ex. inte tillstyrker användning av djur då det finns alternativ, vilket artikeln i visat sker då det gäller propagering av antikroppar med ascitesmetoden?
fr · GL1133 · 1998-01-01 00:00:00 — Som en del i en artikelserie i om den riktade brottsligheten mot homosexuella, som bl.a. skördat 27 dödsoffer , intervjuades justitieminister den 20september. Enligt tidningen yttrades bl.a. följande: "Anser du att homosexuella ska ingå i lagstiftningen om hets mot folkgrupp? - Ett av problemen är ju att man inte enbart kan skriva in de homosexuella. Det måste i så fall gälla den sexuella läggningen. Det finns ju andra grupperingar också, till exempel transvestiter. Och skriver man in den sexuella läggningen omfattas ju även pedofiler. Jag tror inte att det finns något folkligt stöd för att de ska ingå i paragrafen om hets mot folkgrupp." Svaret är anmärkningsvärt av flera skäl. är homosexuella skyddade mot vissa former av diskriminering enligt utan att detta lagrum skyddar pedofiler. Det finns alltså lagstiftning som uttryckligen nämner "homosexualitet" och inte "sexuell läggning" i allmänhet. Det finns inte heller någon annan grupp med viss sexuell läggning som utsatts för liknande hetsangrepp som homosexuella. Under förutsättning att justitieministern blivit korrekt citerad vill jag därför fråga: På vilka lagtekniska skäl grundar justitieministern sin ståndpunkt att lagens bestämmelse om hets mot folkgrupp inte kan ge skydd åt homosexuella utan risk för att även pedofiler erhåller motsvarande skydd?
fr · GL11330 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har varit känt länge att svensk jordbruksnäring har dåliga konkurrensförutsättningar i förhållande till viktiga konkurrentländer inom EU. Detta har klart vidimerats genom utredningen livsmedelstrategi för , som överlämnats till näringsministern. Utredningsmannen klarlägger där bl.a. hur de inhemska kostnaderna i form av skatter och avgifter negativt påverkar konkurrenskraften för svenska jordbrukare och för livsmedelsproduktionen. Jordbruket lever i en hård konkurrenssituation och de politiskt förorsakade kostnaderna jämfört med konkurrenter i närliggande länder är mycket negativa för bönder. Det är nu angeläget att de konkurrensnegativa kostnaderna som belastar svenskt jordbruk undanröjs och jag vill med anledning av detta fråga näringsminister : När kommer förslag från regeringen om bättre konkurrensförutsättningar för den svenska livsmedelssektorn?
fr · GL11331 · 1998-01-01 00:00:00 — har varit på väg att skriva ett s.k. återtagandeavtal med . Avtalet innebär att försäkrar sig om att människor från , som inte har fått uppehållstillstånd i och som avvisats, tas emot i utan repressalier. kunde rättschef, , meddela att och hade enats om en avtalstext. och regeringsrepresentanter godkände inte avtalet före . Verkställighetshinder har rått . Under hela den här perioden har de asylsökande väntat i osäkerhet inför sin framtid. De har fått försämrad psykisk och fysisk hälsa. har skrivit på ett liknande avtal. Människorna som har avvisats med hänvisning till återtagandeavtalet har hållits kvar på flygplatsen i , utan någon anledning och möjlighet till juridiskt ombud. De har inte heller kunnat ta sig in på ett diskret sätt på frivillig väg, för de måste ha speciella dokument från ambassaden. Flera organisationer för mänskliga rättigheter har informerat om att det förekommer tortyr av de avvisade och de muddras på pengar vid ankomsten. Myndigheterna i bryter mot avtalet. Detta vet , men ansluter ändå till ett liknande avtal. Vad avser ministern göra för att de som ofrivilligt väntat på återtagande skall kunna få uppehållstillstånd och inte avvisas till nytt psykiskt och fysiskt lidande i det nygamla landet?
fr · GL11332 · 1998-01-01 00:00:00 — I en dom i Hovrätten över och dömdes en man endast till bötesstraff efter att ha smugglat in drygt 100 flaskor starksprit och ett tjugotal flaskor vin från . Domstolen angav som skäl till att fängelsestraff ej utdömdes att man bl.a. skulle beakta att nu är en del av Europeiska unionen och därmed skulle hänsyn till denna syn på alkohol och alkoholhantering tas. Enligt min mening avviker hovrättens dom radikalt från den alkoholpolitiska syn som det råder stor uppslutning kring i , speciellt om hovrättens dom skulle uppfattas som någon sorts prejudikat. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till socialministern: Har regeringen några planer på att vidta åtgärder för att motverka det ökade inflödet av alkohol över landets gränser som kan bli följden av hovrättens dom om den vinner laga kraft?
