ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12118 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern vilka projekt med koppling till livsmedelssektorn som beviljats medel från Östersjömiljarden. Ärendefördelningen är sådan att det är jag som skall besvara frågan. Av de projekt som beslutats inom ramen för Östersjömiljarden avser två insatser inom livsmedelssektorn: har beviljats till utbildnings- och marknadsföringsinsatser inom mejerisektorn i . Projektet omfattar S:t största mejeri - Petmol - och åtta mjölkgårdar. Det omfattar hela produktionskedjan från mjölkproduktion, via grossist-, distributions- och återförsäljarled till konsumenten. har beviljats till utbildningsverksamhet i svensk jordbruksteknologi vid en visningsgård utanför . Projektet riktas främst mot mjölksektorn. och () kommer att stå för kunskapsöverföringen. Två ytterligare projekt inom livsmedelssektorn bereds i . Avsikten med dessa projekt är att underlätta den ekonomiska utvecklingen i och nordvästra och stärka banden med det svenska näringslivet inom bl.a. livsmedelssektorn.
frs · GM1212 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser medverka till att enhetliga regler införs i EU för salmonellakontroll av fjäderfä. är i stort sett fritt från salmonella. hade vi 2194 fall av salmonella, varav 217 personer hade smittats i och övriga i utlandet. Av de inhemskt smittade fallen var minst 31 smittade av reptiler. De svenska livsmedelsproducenterna har gjort stora ansträngningar för att hålla sina produkter fria från salmonella. För att vidmakthålla den goda situationen i fick vi också vid inträdet i EU garantier för att kött och köttprodukter avsedda att införas till från annat medlemsland skulle vara kontrollerade för salmonella. Det är viktigt att dessa garantier upprätthålls. Det har förekommit problem med salmonellasmitta i kött från andra medlemsländer, men har i samarbete med de berörda länderna i huvudsak kommit till rätta med problemet. Samarbetet med andra medlemsstater har också visat att intresset i medlemsstaterna för ett aktivt arbete med att minska salmonellaförekomsten ökar. Att livsmedlen är fria från salmonella är en viktig fråga inte bara för svenska konsumenter utan också för konsumenter i andra medlemsländer. Självfallet vill jag verka för att vår syn på salmonella sprids till övriga medlemsländer. Att från ett ökande intresse bland medlemsländerna för salmonellaproblemen ta steget till lagstiftning med enhetliga regler om salmonellakontroll, i överensstämmelse med de svenska reglerna, är sannolikt dock ännu inte möjligt. De flesta europeiska länder behöver ytterligare tid för att komma till rätta med de inhemska problemen med salmonella. Jag är emellertid övertygad om att gemensamma regler kommer att införas och jag skall givetvis medverka till detta.
frs · GM12120 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det kommer att göras något för att stimulera till samordning av förskole- och skolverksamheterna inom försöksverksamheten med lokala styrelser inom och den obligatoriska särskolan. Försöksverksamheten med lokala styrelser med föräldramajoritet infördes den 15juni 1996 och gäller under en femårig försöksperiod. Intresset har varit stort och har 147 skolor anmält till att de deltar i försöket. Bl.a. visade att skolan var det område där de berörda, dvs. föräldrarna, ansåg sig ha minst möjligheter att påverka. Det har också visat sig att föräldrar vill ha inflytande i skolan. Försöksverksamheten är ett sätt att stödja försök med ökat lokalt inflytande och ansvarstagande i skolan. I förskolan har föräldrar ansett sig ha större möjligheter till inflytande över verksamhetens innehåll och organisation. Förskolan har också en tradition av att ha en aktiv dialog med föräldrarna. I läroplanen för förskolan har riktlinjer angetts för samarbetet mellan förskola och hem. Försöksverksamheten med lokala styrelser är nu inne på sitt tredje år. För mig är det viktigt att invänta utvärdering, som kommer att föreligga vid försöksperiodens slut, innan ställning tas till den fortsatta verksamheten. I samband därmed bör man också överväga om verksamheten också skall omfatta andra områden. Jag är därför inte beredd att nu gå in och föreslå ändringar i försöksverksamheten.
