ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12872 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser vidta för åtgärder för att minska riskerna för skador som drabbar de värnpliktiga. Ökningen av antalet skadade totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt består till största delen av det ökande antalet rapporterade hörselnedsättningar. Genom uppgifter från Försvarsmaktens säkerhetsinspektion och Försvarsmaktens sjukvårdscentrum har jag förstått att den dramatiska ökningen av hörselnedsättningar beror på en rigorösare och för alla förband samstämmig anmälningsprocedur. Andra allvarliga skador och dödsfall har däremot minskat. Försvarsmakten arbetar kontinuerligt på att förbättra säkerheten för både anställd och totalförsvarspliktig personal. påbörjades ett projekt med avsikt att minska risken för hörselskador. I projektet ingår utbildningsmaterial för att förändra attityder hos anställda och totalförsvarspliktiga och förebygga skador. Även framtagande av förbättrade hörselskydd ingår i projektet. Ett liknande projekt har bedrivits för att förebygga tandskador hos totalförsvarspliktiga och ett projekt inriktat på trafiksäkerhet skall snart påbörjas. Det viktigaste arbetet inom Försvarsmakten för att förebygga olyckor och skador sker genom att påverka attityder hos både anställda och totalförsvarspliktiga och därigenom öka säkerhetsmedvetandet hos dem. Detta sker främst genom utbildningsinsatser. Försvarsmakten har tagit fram utbildningsmaterial riktat mot totalförsvarspliktiga för att öka säkerhetsmedvetandet. Vidare sker riktad utbildning mot yrkesofficerare. Avslutningsvis så har säkerhetsinstruktionen för Försvarsmakten bearbetats och förbättrats och ett soldatreglemente för utbildningssäkerhet har också tagits fram. Jag håller mig fortlöpande informerad om utvecklingen och de åtgärder Försvarsmakten vidtar för att öka säkerheten för både totalförsvarspliktig och anställd personal.
frs · GM12873 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera för att säkerställa den fortsatta Kvarkentrafiken beträffande kvalitet, pris och turtäthet. Färjetrafiken på svenska hamnar bedrivs i allmänhet på affärsmässiga grunder utan statliga subventioner. Färjetrafiken Umeå@Vasa har bedrivits och etablerades under tidigare regelverk. Denna trafik möter nu helt nya förutsättningar med anledning av att taxfreeförsäljningen upphört och trafiken på sträckan skulle ha upphört utan ett statligt och regionalt engagemang. Regeringen anser dock att det finns ett angeläget transportbehov som kortsiktigt inte kan lösas på annat sätt. Därför har regeringen, tillsammans med den finska regeringen, beslutat att upphandla färjetrafik i enlighet med EU:s riktlinjer för allmän trafikplikt . Därefter skall trafiken kunna drivas kommersiellt. Det är riktigt att biljettpriserna stigit efter att taxfreeförsäljningen upphört. Det är en naturlig följd av att en väsentlig del av intäkterna försvinner och drabbar självfallet all färje- och flygtrafik som byggt sin prissättning på skattefri försäljning. Det innebär att prissättningen bättre anpassas till de faktiska transportkostnaderna inte bara vad gäller Kvarkentrafiken, utan även trafik i övriga landet och inom EU. Vad gäller turtätheten överstiger den kommande trafiken det minimikrav som angivits i anbudsunderlaget. I realiteten innebär det i princip ett oförändrat utbud och en marginell minskning . Även övriga kvalitetskrav som preciseras i anbudsunderlaget uppfylls. Regeringen anser i och med upphandlingen av trafik på sträckan att trafikförsörjningen tryggats på ett tillfredsställande sätt under den aktuella omställningsperioden. Några ytterligare åtgärder är därför inte aktuella.