fr · GL11333 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen avser enligt uppgift att fatta beslut om att stänga första reaktor. Statsministern har sagt att en reaktor i skall stängas , även om regeringen inte nått någon överenskommelse med om saken. Detta trots att den juridiska processen då kanske inte kommer att vara slutförd, trots att ingen ersättningsel kommer att finnas och trots att det i så fall sker i strid med folkviljan. I debatten inför riksdagsbesluten om avvecklingslagen och omställningsprogrammet hävdade vi moderater att regeringens energipolitik saknar folklig förankring. Detta har sedan bekräftats. Enligt en presenterad SIFO-undersökning anser av de tillfrågade att kärnkraften bör fortsätta att användas i också . anser att kärnkraften delvis skall avvecklas 1998 och resterande delar . Blott av de tillfrågade menar att kärnkraften skall avvecklas helt till detta år. anser att det - "med de erfarenheter vi har " - var bra för att satsa på kärnkraften. anser det motsatta. Är statsministern beredd att underställa kärnkraftsavvecklingen folkets prövning genom att skjuta upp beslutet om stängning av till efter valet ?
fr · GL11334 · 1998-01-01 00:00:00 — Av berörd proposition och tidigare riksdagsbeslut framgår inte uttryckligen om den fristående gymnasieskolans kostnader för mervärdesskatt skall - i det fall överenskommelse inte kan träffas - av kommunen betalas ovanpå den av regeringen fastställda s.k. riksprislistans belopp. I en del fall kan kommunen till friskolan - bara med tillämpning av riksprislistan - erlägga ett högre belopp för en studieplats än vad platsen på samma gymnasieprogram kostar i kommunens gymnasieskola. Detta har i en del fall lett till en argumentation som bygger på propositionens uttalade begrepp om att skapa likvärdiga förutsättningar för eleverna att oavsett huvudman få en likvärdig utbildning. I likvärdigheten skulle då kunna anses ligga även likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Om hemkommunens "egenkostnad", inklusive en beloppsmässig 6-procentig momskompensation, ändå understiger riksprislistans belopp kan kommunen hävda att momskompensation trots allt ingår utan att ersättningsbeloppet för den skull med automatik skall överstiga riksprislistans belopp. Mot bakgrund härav vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att vidtaga åtgärder för att klarlägga i vilken utsträckning hemkommunens "egenkostnader" för gymnasiala utbildningar skall relateras till den s.k. riksprislistan vid kommunalt beslut om ersättningsbelopp till fristående gymnasieskolor?
fr · GL11335 · 1998-01-01 00:00:00 — Ansökningarna i när det gäller bidragen för energiomställningen, har slagit väl ut. Bidragsansökningarna för installation av effektvakt och kompletterande värmekälla t.ex. kakelugn eller kamin är till antalet ca 500. Medelstilldelningen till länet för detta ändamål är och räcker bara till ca 160 bidragsansökningar. Ansökningarna för konvertering från direktverkande el till annan uppvärmning stämmer bättre med medelstilldelningen för länet, liksom ansökningarna för fjärrvärmeanslutning. En förutsättning för att avvecklingen av kärnkraften skall slå väl ut är att staten kan motsvara de löften som ställts ut till svenska folket om att ge subventioner till dem som ställer om från uppvärmning med direktverkande el till alternativ uppvärmning eller effektiviserar sin elanvändning. För att nå största möjliga effektivitet, så bör länsstyrelserna ges möjligheter att på egen hand flytta anslagna medel mellan de olika bidragsformerna. Om medelstilldelningen inte motsvarar den efterfrågan som finns, så bör medel kunna flyttas från kommande års anslag, för att möta de behov som finns. Är ministern beredd att verka för att omfördela medel från kommande års anslag enligt vad som sägs i frågan?
fr · GL11336 · 1998-01-01 00:00:00 — När alternativet är arbetslöshet är det inte särskilt klokt att säga upp personal inom vård, omsorg och utbildning. Som bekant saknas det inte arbetsuppgifter inom dessa områden. Därför tycker jag att systemet med kvalitetshöjare är bra. Det leder till att mer av våra gemensamma pengar används till aktiva i stället för passiva insatser. Bara i och i beräknas 400 personer få meningsfulla uppgifter tack vare denna möjlighet. Det finns dock ett problem med nu gällande regler. Endast offentliga arbetsgivare får använda kvalitetshöjare. Det betyder alltså att andra arbetsgivare, vars verksamhet betalas med skattemedel, inte ges samma möjlighet. Vi socialdemokrater har en öppen attityd till alternativa drifts- och ägarformer inom gemensamt finansierad verksamhet. Utgångspunkten är att de skall verka på samma villkor, och då kan det rimligtvis inte finnas något skäl att göra undantag i just detta fall. Dessutom, om systemet omfattar alla arbetsgivare, då kan fler ersätta dagens sysslolöshet med meningsfulla arbetsuppgifter. I drivs nästan en tredjedel av omsorgsverksamheten i privat regi. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att alla arbetsgivare inom den offentliga sektorn skall ges en möjlighet att använda s.k. kvalitetshöjare?