frs · GM12121 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att utan dröjsmål medverka till att förhandlingar om ett nytt avtal med kommer till stånd. Den 14oktober 1993 godkände regeringen ett avtal mellan staten och huvudmännen för Teologiska , och . Dessa tre s.k. enskilda utbildningsanordnare tilldelades examensrätt för högskoleexamen i teologi 80poäng. De ingångna avtalen innebär att de har rätt till statsbidrag för ett visst antal helårsstudenter och helårsprestationer. För rör det sig om 50 helårsstudenter och helårsprestationer. Avtalen avsåg perioden fr.o.m. den 1juli 1993 t.o.m. den 30juni 1998. Om avtalet inte sägs upp av någon part före avtalstidens utgång förlängs det för varje gång med . De berörda utbildningsanordnarna, däribland Nybygget - samverkan för , har begärt omförhandling av avtalen. I och med att ingen av parterna har sagt upp avtalet gäller det nu fr.o.m. den 1juli 1998. Dåvarande utbildningsministern meddelade i ett interpellationssvar att regeringen inte hade någon avsikt att säga upp avtalen. En enskild utbildningsanordnare som tilldelas examensrätt har inte automatiskt rätt till statsbidrag. Vidare finns det ingen automatik i att den som tilldelas nya examensrätter skall erhålla ytterligare medel. Medlen till de nu aktuella enskilda utbildningsanordnarna är att betrakta som ett bidrag till verksamheten. Därför finns det heller ingen automatik i att ersättningen per student skall motsvara den statliga högskolans, där den s.k. "lokalpengen" som nämner i sin fråga, inkluderas i ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer. Lokalpeng inkluderas också i ersättningen till de privatiserade och Stiftelsen . För dem gäller särskilda avtal. När det gäller utbyggnaden av den högre utbildningen tas hänsyn bl.a. till studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det finns ingenting som säger att alla utbildningsanordnare skall få en viss ökning. Regeringen har i budgetpropositionen lämnat förslag till fördelning av de nya permanenta högskoleplatserna och aviserat fördelningen . Slutligt förslag till fördelning av de nya platserna kommer att föreläggas i budgetpropositionen för . Beredning av förslaget kommer att ske huvudsakligen .
frs · GM12122 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad vi avser göra för att underlätta genomförandet av Wye-överenskommelsen och då särskilt kravet på ändring av PLO:s stadga. Frågan om upphävande av de artiklar i PLO-stadgan som bestrider rätt att existera har varit aktuell . Redan i sitt anförande inför i uppgav att de aktuella artiklarna med franskt språkbruk var caduc dvs. Som framgår av texten till upprepades samma sak i skriftväxling mellan och den 9-10september 1993. Dessutom upprepade detta i brev den 22januari 1998 till president . Enligt Wye kommer en ytterligare bekräftelse att ske under ett möte med president under dennes besök i området . Vi har ingen anledning att betvivla att inte denna förpliktelse enligt Wye-överenskommelsen kommer att uppfyllas. Låt mig dessutom säga att regeringen välkomnar det genombrott som uppnåddes i Wye som innebär att det långa dödläget vad gäller fredsprocessen brutits. Vi vill nu göra vad vi kan för att underlätta genomförandet av överenskommelsen även om ansvaret härför i första hand åvilar parterna. Kravet på ändring av PLO-stadgan utgör en del av överenskommelsen men det är väsentligt att också alla andra delar av överenskommelsen genomförs fullt ut. Det är också viktigt att ingen part vidtar ensidiga åtgärder som sätter den fortsatta fredsprocessen i fara. Regeringen har visat att vi från svensk sida är beredda att göra vad vi kan för att underlätta genomförandet. Vid givarkonferensen i den 30november tillkännagav en kraftig ökning av det bilaterala biståndet till palestinierna, något som särskilt understrukit vikten av. Som alla känner till hålls den 5december i andrakammarsalen ett internationellt möte som uppmärksammar tioårsdagen av Stockholmsmötet . Vid detta möte erkände PLO rätt att existera inom säkra och erkända gränser. Detta innebar ett historiskt genombrott beträffande fredsansträngningarna i . Därmed lades grunden för den egentliga fredsprocessen. Årets möte är inte i första hand tillbakablickande utan avsett att utgöra ett stöd för den fortsatta fredsprocessen och förhandlingarna om områdets slutliga status. Mötet arrangeras av regeringen tillsammans med Centrum. Statsministern är värd. Den palestinska delegationen leds även av . Dessutom medverkar israeliska företrädare och representanter för ett antal stater som är aktiva vad gäller fredsprocessen. Försöken att åstadkomma en lösning vad gäller Mellanösternproblematiken utgör en viktig beståndsdel av den svenska utrikespolitiken. Vi fullföljer därmed en mer än 50-årig tradition som inleddes då greve utsågs till FN-medlare i konflikten. Regeringen kommer att fortsätta att driva en aktiv Mellanösternpolitik i syfte att främja en bestående fred till gagn för hela regionen och dess av konflikter hårt drabbade befolkning.
