ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12352 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder för att skydda kulturhistoriska byggnader. Jag tror att vi alla är överens om att det runt om i vårt land finns ett stort antal byggnader som besitter kulturhistoriska värden som bör tas till vara. Det är byggnader som har mycket att berätta om vårt samhälles framväxt och som speglar historiska förlopp och sociala förhållanden likaväl som olika arkitektur, byggnadstekniker och hantverkstraditioner. Det förhållandet att en byggnad inte är förklarad som byggnadsminne av innebär givetvis inte att den inte kan vara väl värd att skydda och bevara. I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att det av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. följer att ansvaret för att skydda och bevara vår kulturmiljö delas av alla, dvs. såväl stat och kommun som enskilda. Det statliga ansvaret kommer till uttryck i bl.a. bestämmelserna om byggnadsminnen och genom möjligheterna till statliga bidrag. På den kommunala sidan är föreskrifterna i (1987:10) ett viktigt instrument. Jag vill betona att kommunerna har ett stort ansvar när det gäller bevarande av kulturhistoriskt och miljömässigt värdefull bebyggelse. En förutsättning för tillvaratagande av kulturvärdena är också ett ansvarstagande och engagemang från enskilda, exempelvis ägare eller brukare av en fastighet. Detta understryker betydelsen av information från såväl den statliga kulturmiljöorganisationen som kommunerna i frågor som rör kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Även om det redan finns instrument för att värna om kulturvärdena i byggnader kan det dock finnas behov av en ökad skyddsinsats och en enklare skyddsform än byggnadsminnesförklaring. Regeringen har för avsikt att beröra denna fråga i en proposition om skyddet för kulturmiljön m.m.
frs · GM12354 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att agera för att få att dra tillbaka de robotar som riktas mot . har förklarat att en återförening med fastlandet inte är tänkbar så länge som har kvar sitt kommunistiska samhällssystem och befinner sig på en lägre ekonomisk utvecklingsnivå än . För är en återförening med ett högprioriterat mål. Frågans starka politiska laddning gör den till ett av de största konflikthoten i den östasiatiska regionen. Från svensk sida har vi tidigare understrukit att återföreningsfrågan måste lösas av parterna själva på fredlig väg. Den tar bestämt avstånd från varje form av militära hot som ett sätt att lösa denna fråga. Sådana metoder vänder snarare opinionen i emot den utveckling som önskas i , vilket den militära demonstrationen i närhet visade. Med demokratins införande och ökad ekonomisk betydelse har vunnit respekt i omvärlden. demokratiska utveckling som också medfört ökad respekt för de mänskliga rättigheterna utgör även ett positivt föredöme för .
frs · GM12355 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om regeringen avser att vidta åtgärder för att stoppa användandet av danskt industriavfall som kalkningsmedel. Arbetet är så fördelat att det är jag som besvarar frågan. Inom EU regleras transporter av avfall genom rådets förordning nr 259/93 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från EG. Enligt förordningen delas allt avfall in på grön, gul eller röd avfallslista, där röd lista innehåller de farligaste avfallen. Förordningens regler innebär bl.a. att tillstånd för transporter krävs om avfallet återfinns på gul eller röd avfallslista. För att ett sådant avfall skall få transporteras exempelvis från till måste transporterna godkännas av den behöriga myndigheten i såväl som . I är det som handlägger frågor om tillstånd till import och export av avfall. kan enligt reglerna motsätta sig en transport av avfall bl.a. om den strider mot nationell lagstiftning. I gäller dessutom att omhändertagandet av avfallet endast får ske vid en sådan anläggning som har tillstånd till detta. Den lokala miljö- och hälsoskyddsnämnden i den kommun där användningen av avfallet skall ske har tillsynsansvar över verksamheten. Enligt uppgift från har importören åtagit sig att anmäla användningen av det danska avfallet i varje kommun där spridningen är avsedd att ske. Jag har erfarit att det eventuellt kan bildas bensidin i industriavfallet. Bensidin är dock ett lättnedbrytbart ämne och det aktuella avfallet har enligt uppgift lagrats i innan det transporterats till . Vid provtagning påträffades inget bensidin i avfallet. undersöker hur samråd mellan importör och kommun har skett, var kalken har spridits samt avvaktar analysresultaten från de tester som har gjorts av kalken.
