ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12201 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister vad han avser att göra för att bekämpa diskrimineringen av äldre och hur intentionerna i artikel 6a Amsterdamfördraget kan genomföras i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag vill först framhålla att äldre personer i kraft av erfarenhet och kompetens behövs på arbetsmarknaden. Jag vill också betona att har ett visst skydd mot diskriminering av äldre i arbetslivet. Detta gäller först och främst reglerna i regeringsformen och lagen om offentlig anställning om att anställningar i stat och kommun skall beslutas på sakliga grunder. Äldres erfarenhet och vana genom tidigare tjänstgöring har här stor betydelse. Enbart en persons ålder kan normalt inte heller vara saklig grund för uppsägning av en arbetstagare. Regeringen har bedrivit ett alltmer intensivt arbete mot diskriminering i dess olika former. nämner har arbetet resulterat bl.a. i de tre propositioner som nu skall ta ställning till och uppdraget att se över jämställdhetslagen. En viktig aspekt i detta arbete är den internationella utblicken och samarbetet, inte minst inom EU. Kampen mot diskriminering väcker nu ett allt större engagemang inom EU. tar aktiv del i det gemensamma arbetet. har deltagit bl.a. vid flera möten som hållits på initiativ av de brittiska och österrikiska ordförandeskapen. Även ålder - som är en av de diskrimineringsgrunder som omnämns i artikel 13 i EG-fördraget - har varit föremål för diskussionerna. (Artikel 13 motsvarar artikel 6a i Amsterdamfördraget.) kommer att aktivt delta i det fortsatta arbetet inom EU. Kommissionen, som har aviserat ytterligare åtgärder på området, har inbjudit medlemsstaterna att medverka i en särskild arbetsgrupp vars uppgift skall vara att arbeta med diskrimineringsfrågorna. Gruppen kommer att starta sitt arbete . Diskriminering av äldre kommer att vara en av de diskrimineringsgrunder som omfattas av arbetet.
frs · GM12202 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att motverka de negativa regionalpolitiska konsekvenser som bl.a. följer av de statliga bolagens stora förändrings- och lönsamhetskrav. Låt mig först klarlägga att i den utsträckning myndigheter, affärsdrivande verk och statliga bolag har till uppgift att tillhandahålla tjänster för företag eller allmänheten ställer staten vissa krav på servicenivån. Statliga myndigheter skall således ta regionalpolitisk hänsyn i sin verksamhet och verka för samarbete med andra myndigheter. ställs krav också på att myndigheterna organiserar sig på ett effektivt sätt. Regeringen har påbörjat ett arbete med att förtydliga kravet för statliga myndigheter att ta regionalpolitisk hänsyn. Avsikten är bl.a. att myndigheter bör samråda med andra myndigheter och söka samverkanslösningar vid organisationsförändringar. Det aktuella fall som tar upp gäller en upphandling som ett statligt företag gjort och där verksamhet i drabbas. Vid upphandling skall statliga företag i likhet med andra företag göra en affärsmässig bedömning och jag finner ingen anledning i att ändra på detta. De konsekvenser som detta kan medföra för måste i första hand hanteras lokalt och regionalt. I länet finns resurser inom bl.a. arbetsmarknads- och regionalpolitiken som inom ramen för t.ex. arbetet med tillväxtavtal kan användas för att stärka utvecklingen i .
frs · GM12203 · 1998-12-31 00:00:00 — () har frågat kulturministern om på vilket sätt regeringen kommer att högtidlighålla . Kulturministern har bett mig besvara frågan. Jag vill inledningsvis säga att jag delar uppfattning att det kommande är ett utmärkt tillfälle att förena människor såväl nationellt som internationellt. Kan vi inför det nya årtusendet förenas i ett seriöst samtal om vår tids idéer och värderingar har vi också goda förutsättningar att påverka vår gemensamma framtid. Det är också detta som är bakgrunden till det initiativ regeringen tog att tillsätta en kommitté inför . Kommittén, som antagit namnet , har till uppgift att främja en brett förankrad framtidsdiskussion kring frågor om demokrati, människors lika värde, fördelning samt miljö i det framtida samhället. Den närmare inriktningen av kommitténs uppdrag framgår av regeringens direktiv 1998:26. I egenskap av ordförande i regeringens kan jag informera om att kommittén kommer att fatta beslut om en rad aktiviteter. kommer färgas av ett brett spektrum av utställningar, föreställningar, seminarier och folkbildningsinsatser runt om i landet. Aktiviteterna möjliggörs genom ett samarbete med en rad kulturinstitutioner, studieförbund och enskilda organisationer. Det största enskilda projektet heter och är ett samarbetsprojekt mellan , landets samtliga länsmuseer, i och och stadsmuseer. Den 19september 1999 öppnar utställningar i alla landets län med teman som anknyter . Med utställningarna som utgångspunkt kommer skolor, föreningar och företag engageras i en bred framtidsdiskussion. När det gäller planeringen av själva högtidlighållandet under nyårshelgen 1999 kan jag informera om att regeringen haft överläggningar med Kungl. Hovet, vid vilka även frågan om roll dryftades. Även inom ramen för projektet förs diskussioner mellan regeringens och . Jag kan alltså glädja med att planerna inför är i full gång. Det gäller såväl främjandet av en bred debatt inför det nya årtusendet som de konkreta förberedelserna inför nyårshelgen 1999. Vi kommer att ge kontinuerlig information om detta .