frs · GM12123 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen kommer att vidta några åtgärder för att den i budgetpropositionen föreslagna fastighetsskattesänkningen på hyres- och flerfamiljsbostäder också skall komma hyresgäster boende i Bostäders bestånd till del. I frågan anges att Bostäder skulle vara ett delstatligt bostadsföretag. Det riktiga förhållandet är emellertid att ägs av som i sin tur ägs av en stiftelse bildad av . Regeringen anser, som framgår bl.a. av den regeringsförklaring som statsministern redovisade för den 6oktober att det är viktigt att hyror och kostnader i flerbostadshus kan sänkas. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att fastighetsskatten för hyreshus sänks från 1,till 1,. När det gäller hyresnivån för enskilda fastigheter är det emellertid en uppgift för parterna, i detta fall bostadsföretaget och företrädare för hyresgästsidan, att träffa överenskommelser inom ramen för hyreslagstiftningen. Jag är därför inte beredd att närmare kommentera det enskilda ärendet.
frs · GM12124 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra fiske med handredskap från båt på enskilt vatten utan tillstånd från vattenägaren eller arrendatorn. Handredskap definieras i fiskelagen (1993:787) som spö, pilk, och annat liknande redskap som är utrustat med lina och högst tio krokar. I fiskelagen talas inte bara om handredskap utan även om fiskemetoden handredskapsfiske som i vissa enskilda vatten är en tillåten metod för allmänheten. De vatten som omfattas av allmänhetens rätt till handredskapsfiske är kuststräckan från kommun i norr t.o.m. i söder samt de fem , , , och i . Allt fiske med användning av handredskap är emellertid inte liktydigt med handredskapsfiske. Undantag görs nämligen för fiske som kräver användning av båt. Det medför att en fiskemetod som innebär att redskapet släpas efter båten, exempelvis trolling, dörjning och dragrodd inte utgör handredskapsfiske, även om redskapet i sig är ett handredskap. Däremot är det tillåtet att fiska med handredskap från en stillaliggande båt. har tillsatt en arbetsgrupp om fiskevårdens finanisering. I arbetsgruppen ingår representanter för bl.a. , , samt . I arbetsgruppen har frågan om det fria handredskapsfisket behandlats. Gruppen skall avrapportera sitt arbete till regeringen . skall som tidigare alltid följa fisket kontinuerligt och är den myndighet som skall vidta åtgärder om fiskebestånden hotas. Vidare har i regeringsbeslut den 28maj 1998 fått i uppdrag av regeringen att redovisa ett system för uppföljning och utvärdering av respektive länsstyrelsernas åtgärder för fiskevård samt effekterna av dessa åtgärder. Den 1mars 1999 skall senast lämna redogörelse till regeringen om hur de samlade statliga medlen för fiskevård har använts. avser bl.a. redovisa hur fisketillsynen organiserats och utförts, vilken omfattning fisketillsynen haft, efterlevnad av fiskeregler samt ingripande av åklagare. I de fall fiskemetoderna kräver skärpt tillsyn eller utgör otillåten fiskemetod skall samt den lokala polismyndigheten vidta nödvändiga åtgärder. Mot denna bakgrund har jag för avsikt att invänta arbetsgruppens och avrapportering innan jag överväger eventuella åtgärder.
frs · GM12125 · 1998-12-31 00:00:00 — och har med anledning av målet om den s.k. Polenkabeln frågat mig om jag avser att verka för att enskilda intressen inte skall kunna påverka handläggningen av domstolsärenden. Varken regeringen eller ett enskilt statsråd får lägga sig i handläggningen av ett enskilt ärende. Jag kan därför inte närmare kommentera det ärende som och redogör för i sina frågor. Rent allmänt kan sägas att domstolarna skall avgöra mål på ett rättssäkert och effektivt sätt. I det ligger bl.a. att ett mål skall tas upp till avgörande så snart samtliga beredningsåtgärder är avklarade. Det är den domstol som handlägger målet som bestämmer tid för huvudförhandling. Det är naturligt att domstolen i ett fall av personalbrist tar hjälp av andra domstolar med förstärkning av personal så att huvudförhandling kan hållas i ett mål som är färdigt för avgörande. Det ligger också i medborgarnas intresse att målet avgörs så snart det är möjligt. Parterna i ett mål får givetvis argumentera för en skyndsam handläggning. Däremot är det självfallet så att ingen myndighet, och inte heller enskilda intressen, får bestämma hur en domstol skall handlägga ett enskilt mål. Upplysningsvis kan nämnas att enligt huvudregeln i lagen (1998:811) om införande av skall mål som har inletts före ikraftträdande handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser. Samma materiella regler är således tillämpliga i ett sådant mål oavsett om det tas upp till prövning före eller efter den 1januari 1999.