frs · GM12356 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om regeringen avser att medge fortsatt brytning av torv på Tönningflon. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. ansökte hos i om att få bryta torv på östra i kommun. Koncessionsansökan avser brytning av torv för energiutvinning av . I beslut gav bearbetningskoncession för östra till enligt lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. har överklagat beslut hos regeringen. anför i överklagandet att området östra ingår i ett område (Z27 Gullhögs- och Tönningfloarna) som är utpekat som riksintresse för naturvården enligt 2kap. 6§ lagen om hushållning med naturresurser (naturresurslagen). Gullhögs- och Tönningfloarna har i den rikstäckande våtmarksinventeringen placerats i den högsta skyddsklassen. Därigenom finns området med i Myrskyddsplan för , som är en sammanställning av vilka myrar som skyddats och vilka som enligt verket bör säkerställas som naturreservat eller liknande inom de 20 närmaste åren. Området östra har även utpekats av geologiska undersökning (SGU) som riksintresse enligt 2kap. SGU:s utpekande innebär att området skall skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra utvinningen av värdefulla ämnen eller som finns där. I den här typen av ärenden är det ofta fråga om att göra en avvägning mellan å ena sidan intresset av att skydda naturen och å andra sidan de energipolitiska, näringspolitiska, arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska intressen som kan vara aktuella. Ärendet är under beredning i och beslut har ännu inte fattas i frågan. Det bör även nämnas att i sitt överklagande hemställde om att regeringen skulle meddela inhibition av beslut tills dess att frågan slutligen avgjorts. Regeringen beslutade om inhibition .
frs · GM12357 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som regeringen vidtagit för att säkerställa konsumentens rättsliga skydd för IT-tjänster, inklusive hemsida via Internet. Det är självfallet så som framgår av fråga att användningen av IT innebär stora möjligheter för konsumenterna att stärka sin ställning på marknaden. De får lättare tillgång till viktig information och ett större utbud av varor och tjänster. För att konsumenterna skall kunna dra nytta av tekniken krävs emellertid att de kan och vågar använda den. Konsumenterna måste känna förtroende för IT. Av fundamental betydelse i detta sammanhang är - i linje med vad åsyftar med sin fråga - att det finns eller i förekommande fall tillskapas konsumenträttslig lagstiftning som kan ge konsumenterna ett tillfredsställande skydd och därmed stärka deras tillit till tekniken. framhåller viktiga områden för ett sådant konsumenträttsligt skydd. Och det kan finnas fler områden, t.ex. den personliga integriteten. IT-tjänsterna och elektronisk handel har givetvis en påtagligt stor internationell dimension. Det är därför viktigt att man så långt möjligt kan komma fram till en samsyn på det internationella planet när det gäller vilka spelregler som måste till för att konsumenterna med fortsatt tilltro till det nya mediet skall kunna agera och handla elektroniskt över gränserna. Det är viktigt att påpeka att gällande rättsregler torde kunna tillämpas på flertalet av de problem av olika slag som konsumenterna kan drabbas av vid köp av IT-utrustning och användningen av den. Med tanke på att den nya tekniken är ganska komplex och inrymmer frågeställningar och problem som inte behandlats eller som kanske måste behandlas på ett delvis annorlunda sätt är läget dock att det finns åtskilliga oklarheter i fråga om rättsläget i de sammanhang som är eller kan bli aktuella i samband med konsumenters användning av IT. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt utredningen om konsumenträttigheter i IT-samhället, som har till uppgift att undersöka och kartlägga vilka speciella problem av främst marknadsrättslig natur som konsumenten kan ställas inför i samband med elektronisk kommunikation i informationssamhället. Resultatet av denna inventering skall följas av en analys om konsumentens skydd i detta avseende behöver stärkas och, om så är fallet, på vilka sätt detta lämpligen bör ske. Utgångspunkten för utredningens arbete skall vara att stärka konsumentens rättigheter i informationssamhället. Arbetet skall vara färdigt senast den 1oktober 1999.
frs · GM12358 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra beredskapen och tillfredsställa lokala behov av förrådsställning av fordon att användas vid "särskilda påfrestningar på samhället i fred". Enligt räddningstjänstlagen svarar kommunerna för räddningstjänsten inom kommunen. Kommunerna skall också främja olycks- och skadeförebyggande verksamhet. Den kommunala räddningstjänsten är därför ett av de viktigaste instrumenten för samhällets beredskap att hantera olyckor och sådana händelser som kan utvecklas till en svår påfrestning på samhället i fred. Försvarsmakten är ytterst dimensionerad för försvar av vid ett väpnat angrepp. Sedan 1996 års försvarsbeslut skall dock Försvarsmakten också kunna stödja samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Denna viktiga uppgift behandlas även i den rapport som Försvarsberedningen överlämnade till mig inför arbetet med kontrollstation. I rapporten ställer beredningen bl.a. frågan om hur man på enklaste sätt skall kunna ställa totalförsvarsresurser till civila myndigheters förfogande. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga i samband med regeringens proposition års kontrollstation.