frs · GM12874 · 1998-12-31 00:00:00 — har med anledning av ett inslag i , frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att invandrare med utländsk läkar-/sjuksköterskeutbildning skall kunna få svensk läkar-/sjuksköterskelegitimation. Ansvaret för att utländska läkare respektive sjuksköterskor skall kunna få svensk läkarlegitimation ligger på . Eftersom det är angeläget att invandrares kompetens tas till vara på arbetsmarknaden liksom att behoven av vårdpersonal täcks så anordnar AMV utbildningar i bl.a. sjukvårdssvenska. I Ekosändningen framkom uppgifter om att länsarbetsnämnden på grund av brist på arbetsmarknadsmedel dragit ned på platser i planerade kurser i sjukvårdssvenska för invandrare. Den uppgiften om stämmer inte riktigt, utan antalet utbildningsplatser i sjukvårdssvenska fullföljs enligt plan. Däremot har det hänt att personer som utan arbetsförmedlingens vetskap påbörjat kurs i sjukvårdssvenska upphandlad av inte fått utbildningsbidrag från arbetsförmedlingen. Vidare har t.ex. i infört en ordning där de lokala arbetsförmedlingarna varit tvungna att ansöka hos länsarbetsnämnden om att erhålla medel till att upphandla utbildningar, på så sätt har länsarbetsnämnderna haft möjlighet att se till att de mest prioriterade kurserna har blivit av. Några kurser i sjukvårdssvenska har ännu inte ställts in i län som påstods i inslaget. Jag delar uppfattning att det är angeläget att ta till vara den kompetens och arbetsvilja som finns hos arbetslösa invandrare. Det gäller inte minst bland de som har en utländsk utbildning inom vårdområdet om vi skall få bukt med den arbetskraftsbrist som råder inom delar av vården. Regeringen har därför fattat beslut om att stödja ett projekt som hjälper utländska läkare att erhålla svensk läkarlegitimation. Projektet är ett samarbete mellan och i som skräddarsyr en utbildning/praktik och läkarbehörighetsprov för läkare. Den första kursomgången i detta projekt startar .
frs · GM12875 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att säkerställa en rimlig prissättning inom folktandvården när den tänkta prisledande funktionen försvagas eller helt försvinner. Frågan är ställd med anledning av att i , och , som tillsammans representerar halva befolkning, har redovisat en ambition att helt eller delvis privatisera folktandvården. anser att en utveckling i denna riktning ger farhågor om hur viktiga mål för tandvården skall kunna upprätthållas . Jag har förståelse för den oro som visar för de tre landstingens ambitioner. Enligt uppgift finns i planer på en bolagisering, medan det i de två regionerna ännu inte finns några förslag redovisade om på vilket sätt eventuella privatiseringar skall ske. Frågan är dock av stor betydelse för bl.a. konkurrenssituationen inom tandvården och regeringen kommer att noga följa utvecklingen på området. Den 1januari 1999 gjordes stora förändringar i ersättningssystemet för vuxentandvård. Bl.a. infördes fri prissättning på tandvård. () följer kontinuerligt på regeringens uppdrag utvecklingen och redovisade hur landstingen har tillämpat den fria prissättningen. Undersökningen visade att alla landsting höjt den genomsnittliga prisnivån. Några landsting har företagit generella höjningar på alla åtgärder i taxan, men de flesta landsting har varierat prishöjningarna. De genomsnittliga höjningar som skett varierar mellan landstingen från några till . En liknande undersökning har redovisats av RFV för de privata vårdgivarna. Denna visar att det föreligger en viss följsamhet mellan landstingen och de privata vårdgivarna länsvis samt att de genomsnittliga priserna för de privata vårdgivarna i regel överstiger landstingens priser. Regeringen avser att noga följa prisutvecklingen inom tandvården. Senast den 1april kommer bl.a. RFV att redovisa en omfattande utvärdering av med det reformerade tandvårdsstödet. Jag vill även upprepa vad regeringen uttalade i sin proposition om reformerat tandvårdsstöd i fråga om den fria prissättningen nämligen att om avregleringen av prissättningen leder till oacceptabla prishöjningar på tandvård kommer regeringen att vidta åtgärder.