frs · GM12126 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta vad gäller brottmål där två eller flera personer som ställts inför rätta för brott, såsom uttrycker det, skyller på varandra. rör således hur ansvarsbedömningen skall göras när två eller flera personer varit närvarande då ett brott begåtts, som det inte går att avgöra vem som begått brottet eller om gärningen utförts av flera. Frågan, som inte är ny, aktualiserades särskilt i samband med det s.k. Lindomefallet. Regeringen tillsatte en utredning för att bl.a. belysa den problematiken. Utredningen, som lämnade sitt betänkande Straffansvarets gränser (SOU 1996:185) , har kommit fram till att de nuvarande straffrättsliga och straffprocessuella reglerna motsvarar de krav som man bör ställa på regler i en rättsstat. Dagens lagstiftning innebär att var och en som deltar i ett brott kan straffas allt efter sin grad av medverkan. Detta förutsätter självfallet att det är bevisat att vederbörande verkligen har medverkat i den brottsliga gärningen. Utgångspunkten för bedömningen är det stränga beviskrav som bör gälla i brottmål. Beviskravet är ett uttryck för den vikt vi fäster vid rättssäkerheten. Det är endast i de fall där det bortom rimligt tvivel kan fastställas att den åtalade är skyldig till brottet som han eller hon skall dömas. Enligt utredningen visar Lindomefallet att det är av avgörande betydelse för att brott skall upp att stora ansträngningar görs för att säkra bevisning. Detta gäller särskilt om flera personer kan tänkas vara inblandade i brottet. Mot bakgrund härav har Riksåklagaren lämnat vissa rekommendationer och förslag bl.a. när det gäller hur förundersökningar skall bedrivas och hur åtal i brottsutredningar rörande grova våldsbrott med flera inblandade skall utformas. Betänkandet Straffansvarets gränser innehåller några förslag som kan vara av betydelse för den s.k. Lindomeproblematiken. Förslagen handlar bl.a. om ett utvidgat ansvar för underlåtenhet att avslöja eller hindra brott och om ett straffrättsligt ansvar för underlåtenhet att bistå nödställd. Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds inom departementet. Jag hoppas att kunna återkomma med mer konkret information om vilka förslag regeringen kommer att lämna. Avslutningsvis vill jag peka på ändringen av reglerna om skadestånd vid frihetsinskränkning, bl.a. häktning, som träder i kraft den 1januari 1999, (se SFS 1998:714 och prop. 1997/98:105). Ändringen innebär att ersättningen kan vägras eller sättas ned om den skadelidandes eget beteende har föranlett beslutet om frihetsinskränkning eller om det annars med hänsyn till övriga omständigheter är oskäligt att ersättning lämnas. Bestämmelsen har kommit till bl.a. med tanke på Lindomefallet. I propositionen finns uttalanden om att jämkning av ersättningen enligt de nya bestämmelserna skulle kunna ske i ett sådant fall.