frs · GM12359 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat på vilket sätt jag avser att värna om polisers skydd i deras tjänsteutövning. har sedemera valt att lämna en interpellation med samma ordalydelse. Svaret på riksdagsfrågan uteblir därför. Interpellationen avses besvaras fredagen den 19mars 1999.
frs · GM1236 · 1998-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till de överläggningar om stöd för åtaganden för boendet som pågår mellan bl.a. kommun och Bostadsdelegationen, frågat mig om regeringen avser att ta initiativ för att förändra Bostadsdelegationens riktlinjer. I delegationens uppgifter ingår, enligt bestämmelserna i förordningen (1998:667) med instruktion för Delegationen för stöd till vissa kommuner med bostadsåtaganden, bl.a. att överlägga med enskilda kommuner om lämpliga åtgärder och villkor för stöd. I den bostadspolitiska propositionen Bostadspolitik för hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) angav regeringen att frågor om stöd i första hand skall prövas mot kommunens egna ekonomiska förutsättningar. Endast kommuner med en särskilt svår ekonomisk situation kommer därför i fråga för stöd. En ytterligare förutsättning för stöd är att de förhållanden som ligger bakom kommunens svaga ekonomi inte är sådana att de på kort sikt kan påverkas av kommunen själv och att kommunen vidtagit nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med sin ekonomiska situation. Regeringen avser att följa det arbete som bedrivs i Bostadsdelegationen. Det är dock ännu för tidigt att utvärdera de insatser som görs. Mitt svar till är därför att regeringen inte avser att förändra Bostadsdelegationens riktlinjer. När det gäller stöd till kommunernas verksamhet inom skola, vård och omsorg har kommunsektorn tillförts och kommer, enligt regeringens förslag, att tillföras ytterligare medel med fram genom ökningar av de generella statsbidragen.
frs · GM12360 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att verka för att staten tar ett nationellt ansvar för att trafiken över Kvarken kan tryggas som åretrunttrafik. Om den skattefria försäljningen inom EU upphör den 1juli kommer färjetrafiken att gå miste om en betydande del av sina intäkter. Det gäller i hög grad även färjelinjen . Det torde inte bli möjligt att bedriva denna trafik i nuvarande omfattning utan stöd från samhället. Jag har tillsammans med min finske kollega låtit en arbetsgrupp utreda möjligheterna att trygga åretrunttrafiken. En möjlig stödform kan vara att och gemensamt upphandlar Kvarkentrafiken. En finsk-svensk arbetsgrupp tar fram det underlag som krävs för en eventuell upphandling av trafiken. Om beslutet inom EU att avveckla den skattefria försäljningen inom unionen från den 1juli ligger fast avser den finska och den att återkomma i frågan.
frs · GM12361 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skolans ordningsregler skall stämma överens med de som gäller i arbetslivet. Kommunerna är huvudmän för skolan och har således det fulla ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet med föreskrifter i skollagen m.m. Det är också kommunerna och skolorna som bestämmer vilka ordningsregler som skall gälla. När det gäller normer och värden i skolan skall läroplanen styra skolans verksamhet i dess helhet. Detta innebär att läroplanens värdegrund skall genomsyra all verksamhet i skolan. En av skolans viktigaste uppgifter är att förmedla och förankra de värderingar vårt samhälle vilar på och främja en god social utveckling bland de unga. Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk vardaglig handling. När eleverna lämnar skolan behöver de ha en social kompetens som överensstämmer med arbetslivets krav. Dessa frågor är därför viktiga att diskutera. Det är emellertid inte en uppgift för mig som skolminister att kommentera en viss skolas ordningsregler. Det är en fråga som man gemensamt får ta upp och diskutera i arbetslag, elevråd, klasser etc. Jag vill i sammanhanget passa på att informera om arbetet med att stärka skolans värdegrund och att jag beslutat att göra till ett värdegrundsår. Ett skolformsövergripande utvecklingsprojekt har tillsatts inom för att genom olika initiativ stödja det lokala arbetet att omsätta värdegrunden i praktiken.