frs · GM12876 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förebygga skador och oönskade biverkningar av medicinska åtgärder. Enligt en rapport från (Skador och förgiftningar i sluten vård 1987-1996) ökade antalet personer som vårdats i sluten vård för missöden och komplikationer i vården. En trolig orsak till detta är enligt att sjukvården i allt högre utsträckning rapporterar sådana skador. En annan orsak är att alltfler äldre vårdas. Sådant som enligt har ökat är bl.a. ogynnsamma effekter av droger, läkemedel och substanser i terapeutiskt bruk. Avsikten med läkemedelsbehandling är att uppnå en viss effekt, t.ex. korrigera en kroppsfunktion, lindra smärta eller förhindra allvarliga livshotande sjukdomstillstånd. Vid sidan av den önskade effekten kan läkemedelsbehandling tyvärr också medföra en rad oönskade effekter. För att få kännedom om sådana oönskade effekter skall enligt föreskrifter och allmänna råd om säkerhetsövervakning av läkemedel (LVFS 1996:4) hälso- och sjukvårdspersonal med förskrivningsrätt och anställning i ett landsting eller i en kommun rapportera bl.a. samtliga allvarliga och oförutsedda biverkningar till . Antalet sjukdomar hos en och samma person ökar med stigande ålder, vilket kan innebära många samtidiga läkemedelsintag. Detta ökar risken för biverkningar. När det gäller kunskapen om den egentliga läkemedelsanvändningen bland äldre i , så är den begränsad, speciellt när det gäller för äldre i ordinärt boende. För att få bättre kunskaper på området har därför inlett ett större projekt, Läkemedel hos äldre, där man tittar på konsumtion, kvalitet, dokumentation, diagnoser samt informationsöverföring vid förskrivning av läkemedel till äldre. I sin tillsynsverksamhet verkar bl.a. för att hälso- och sjukvårdens utveckling av kvalitetssystem skall bedrivas systematiskt, fortlöpande och effektivt. En målsättning inför var att samtliga verksamhetschefer skall ha mycket god kännedom om innehållet i föreskrifter och allmänna råd om kvalitetssystem i hälso- och sjukvården (SOSFS 1996:24). Ett annat mål var att av vårdenheterna skulle tillämpa föreskrifter om kvalitetssystem vid utgången av . Av årsredovisning framgår att styrelsen inte fullt ut nått de uppsatta målen och att arbetet med att sprida kunskap och initiera kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården fortsätter . Jag delar uppfattning att det är viktigt att bedriva ett aktivt arbete med syfte att förebygga skador och oönskade biverkningar av medicinska åtgärder inom hälso- och sjukvården. Såväl som arbetar kontinuerligt med frågor av detta slag. Regeringen har för avsikt att även fortsättningsvis prioritera arbetet med att förbättra vårdens kvalitet. Bl.a. skall insatser göras för att förbättra jämförbarheten och tillgängligheten i redovisningen av vårdens prestationer, resultat och kvalitet - inklusive patientupplevd vårdkvalitet.
frs · GM12877 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att återställa möjligheten att få transportbidrag på ett lika obyråkratiskt sätt som . Transportbidrag skall kompensera för kostnadsnackdelar bl.a. till följd av transportavstånd och underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden. () har regeringens uppdrag att utfärda närmare föreskrifter för bidraget. Verket har, enligt vad jag erfarit, beviljat stålgrossisterna dispens för vissa järn- och stålprodukter s.k. CECA-gods från den generella regeln att frakter måste utföras av fraktbolag. Denna dispens upphörde /99. Beslutet om upphörande fattades , vilket innebär att stålbranschen, som omfattar ett fåtal aktörer, har haft gott om tid för omställning och anpassning till gällande regler. Motiven för dispensens upphörande är bl.a. att samtliga leveranser av järn och stål, inklusive CECA-gods, skall kunna administreras på ett enhetligt sätt. Härigenom minskas bl.a. administrationen för de ca 200 verkstadsföretag som är mottagare av stålprodukterna och rättvisa skapas mellan olika branscher. Stålbranschen har enligt framfört att förändringen innebär nya dyrare rutiner och att dessa kommer att innebära merkostnader för verkstadsindustrin. bedömer dock att detta endast är en tillfällig kostnadsökning och att verkstadsindustrin, på , kommer att gynnas av att transporterna utsätts för konkurrens. Regeringen delar bedömning och avser inte att vidta några åtgärder rörande transportbidrag för CECA-gods.