frs · GM12204 · 1998-12-31 00:00:00 — har, med hänvisning till att beslutat om en lägre ersättningsnivå till landets friskolor, frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra friskolornas ekonomiska och andra förutsättningar. Uppenbarligen har missförstått innebörden av beslut med anledning av regeringens proposition Fristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200). Beslutet innebär oförändrade bidragsvillkor för de fristående gymnasieskolorna. För de fristående skolorna på grundskolenivå innebär beslutet att elevens hemkommun skall lämna ett bidrag som skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Med andra ord skall samma principer gälla för ersättning oavsett om eleven går i en fristående eller en grundskola. Jag avser inte att ge de fristående skolorna bättre ekonomiska och andra förutsättningar än de kommunala skolorna utan anser att likvärdiga förutsättningar skall gälla.
frs · GM12205 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemet att kommuner och landsting i vissa fall trotsar lagar och domar. Först vill jag betona att kommuner och landsting naturligtvis är skyldiga att följa de lagar som gäller och att de också är skyldiga att rätta sig efter beslut som meddelats av domstol. Jag anser därför att kommunalt domstolstrots är oacceptabelt. Frågan om det bör införas sanktionssystem för att säkerställa att kommuner och landsting följer lagar och domar har varit föremål för flera utredningar. föreslog i sitt betänkande Kommunalbot (SOU1989:64) att kommunalbot skulle kunna åläggas en kommun eller ett landsting för bl.a. grova lagöverträdelser. Förslaget ledde inte till lagstiftning. Frågan om olika åtgärder för att komma till rätta med s.k. domstolstrots, lagtrots och andra liknande överträdelser från kommuners och landstings sida har också behandlats i delbetänkande Förtroendevaldas ansvar vid domstolstrots och lagtrots (SOU1993:109) och i departementspromemorian Kommunalt domstolstrots och lagtrots (Ds 1995:27). Delbetänkandet och promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Inom departementet har jag att bereda ett antal frågor som rör förhållandet mellan staten, kommunsektorn och medborgarna. Det finns anledning att anlägga både demokratiaspekter och aspekter på hur staten bör förhålla sig till kommunsektorn när det gäller t.ex. styrning och kontroll. Domstols- och lagtrots undergräver den enskildes rättssäkerhet och ytterst rättssamhällets trovärdighet. Jag har inlett en genomgång av dessa frågor i syfte att kunna göra en mer samlad bedömning av hur de lämpligen bör lösas. kan jag därför inte ge något närmare besked om hur och när regeringen kommer att hantera bl.a. frågan om kommunalt domstolstrots.
frs · GM12206 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skärpa den arbetsrättsliga lagstiftningen i syfte att begränsa möjligheterna att anställa på deltid. Regeringens uppfattning är att anställning på heltid bör eftersträvas och att deltidsanställning bör komma i fråga endast när det är motiverat med hänsyn till verksamhetens behov eller arbetstagarens önskemål. Denna uppfattning låg till grund för införandet av den bestämmelse i lagen om anställningsskydd som handlar om företrädesrätt för deltidsanställda och som hänvisar till. Företrädesrätten för deltidsanställda trädde i kraft så sent som den 1januari 1997. Jag är inte beredd att redan nu ta initiativ till att ytterligare begränsa arbetsgivarnas möjligheter att anställa på deltid. Jag vill dock nämna att frågan om deltidsarbete är aktuell i kommissionen för att underlätta rekryteringen av personal till vård- och omsorgssektorn, där jag ingår. Kommissionen har enligt sina direktiv bl.a. till uppdrag att analysera de villkor som kan tänkas påverka möjligheterna att rekrytera personal till vård- och omsorgssektorn, och bland tänkbara påverkansfaktorer nämns arbetstiden.