frs · GM12362 · 1998-12-31 00:00:00 — Regeringen beslutade att återsända den överklagade arbetsplanen för utbyggnad av väg E4 förbi till , eftersom objektet inte ingår i den gällande nationella väghållningsplanen. Nationell väghållningsplan förnyas , vilket innebär att nästa plan kommer att fastställas och avse . skall då, inom given ekonomisk ram och i enlighet med direktiv för planen, åter pröva vilka åtgärder som skall prioriteras. En lösning för E4 förbi som ger goda effekter till en rimlig kostnad har naturligtvis goda möjligheter att prioriteras högt i nästa plan. Regeringens beslut att återsända arbetsplanen öppnar möjligheter för att ta fram en lösning som är bättre anpassad till trafiksituationen på den aktuella sträckan. För nästkommande nationell väghållningsplan gäller dock, liksom för nuvarande och tidigare planer, att fördelar och kostnader av att genomföra olika åtgärder i transportinfrastrukturen skall vägas mot varandra. Innan en sådan jämförelse är gjord kan jag inte ge besked om när en eventuell utbyggnad av förbi bör genomföras.
frs · GM12363 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge svensk varvsindustri möjlighet att delta i konkurrensen på lika villkor som övriga varv inom . Den 27november deltog jag i en interpellationsdebatt i samma ämne. Jag framförde då i huvudsak följande. har avvecklat de direkta subventionerna till varvsnäringen, medan stöd för att bygga fartyg fortfarande existerar i många konkurrentländer. har arbetat aktivt för att avveckla denna typ av branschinriktade stöd, särskilt inom ramen för den s.k. OECD-överenskommelsen om varvsstöd och i arbetet med en ny EG-förordning på området. Inom ramen för har avtal träffats mellan EU, , , , , och om stöd för att bygga och reparera fartyg. Avtalet innebär i princip att allt direkt och indirekt statligt stöd till varvsindustrin skall upphöra. Avtalets ikraftträdande har försenats på grund av att som enda part ännu inte ratificerat det. diskuteras mellan parterna att låta överenskommelsen träda i kraft utan som part. Den 1januari 1999 trädde en EG-förordning om nya regler för stöd till varvsindustrin i kraft. Den nya förordningen begränsar medlemsländernas möjligheter att ge särskilt stöd till varvsindustrin. Ett eventuellt framtida stöd till varvsnäringen måste följa samma regler som gäller för övrig industri inom EU. var mycket aktivt när denna förordning kom till. bereds den fråga ställt i . Jag är därför inte beredd att besvara frågan.
frs · GM12364 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern om tågordningen för beslutsprocessen om euron nu är omvänd i den meningen att ett riksdagsbeslut skall föregå val/folkomröstning. Frågan har överlämnats till mig. Svaret på frågan är nej. Regeringens uppfattning ligger fast. Först skall ett omfattande informations- och folkbildningsarbete om EMU genomföras i syfte att öka kunskapen och stimulera till debatt. Skulle regeringen därefter finna att bör delta i valutaunionen så skall frågan underställas svenska folket - i ett allmänt val, i ett extra val eller i en folkomröstning. Därefter är det som skall göra det slutliga ställningstagandet i den svenska beslutsprocessen. Detta är en hållning som har intagit alltsedan medlemskapsförhandlingarna med EU. Det får anses positivt att med sådan noggrannhet studerar och jämför formuleringarna i regeringens olika dokument. Överdriven nitiskhet kan dock, som i detta fall, leda fel. Regeringen har inte i något avseende ändrat uppfattning rörande roll i den svenska beslutsprocessen om deltagande i valutaunionen.
frs · GM12365 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att kalkningsprojektet i kan fullföljas. De medel som används för kalkning belastar anslag inom utgiftsområde 20 som rör allmän miljö- och naturvård. Från är anslagen för bidrag till kalkningsverksamhet och för investeringar och skötsel sammanslagna i ett anslag. Anslaget för bidrag till kalkningsverksamhet fanns tidigare i ett särskilt anslag. Ansvaret för fördelning av medel från det tidigare anslaget för kalkning har förändrats i tiden och från /96 fördelas medlen av . De medel som i avsett använda till kalkningsverksamheten är en reservation från ett anslag som var uppfört på statsbudgeten /95. Enligt anslagsförordningen får en myndighet disponera en reservation under två budgetår efter det att anslaget var uppfört på statsbudgeten. Myndigheten får disponera reservationen under ytterligare ett budgetår efter särskilt medgivande från regeringen. Rätten att utnyttja den aktuella reservationen upphörde i och med utgången av . Därmed kan inte i få dispositionsrätt till kvarvarande medel från /95. i har i skrivelse den 28januari 1999 till regeringen hemställt att regeringen ändrar i regleringsbrev för så att får möjlighet att disponera reservationen från /95 för kalkningsinsatser . anför att regeringens misstag rörande regleringsbrevet hotar sjöarna i . Men det rör sig alltså inte om ett misstag i regleringsbrevet. skrivelse är föremål för beredning i .