frs · GM12878 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag anser att vi skall fortsätta att avvakta innan regeringen tar upp frågan om kameraövervakning i taxibilar. , som tidigare frågat mig om kameraövervakning i taxibilar, anser att det finns anledning att inleda en försöksverksamhet där sådan övervakning används. Vid en interpellationsdebatt har jag redogjort för vad som gäller enligt den nya lagen om allmän kameraövervakning. Kameraövervakning i taxibilar kräver tillstånd. Något formellt hinder mot att tillstånd beviljas för sådan övervakning finns således inte. Enligt uppgift har det förekommit att taxiföretag medgetts viss rätt att använda kameraövervakning i taxibilar redan enligt en tidigare lagstiftning. Någon praxis med anledning av de nu gällande reglerna har dock inte hunnit bildas. Kammarrätten i har meddelat en dom som gäller tillstånd till kameraövervakning i en taxibil. Domen har överklagats men Regeringsrätten har ännu inte meddelat dom eller beslut i målet. Vid interpellationsdebatten uttalade jag att regeringen kommer att utvärdera den nya lagen om kameraövervakning när den varit i kraft . Jag bedömer att det kan vara lämpligt att regeringen tar upp frågan om behovet av att i lag särskilt reglera möjligheten till kameraövervakning i taxibilar så snart det finns ett lagakraftvunnet ställningstagande från domstol i frågan.
frs · GM1288 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om han avser att vidtaga några åtgärder i EU-sammanhang för att minska den fackliga oro som väckts med anledning av ett yttrande av generaladvokaten i ett mål i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Målet i avser ett förhandsavgörande som har begärts i ett italienskt tvistemål mellan två företag. Frågorna som skall besvara rör italiensk lagstiftnings överensstämmelse med vissa EG-direktiv på arbetsmiljöområdet. Generaladvokaten har i sitt yttrande den28 satt i fråga utrymmet för mer långtgående nationella bestämmelser enligt artikel 118a3 i EG-fördraget. Det är i och för sig riktigt att ett avgörande av i enlighet med generaladvokatens förslag skulle kunna få konsekvenser för och andra medlemsländers möjligheter att behålla eller införa mer långtgående bestämmelser på arbetsmiljöområdet. Den fackliga oron kan därför vara förståelig. Generaladvokatens yttrande innebär emellertid endast ett förslag till avgörande och domstolen har ännu inte avgjort målet. I delar vi inte generaladvokatens uppfattning. Det kan konstateras att huvudförhandling i målet ägde rum i plenum den3 och att skriftväxlingen i målet redan har avslutats. Generaladvokaten i målet avlämnade sitt yttrande den28 . Enligt uppgift kommer dom i målet att meddelas den17 . Utgången i målet kommer att bevakas noga. När förhandsavgörandet har avgetts kommer det att analyseras och nödvändiga åtgärder övervägas.
frs · GM12881 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen kommer att fatta beslut i frågan om en ny utredning rörande förlisning. Regeringen avser att ta ställning i frågan i budgetpropositionen som överlämnas till .