frs · GM12207 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om han kommer att ta några initiativ till en lagstiftning om förbud mot diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen avser att tillsätta en utredning som skall få till uppgift bl.a. att se över nuvarande bestämmelse om olaga diskriminering samt att utreda formerna för en reglering av ett förbud mot diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet. Det är emellertid inte säkert att ett förbud mot diskriminering av funktionshindrade bör bestå av en straffrättslig bestämmelse. Erfarenheterna av nuvarande lagstiftning visar att detta inte alltid är det mest effektiva. Utredningen skall därför i första hand överväga andra alternativ. Det är naturligtvis av stor betydelse att ett diskrimineringsförbud verkligen fyller sitt syfte och därmed utgör ett konkret stöd för de funktionshindrade.
frs · GM12208 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder i riktning mot ett förstatligande av socialbidragen. Den kraftiga ökningen av socialbidraget som skett under större delen av och som varit en följd av den höga arbetslösheten har blivit en tung ekonomisk börda för kommunerna. Socialbidraget är avsett att vara ett tillfälligt yttersta skyddsnät för hushåll som inte kan få sin försörjning tryggad på annat sätt. För vissa grupper som inte kvalificerat sig för det generella socialförsäkringssystemet har socialbidraget blivit ett långvarigt försörjningsstöd. Det är olyckligt. Socialbidragets finansiering liksom sambandet mellan socialbidraget och övriga trygghetssystem utreds av . Utredningen skall redovisa uppdraget senast den 31maj 1999. Jag vill inte föregå utredningens förslag och den vidare beredningen.
frs · GM12209 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka initiativ han avser vidtaga för att klarlägga om regeringen numera förespråkar att de institutionella frågorna skall vara lösta innan EU kan utvidgas med något nytt medlemsland. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag vill börja med att redovisa huvuddragen av det protokoll till Amsterdamfördraget som hänvisar till. I första artikeln sägs bl.a. att, då den första utvidgningen av unionen träder i kraft skall kommissionen, utan hinder av de aktuella artiklarna i fördragen, bestå av en medborgare från varje medlemsstat, förutsatt att vägningen av röster i rådet då har ändrats, antingen genom en ny vägning av rösterna eller genom dubbel majoritet, på ett sätt som kan godtas av alla medlemsstater. Den andra artikeln i protokollet säger att innan antalet medlemsstater i Europeiska unionen överstiger 20 skall en konferens med företrädare för medlemsstaternas regeringar sammankallas för att utföra en grundlig översyn av de bestämmelser i fördragen som rör kommissionens sammansättning och institutionernas funktionssätt. Redan vid i konstaterades att utvidgningen måste föregås av en förstärkning och förbättring av institutionernas funktion i enlighet med Amsterdamfördraget. i konstaterade bl.a. att man, vid mötet i , skulle fatta beslut om när och hur de institutionella frågor som inte fått någon lösning genom Amsterdamfördraget skall lösas före utvidgningen. Detta avspeglar den syn hade under den regeringskonferens som ledde fram till Amsterdamfördraget. ansåg att öppenhet för institutionella förändringar kunde underlätta utvidgningen. Det är inte minst i de små ländernas intresse att EU verkligen fungerar effektivt. En viktig svensk utgångspunkt är att värna om de små ländernas möjlighet till inflytande. måste också de större länderna uppfatta systemet som trovärdigt. har uttalat sig för att frågorna i det institutionella protokollet löses tidigt och i ett sammanhang. Till detta kan läggas att det under alla förhållanden, redan av formella skäl, behövs bestämmelser om bl.a. vilken röstvikt och vilket antal parlamentsledamöter som de nya medlemsländerna skall ha. Detta skall regleras i ländernas anslutningsfördrag, som måste ratificeras av samtliga medlemsländer. Institutionella förändringar behöver alltså inte i sig medföra någon fördröjning.