frs · GM12127 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att undanröja de oklarheter som orsakas av att bedömningen av skogsverksamhet hamnar under två lagar, dels skogsvårdslagen, dels . Det enskilda fallet som tas upp i frågan kan jag inte kommentera. Frågan om skogsvårdslagens förhållande till behandlades av regeringen under arbetet med och dess följdlagstiftning (prop. 1997/98:90). I skogsvårdslagen finns bestämmelser om olika skogsbruksåtgärder. Sådana åtgärder är t.ex. anläggning av skog och avverkning. Dessa åtgärder kan utgöras av markberedning, sådd, plantering, röjning, gallring, föryngringsavverkning m.m. Även skötselåtgärder såsom bekämpning av insektshärjning regleras i skogsvårdslagen. Skogsbruksåtgärder kan påverka miljön. Mest uppmärksammad är påverkan på den biologiska mångfalden men även andra negativa effekter kan uppkomma, såsom läckage av kväve till vattendrag. Vissa bestämmelser till skydd för miljön finns i skogsvårdslagen, andra i . skall enligt huvudregeln tillämpas parallellt med annan lag som reglerar verksamhet som omfattas av balkens tillämpningsområde. och skogsvårdslagen skall alltså gälla parallellt. I propositionen tog regeringen även upp frågan om vad som händer om tillämpningen av enskilda bestämmelser i skogsvårdsförfattningarna leder till annat resultat än tillämpningen av bestämmelser i . Även jordbruksutskottet behandlade frågan om förhållande till skogsvårdslagstiftningen i sitt betänkande om följdlagstiftning till m.m. (bet. 1997/98:JoU25). Utskottet anförde därvid bl.a. följande. När bestämmelser som är tillämpliga på samma fråga leder till olika resultat och bestämmelserna alltså är oförenliga, måste en bedömning göras av vilken bestämmelse som skall tillämpas. Av allmänna lagvalsprinciper följer att de detaljerade föreskrifterna om miljöhänsyn i skogsvårdsförfattningarna skall tillämpas. En tillsynsmyndighet får således inte med stöd av allmänna hänsynsregler meddela förelägganden om t.ex. bredden på skyddszoner med träd och buskar som lämnas kvar mot vattendrag, eftersom sådana skyddszoner finns i föreskrifter. Däremot kan med stöd av krav ställas på t.ex. kemikaliehantering eftersom sådan hantering inte regleras i skogsvårdsförfattningarna. En lagvalsprövning leder nämligen till bedömningen att om en fråga om miljöhänsyn är oreglerad i skogsvårdsförfattningarna kan hänsynsregler läggas till grund för ingripanden. Som framgår ovan har regeringen och behandlat frågan om hur eventuella konflikter mellan regler i de båda lagstiftningarna skall hanteras.
frs · GM12128 · 1998-12-31 00:00:00 — Regeringen gjorde i budgetpropositionen för bedömningen att det statliga utgiftstaket för riskerade att överskridas om inga åtgärder vidtogs. Regeringen aviserade därför att ett antal åtgärder hade förberetts i syfte att begränsa utgifterna . Åtgärderna innebar senareläggningar och reduktioner av vissa utgifter inom bl.a. totalförsvaret, det internationella biståndet, kommunikationsområdet och de särskilda insatserna i kommuner och landsting. Dessa åtgärder räknade in i budgetpropositionens prognos av de takbegränsade utgifterna för . Enligt denna prognos beräknades budgeteringsmarginalen uppgå till . Den information som har inkommit efter budgetpropositionen har föranlett en viss upprevidering av de takbegränsade utgifterna för . Upprevideringen avser främst utgifterna för sjukpenning, som har fortsatt att öka till följd av ett ökat antal sjukdagar. Regeringen delar emellertid inte bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas med hela . Utgiftstaket är ett allvarligt menat budgetpolitiskt åtagande. Utgiftstaket skall hållas. För att förhindra ett överskridande av utgiftstaket har regeringen förberett och beslutat om ytterligare senareläggningar och utgiftsreduktioner av planerade projekt m.m. inom en rad olika utgiftsområden. Åtgärderna syftar till att återupprätta den budgeteringsmarginal på som presenterades i budgetpropositionen.
frs · GM12129 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet vidtagit för att se till att konkurrens kan ske på lika och rättvisa villkor inom vuxentandvården mellan offentligt och privat bedriven verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Den av ställda frågan är föranledd av vad socialutskottet anförde i sitt betänkande 1997/98:SoU25 Reformerat tandvårdsstöd vad gäller särredovisning av folktandvårdens ekonomi. Utskottet framförde härvid att "utskottet förutsätter emellertid att regeringen tar initiativ till att frågan om särredovisning av de olika verksamhetsgrenarna inom folktandvården ges en tillfredsställande lösning. Detta bör lämpligen ske i samverkan med som avslutat ett projekt där landstingens redovisning av folktandvårdens ekonomi behandlats". Jag kan bara instämma i det angelägna i att frågan om särredovisning av barn- och ungdomstandvårdens respektive vuxentandvårdens kostnader kan ges en tillfredsställande lösning så att s.k. korssubventionering av den konkurrensutsatta vuxentandvården inte skall kunna ske. Jag kommer därför att ta initiativ till ett sammanträffande med undersöka möjligheterna till att - med utgångspunkt i bl.a. nämnda projekt - hitta en för alla berörda parter acceptabel lösning på problemet.