frs · GM12883 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat mig vad jag avser göra för att försöka påverka situationen för kvinnorna i . Jag delar den avsky och indignation som Per uttrycker över behandlingen av kvinnor i . Diskriminering av och våld mot kvinnor är helt oförsvarbart var helst det förekommer. Kvinnors rättigheter utgör ett av de områden som riktar särskild uppmärksamhet på i dialogen med de länder där frågan är eftersatt. agerar också genom FN:s kommission för mänskliga rättigheter och genom EU vars gemensamma ståndpunkt avseende särskilt uppmärksammar kvinnors och barns rättigheter. Ett av de stora problemen vad gäller är att landet befunnit sig i krig och under största delen av saknat en legitim regering. är det afghanska samhället ytterst slutet och endast tre länder i regionen har valt att upprätta diplomatiska förbindelser med , som bedöms kontrollera av landet. Få personer från vår del av världen har besökt och har mycket medvetet och systematiskt isolerat den afghanska befolkningen från påverkan och intryck utifrån. Därmed har möjligheterna varit begränsade att utifrån påverka situationen vad gäller kvinnans ställning i samhället. har dock genom sitt engagemang för det afghanska folket haft en viss närvaro i landet genom i första hand som erhåller betydande stöd via Sida. Kommittén har på ett mycket förtjänstfullt sätt alltsedan den sovjetiska ockupationen målmedvetet förmedlat humanitärt bistånd till den hårt drabbade afghanska befolkningen. Härvid har man verkat för att flickor och kvinnor inte skall diskrimineras bl.a. vad gäller tillgång till utbildning och hälsovård. är också en av de största bidragsgivarna när det gäller humanitärt bistånd till och vi är en aktiv medlem i (). ASG är en informell sammanslutning av de 15 största givarländerna samt Europeiska kommissionen. Dessutom deltar som observatörer FN-organisationer, Internationella Rödakorsrörelsen och enskilda organisationer. var ordförande i . Inför gruppens femte möte, som hölls i , besökte en svensk delegation från utrikesförvaltningen . Samtal hölls då i med representanter för taliban och i Faizabad med nordalliansen. Vid samtalen med ledande talibaner betonades särskilt vikten av att flickor och kvinnor inte diskrimineras och att de erbjuds samma möjligheter som män till utbildning och hälsovård. Efter mötet i , som bl.a. slog fast behovet av fortsatt humanitärt engagemang och att därigenom främja respekten för särskilt barns och kvinnors rättigheter, genomfördes på svenskt initiativ och under svensk ledning ytterligare ett besök i tillsammans med diplomater från och , för att tillkännage taliban och nordalliansen resultatet av mötet. Jag avser att även framgent verka för att det internationella samfundet på olika vägar fortsätter att påverka makthavarna i så att förhållandena för kvinnorna i landet förbättras. Detta kommer att ske genom det humanitära hjälparbetet och genom fortsatta påtryckningar på de styrande i landet.
frs · GM1289 · 1998-12-31 00:00:00 — frågar mig om jag avser att på något sätt verka för att beställda konstinköp representerar hela den bredd av olika tekniker som finns. Låt mig först säga att jag delar uppfattning att offentliga inköp och beställningar av konst bör spegla den mångfald som finns inom bildkonsten. Enligt min uppfattning bör denna målsättning förenas med målsättningar om att de främsta konstnärliga verken förvärvas för de platser som erbjuds samt att en konstnärlig förnyelse och utveckling i detta arbete eftersträvas. Det kan innebära risktagande, svårbegripligheter, konflikter, men också förhoppningsvis nya landvinningar för konsten i den gemensamma miljön. Här har i synnerhet staten en uppgift att gå före, så att unga och oprövade konstnärer ges en chans och utvecklingen på området stöds. Det är inte förenligt med mitt uppdrag som kulturminister att gå in och detaljstyra en konstnärlig verksamhet av det slag som bedriver. Ett av de mål som gäller för verksamhet är dock att kvalificerade uppdrag skall fördelas till många konstnärer samt att även unga konstnärer tas i anspråk. Med utgångspunkt i detta mål är det en uppgift för och de konstnärliga projektledare som rådet engagerar att göra de enskilda konstnärliga bedömningarna. Jag hyser fullt förtroende för att har den kompetens som krävs för detta arbete.