frs · GM12210 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser verka för ett nationellt förbud mot genetiskt modifierade organismer (GMO) som EU tillåter och om jag avser att stödja ett förslag till moratorium om ett sådant presenteras på ministerrådsmötet. I den svenska gentekniklagen (SFS 1994:900) och i rådets direktiv /220 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön framgår det att en GMO endast får släppas ut på marknaden om inga oacceptabla risker för miljön och hälsan kan anses föreligga. Ett beslut om utsläppande av GMO skall föregås av en utredning avseende effekterna på miljön och hälsan, vilken är utförd i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Enligt artikel 16 i direktiv /220 kan enskilda länder införa ett temporärt nationellt stopp mot användningen av en genetiskt modifierad organism om för landet specifika risker för miljön eller hälsan kan beläggas. Det är med stöd av denna artikel som och avser att stoppa användningen av insektsresistenta majs i respektive land. Det är även med denna artikel som kommer att avslå alla ansökningar om utsläppande på marknaden av genmodifierad raps. kommer man i att utföra ett flertal storskaliga försöksodlingar med sådan raps i syfte att bedöma de osäkerheter som diskuterats med användningen av bl.a. genmodifierad herbicidtolerant raps. har inte funnit skäl att använda artikel 16 för de GMO som under direktiv /220 erhållit marknadsgodkännande. Vid ministerrådsmötet togs frågan om ett moratorium inom EU upp. Såväl jag som mina kolleger är väl medvetna om den debatt och den oro som finns runt GMO och att denna oro måste tas på allvar. Emellertid ansågs inte ett generellt moratorium vare sig möjligt eller som lösningen på den situation vi befinner oss i. Således var det ingen av medlemsstaternas miljöministrar som vid mötet föreslog att ett allmänt moratorium skulle införas. Då bl.a. uttryckt en önskan om att inte godkänna fler GMO förrän den pågående revideringsprocessen av direktiv /220 är slutförd antog mötet ett gemensamt åtagande att redan under existerande direktivs ramar arbeta efter den överenskommelse som nåtts mellan medlemsstaterna i revideringsarbetet avseende de gemensamma principerna för riskbedömning och den övervakning av marknadsgodkända GMO som utformats. Mitt svar till första fråga är att det inte har varit aktuellt för att använda sig av stoppklausulen i direktivet. På den andra frågan är mitt svar att jag naturligtvis inte vill utesluta att jag kommer att stödja ett framtida förslag på ett moratorium om ett sådant framläggs. Ett sådant ställningstagande förutsätter dock bl.a. att de legala aspekterna runt ett generellt moratorium är utredda och att frågan är beredd i bl.a. .
frs · GM12211 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser ta beslut om överlåtelse av de fastigheter inte längre vill ta ansvar för. är ett affärsverk, och med detta följer att riksdag och regering uttalar vissa mål både vad beträffar själva verksamheten och även vad beträffar verkets ekonomi. har att självständigt ta ställning till hur de övergripande målen skall uppnås. tar upp frågan om huruvida eller bör överta förvaltningen av kronholmen Öja från . När det gäller överlåtelsen av kronholmen Öja har uttalat att Öja är av riksintresse för naturvården, kulturvården och det rörliga friluftslivet. Dessa förhållanden utgör enligt sådana särskilda skäl som medför att kronholmen även fortsättningsvis skall ägas och förvaltas av svenska staten. Regeringen anser att såväl regionalpolitiska som natur- och kulturaspekter väger tungt i den avvägning som måste göras. Enligt uppgift från pågår förhandlingar mellan berörda myndigheter i frågan. Regeringen kommer därefter att ta ställning till det förslag som myndigheterna lägger fram.
frs · GM12212 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat socialministern om han avser att vidta några åtgärder mot de kommuner som inte följer skyldigheten i socialtjänstlagen om den s.k. barnomsorgsgarantin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har så gott som oförändrade förts över från socialtjänstlagen till skollagen sedan den 1januari 1998. Enligt lagstiftningen är kommunerna skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Plats skall erbjudas utan oskäligt dröjsmål. Enligt senaste studie uppfyller så gott som samtliga kommuner kraven på behovstäckning, vilket innebär att de kan erbjuda plats i barnomsorgen efter ansökan. Enstaka kommuner har fortfarande vissa svårigheter i detta avseende. Situationen i kommuner som vanligen har full behovstäckning kan också tillfälligt förändras från tid till annan av olika skäl. Regeringen har i olika sammanhang påtalat det orimliga i att barn, vars föräldrar blir arbetslösa, mister sin plats i förskolan i nära hälften av landets kommuner. bör förskola kunna erbjudas alla barn från tidig ålder. För att bibehålla en god kvalitet krävs dock ökade resurser för att införa en allmän förskola. Jag anser att skollagens reglering avseende kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg är tillräcklig. uppgift som ansvarig tillsynsmyndighet är att följa utvecklingen i kommunerna i fråga om