fr · GL11337 · 1998-01-01 00:00:00 — Långfors kraftstation i Långan - nedströms - byggdes . Stationen är ineffektiv, kraftigt nedsliten och måste totalrenoveras. Vid en sådan stor reinvestering är det naturligt att se över om det finns ekonomi i att utnyttja vattnet effektivare. Jämtkraft lämnade därför 1992 in förslag till ombyggnad och effektivisering av Långfors kraftstation till . fann i yttrande 1993-11, att företaget var tillåtligt, men överlämnade ärendet till regeringen eftersom regeringen förbehållit sig rätten att besluta. Ärendet återvisades till med krav på en mer utförlig miljökonsekvensbeskrivning. gjordes kompletterande studier avseende ombyggnadens miljöpåverkan och materialet lämnades till . Undersökningarna bekräftade tidigare kända förhållande, att en ombyggnad av Långfors kraftstation obetydligt skulle påverka miljön i området. vidhöll sin positiva inställning för en ombyggnad och vidarebefordrade ärendet till regeringen. Jag vill därför fråga näringsministern om regeringen nu är beredd att godkänna Jämtkraft AB:s ansökan om utbyggnad av Långfors kraftstation.
fr · GL11338 · 1998-01-01 00:00:00 — Under 1991-1993 sökte många asyl i . Flertalet av dem har avvisats, fått uppehållstillstånd eller sökt sig till tredje land. finns 1500 asylsökande från här som vistats i , s.k. långväntare. De hotas nu att sändas tillbaka. Inte ens vistelsetider har varit nog för att de skall få uppehållstillstånd. generaldirektör har uttryckligen sagt att nämnden inte har några planer på att ändra dess praxis. En praxis som innebär att de som inte har ett kraftfullt intyg från psykiatrin, helst undertecknat av en överläkare, får avslag på varje överklagande. För många av "långväntarna" kan ärendet preskriberas och asylprocessen börjar om från början. Detta tar dock både tid och pengar, eftersom de varken orkar eller har råd att bekosta en ansökan för 5000kr. Deras tröstlösa väntan fortsätter. Dessutom kan man undra hur verkställigheten skall ske, då det finns närmare 4000 personer som kan bli aktuella för avvisning. säger att 1000 personer kan skickas tillbaka . Det innebär en tidsrymd . Polisen skall verkställa besluten, men i vilken ordning denna avvisning skall ske är det ingen som vet. Det kanske blir de senast anlända som skickas i väg först. Ministern har deklarerat att har en human och generös flyktingpolitik. Låt ord bli handling! Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att de ca1500 f.d. jugoslaver som väntat mycket länge på besked, skall få en human och rättvis behandling?
fr · GL11339 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt en i radio återgiven skolverksrapport saknar var femte skola handlingsplan mot mobbning. Detta trots att de är ålagda att ha en sådan. Enligt läroplanen har rektorn ansvar för att ett handlingsprogram mot mobbning och alla andra trakasserier finns på skolan. Siffran är hög, i själva verket dubbelt så hög som tidigare undersökningar gett vid handen. av skolorna saknade enligt en undersökning barnombudsmannen gjorde program mot mobbning. Skolministern har sagt: "Jag är övertygad om att man i de flesta skolor har upprättat ett åtgärdsprogram för att motverka alla former av våld, trakasserier och mobbning" och "Vi skall ge andra riktlinjer och styrregler för de skolor som inte har påbörjat framtagandet av åtgärdsprogram mot mobbning och arbetet mot våldet. Vi skall uppmärksamma dessa frågor på ett sådant sätt att det leder till resultat ute i skolorna." Verkligheten visar att skolministern haft en felaktig utgångspunkt i frågan och har gjort för litet för att försäkra sig om att skolorna tar fram handlingsprogram. Vad avser skolministern göra för att uppgradera skolans arbete mot mobbning och tillse att kravet på handlingsprogram mot mobbning tas på allvar?
fr · GL1134 · 1998-01-01 00:00:00 — Eftersom likströmskabeln till från varken har ett ställe som den kan läggas i vattnet från svensk sida eller skall gå i land i Mielno i som den var planerad att gå till, har hela projektet på utmynnat i ett stort frågetecken. har avbrutit planarbetet med strömriktarstation och är endast intresserade av en ny kabel, bipolär sådan. Detta har inte tillgodosetts, varför hela projektet nu lagts på is. Att i det läget vidhålla koncessionen som regeringen gav om kabeln och med det bristande underlaget, borde göra att projektet måste omprövas. handlar det om en helt ny sträckning öster om , förbi med nya markintressenter, över trålvatten, på berggrund som det uppstår krypströmmar i och farligt nära dumpade tunnor med senapsgas och annan ammunition. Det borde rendera i en ny ansökan från . hävdar att korrosion uppstår i en radie av från den tänkta elektrodstationen på 120000m². Andra talar om den elektrosmog som kommer att uppstå. varnar för att lax och åls vandringar kommer att störas. Magentismen påverkar även deras sinnen liksom kompassens. Det här är en kabel som är omodern jämfört med den danska flatkabeln som minimerar magnetism. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern göra i det uppkomna läget med anledning av att sagt nej till fortsatta planer på Polenkabeln?