frs · GM12366 · 1998-12-31 00:00:00 — ställde en fråga till mig om bilstödet som jag besvarade den 27januari . Av frågan framgick inte att det särskilt gällde stöd för inköp av moped. Frågeställaren har därför förtydligat denna punkt i en ny fråga. Där framgår att det gäller "en person, som tidigare fått bidrag till inköp av moped - han hade anställning" och frågan gäller om personen "omfattas av nuvarande regler och möjligheter att få stöd". I mitt tidigare svar redogjorde jag för reglerna vad gäller vilka som kan få bilstöd. Det jag sade om bil gäller även för andra motorfordon inklusive moped. Svaret hade alltså inte i sak blivit annorlunda även om det från början framgått att det gällde stöd till moped. När det gäller tillämpningen av lag och förordning vill jag hänvisa till och de allmänna försäkringskassorna, som disponerar statsbidraget till bilstöd till handikappade. beslut kan överklagas till länsrätten. Slutligen vill jag påminna om att en översyn av bilstödet pågår. Efter avrapportering senare , kommer regeringen att kunna ta ställning till om en förändring av bilstödet behöver göras.
frs · GM12367 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om han avser att i ministerrådet driva frågan att och skall kunna behålla sina förbud mot insektsresistenta majs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. och har, i enlighet med artikel 16 i direktivet 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön, beslutat att förbjuda utsättning av den aktuella . Regeringen har i beslut den 6april 1998 stött kommissionens förslag att och förbud mot utsättning av ovan nämnda majs skall upphävas. Beslutet grundade sig på att delade kommissionens bedömning att det inte förelåg sådan grundad anledning som avses i artikel 16 att anta att den gentekniskt modifierade utgör en risk för människors hälsa eller miljö. Vidare hade de krav som bl.a. ställt på att ett uppföljningsprogram för övervakning av resistensutveckling hos insekter utarbetas tillgodosetts. Inför beslutet hade en omfattande utredning gjorts, bl.a. hade tre vetenskapliga kommittéer inom områdena livsmedel, foder och bekämpningsmedel hörts. Kommittéerna för livsmedel och foder konstaterade i sina yttranden att sannolikheten för överföring av genetiskt material till människor och djur var mycket liten. bedömde att risken för resistensutveckling var liten. Om sådan resistensutveckling sker bedömdes att den kunde bemästras med tillgängliga jordbrukstekniska metoder. Vidare ansågs emellertid att ett kontrollprogram för övervakning av eventuell resistensutveckling borde övervägas. Detta var något ställde som krav för att stödja kommissionens nämnda linje. har i tidigare skeden av processen röstat mot att godkänna den aktuella majssorten. Det huvudsakliga skälet har varit att de långsiktiga ekologiska effekterna av att utnyttja gener för insektsresistens ansågs ofullständigt utredda och att man därför i enlighet med försiktighetsprincipen skulle avvakta med att släppa ut den modifierade i miljön. bedömde dock, efter att ha beaktat de utredningar som senare gjordes i de vetenskapliga kommittéerna, att man kunde godkänna . I arbetet med revideringen av direktiv /220/EEG, som pågår , har understrukit vikten av att etiska aspekter hanteras i direktivet. Regeringen har även framfört att det enligt svensk mening är väsentligt att enskilda medlemsländer skall kunna framföra etiska skäl för eller mot beslut om marknadsgodkännande av en genmodifierad organism. Vidare har regeringen tillsatt en bioteknikkommitté. Den har till uppgift att bl.a. analysera den moderna bioteknikens möjligheter och risker, främja debatt och diskussion samt identifiera de frågor som kräver en vidareutvecklad konsekvensbedömning och en fördjupad etisk diskussion. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1juni . Då inget nytt tillkommit som förändrar inställning i frågan och mot bakgrund av tidigare agerande och fattade beslut avser jag inte att nu driva frågan vidare i ministerrådet.