frs · GM129 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka planer regeringen har när det gäller utformningen av styrelserna för regionskattemyndigheterna efter den 1januari 1999. 5§ förordningen (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen har inför den nya organisationens ikraftträdande bara gjorts den ändringen att ordet "länsskattechefen" har bytts ut mot "regionskattechefen". Liksom kommer alltså att gälla att styrelsen består av högst tio personer, att regionskattechefen ingår i styrelsen och är dess ordförande och att en av ledamöterna är vice ordförande. Avsikten är att regeringen skall förordna ledamöterna i de tio styrelser som ersätter de nuvarande 21 styrelserna. En viktig uppgift i arbetet med att förbereda förordnandena blir att se till att styrelserna till sin sammansättning blir representativa för regionerna som helhet vad gäller ledamöternas hemvistorter, partitillhörighet m.m.
frs · GM1290 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att dömda personer skall få likvärdig behandling. menar att kommunernas betalningsansvar för sådan vård och behandling som kan ingå i kontraktsvård kan leda till att den enskilde i stället döms till ett fängelsestraff. Frågan om finansieringen av kontraktsvården har tagits upp i ett flertal sammanhang utan att ha fått någon tillfredsställande lösning. Mot den bakgrunden uttalar regeringen i propositionen Vissa reformer av påföljdssystemet (prop. 1997/98:96) att en utredning skall få i uppdrag att lägga fram förslag som innebär att domstolarna i enskilda fall skall kunna döma till kontraktsvård utan att behöva beakta frågan om påföljdens finansiering. (dir. 1998:18), som regeringen beslutade att tillsätta har också fått uppdraget att se över finansieringsfrågor som gäller samarbetet mellan kriminalvården och kommunerna vid bl.a. kontraktsvård.
frs · GM1291 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder så att skyddsjakt på säl tillåts. Regeringen har delegerat till att besluta om jakt på bl.a. björn och säl. får enligt 27§ jaktförordningen (1987:905) ge tillstånd till skyddsjakt på bl.a. dessa djurarter om det behövs för att förhindra allvarlig skada på gröda, boskap, skog, fiske, vatten eller annan egendom. En förutsättning för att skall få ge tillstånd till jakten är att det inte finns någon annan lämplig lösning för att förhindra skadan och om upprätthållandet av bevarandestatus inte försvåras. Det är således möjligt för att utan några åtgärder från min eller regeringens sida tillåta skyddsjakt på säl.
frs · GM1292 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om han avser verka för att det kommer till stånd en försöksverksamhet med lägre beskattning av hushållstjänster. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall svara på denna fråga. Samtliga partier i har blivit inbjudna till överläggningar om det framtida skattesystemet den 9december. Överläggningarna bör särskilt gälla om det är möjligt att förbättra betingelserna för hög tillväxt genom att stimulera arbete, företagande, utbildning och sparande med skattepolitiska åtgärder. Vidare bör beaktas de ändrade förutsättningar för skattesystemet som bl.a. följer av den ökande internationaliseringen. Åtgärder inom skattepolitiken får inte äventyra starka offentliga finanser eller en sund samhällsekonomi, inte äventyra en god kvalitet inom skola, vård och omsorg och inte leda till ökade klyftor i samhället. Vidare bör gälla att skattesystemet skall vara enkelt, likformigt, ha låga skattesatser och breda skattebaser. Partierna är i dessa överläggningar fria att föra fram förslag som kommer att bedömas i relation till övriga förslag. Enligt min uppfattning bör dock en försöksverksamhet med subventioner via skattesystemet undvikas på grund av de stora fasta start- och administrationskostnader som är förenade med åtgärder inom skattesystemets ram. Temporära försök kan också väntas få andra effekter än permanenta varför värdet av en försöksverksamhet torde vara begränsat.