behovstäckning i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Jag avser därför inte att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GM12213 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att lägga fram förslag om högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. I syfte att skydda små företag mot oväntat höga kostnader för sjuklön infördes i sjuklönelagen en möjlighet för sådana företag att försäkra sig. Med små företag avses numera enligt sjuklönelagen arbetsgivare med beräknade lönekostnader på högst 130 basbelopp vilket motsvarar ca 23 helårsanställda. Fr.o.m den 1januari 1997 förlängdes sjuklöneperioden från 14 . tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att bl.a. undersöka huruvida den nuvarande försäkringen mot sjuklönekostnader motsvarade arbetsgivarens behov av och intresse för denna försäkring. Vidare skulle utredaren presentera möjliga alternativ till den nuvarande försäkringen. presenterade den särskilde utredaren sitt betänkande SOU 1997:142 Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Av betänkandet framgick att utredningens förslag till ett skydd mot höga sjuklönekostnader för små företag skulle kunna komma att uppgå till en kostnad av som mest ca . Fr.o.m. den 1april 1998 har arbetsgivarens lagstadgade ansvar för att utge ersättning till en arbetstagare i form av sjuklön ändrats från att omfatta 28 . Enligt vad som anfördes av i och förväntades en förkortad sjuklöneperiod bl.a. innebära en minskad ekonomisk belastning på de små företagen. har fastställt avgiften för avseende försäkringen mot kostnader för sjuklön till 1,av de beräknade sammanlagda lönekostnaderna, vilket innebär att avgiften sänks i förhållande till avgiften för . Regeringen har mot den här bakgrunden inte för avsikt att ändra den nuvarande försäkringen för små företag med anledning av förslagen i ovan nämnda betänkande.
frs · GM12215 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att medverka aktivt till en gemensam ansökan från och om att arrangera i . Regeringen och den svenska idrottsrörelsen är överens om att skall fortsätta att söka och andra stora internationella mästerskap. Sådana arrangemang bidrar till att stärka ställning som idrottsnation och får därigenom en stor betydelse för idrottens egen framtid och attraktivitet samt för bilden av . Arrangemang över gränser och i olika länder bör i sig inte hindra internationella mästerskap, utan bör i stället uppmuntras. Beslut om att ansöka om och internationella mästerskap och var i landet de skall arrangeras fattas av respektive ansvarigt specialidrottsförbund. Min erfarenhet är att idrottsrörelsen hanterar detta på ett ansvarsfullt sätt. När ett beslut om kandidatur är fattat av idrottsrörelsen är jag som idrottsminister, i likhet med mina företrädare, mycket positiv till att stödja en sådan ansökan.
frs · GM12216 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att nyproducerade offentliga lokaler handikappanpassas. Frågan har överlämnats till mig för besvarande eftersom den utgår från målen för den nationella kulturpolitiken om bl.a. allas möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Enligt har inte alla möjlighet att delta fullt ut i kulturlivet eftersom många av våra offentliga lokaler inte är anpassade för människor med funktionshinder. Jag har som kulturminister ofta betonat att människor med funktionshinder bör få del av det allmänna kulturutbudet på samma villkor som andra. Regeringen lyfte också fram detta som en prioriterad fråga i kulturpropositionen . Mycket återstår nämligen att göra innan alla institutioner är tillgängliga för funktionshindrade, vilket inte minst handikapprörelsen kunnat påvisa. Staten har här det övergripande ansvaret, men även kommuner och landsting har ett ansvar när det gäller lokala och regionala institutioner. har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till handlingsprogram för funktionshindrades tillgång till kultur (Rapport från 1998:3). I programmet föreslås åtgärder för att funktionshindrade skall få del av det allmänna kulturutbudet på samma villkor som andra och för att funktionshindrade skall stimuleras till egen skapande verksamhet. har regeringen tilldelat ett övergripande ansvar för att fullfölja handlingsprogrammet, liksom en viss resursförstärkning för att möjliggöra detta. Bland de olika åtgärder som redan finns för att öka tillgängligheten för funktionshindrade, vill jag nämna den gällande planlagstiftningen som kräver att lokaler dit allmänheten har tillträde skall vara tillgängliga för och kunna användas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Vidare kan statligt stöd lämnas för handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten, liksom för handikappanpassning av allmänna samlingslokaler. Jag vill avslutningsvis nämna att regeringen i olika sammanhang har framhållit betydelsen av att tillgängligheten för funktionshindrade förbättras i hela samhället. Detta synsätt skall genomsyra den nationella handlingsplan för handikappområdet som utarbetas av regeringens särskilda statssekreterargrupp för handikappfrågor i kontakt med handikapprörelsen. Handlingsplanen skall vara klar .