ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11643 · 1998-01-01 00:00:00 — Just nu hungerstrejkar sex tibetaner i centrala och har sedan den 10mars inte intagit någon föda. Deras krav är att FN skall återuppta Tibetfrågan; de vill att FN skall uppta förhandlingar med och den tibetanska exilregeringen, att en speciell FN-rapportör för utses och att en folkomröstning om status företas i enlighet med rekommendationer. har i ett brev till alla partiledare samt utrikesministern själv vädjat att den skall agera för . borde utnyttja sin plats i säkerhetsrådet för att på ett aktivt sätt stödja folk. Med anledning av detta vill jag fråga: Hur avser utrikesministern att agera i frågan om de hungerstrejkande tibetanerna och deras krav?
fr · GL11644 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen måste våga sätta tydliga gränser för kärnkraftsindustrin och förhindra att radioaktivt avfall transporteras genom vårt land, även i luftrummet. Ett sådant extremt exempel är transporten av plutonium via flyg från till . En flygolycka med denna last skulle få allvarliga konsekvenser, eftersom plutonium är ytterst giftigt och har en halveringstid . borde därför uttala sitt veto mot överflygningar av detta slag. Min fråga till inrikesministern är med hänvisning till ovanstående följande: Avser ministern uttala sitt veto mot överflygningar där lasten består av plutonium?
fr · GL11645 · 1998-01-01 00:00:00 — har en handlingsplan mot atomindustrin. Planen har bl.a. följande mål: 1. att hindra atomtransporter genom landet, 2. att i förhandlingarna med öst- och centraleuropeiska länder inför utvidgningen av EU förpliktas att avveckla kärnkraften, 3. att höja anslagen till forskning om förnybara energikällor, 4. att initiera en åtstramning av skadeståndsskyldigheten för atomindustrin i . har varit ett föregångsland i frågan om kärnkraft. NGO:er har genomfört lobbyism, men den federala regeringen har också velat komma fram till en överenskommelse, vilket man gjorde 1997, nämligen AAI, . Vidare har landet ett lagstadgat förbud, , mot kärnkraftverk, lagen planeras få grundlagsstatus. efterfrågar ett liknande program för . Vi vill se en progressiv politik mot kärnkraftsindustrin. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga ministern följande: Avser ministern verka för att en handlingsplan, liknande den har, utarbetas i ?
fr · GL11646 · 1998-01-01 00:00:00 — Sida har gett bistånd på till för att finansiera mödravård i . Detta är i och för sig lovvärt och välbehövligt. Problemet är bara att mödravården skall ske på indonesiska sjukhus. Östtimoresiska kvinnor är på goda grunder rädda för att uppsöka indonesiska sjukhus. Biståndet borde i stället kanaliseras via katolska kyrkan som befolkningen har förtroende för. och katolska kyrkans nunnor som hjälper de fattiga, står folket nära. Deras institutioner vågar folket lita på. Min fråga till statsrådet är: Avser regeringen framgent kanalisera bistånd av ovanstående karaktär direkt till katolska kyrkan?
fr · GL11647 · 1998-01-01 00:00:00 — För att minska effekterna på miljö, däribland blåstången, tumlare och torsk, arbetar aktivt genom Östersjösamarbetet. Åtgärdsprogrammet inom HELCOM och Baltic21. Vidare genomförs även nationella insatser bl.a. för att uppnå det nationella kvävereduktionsmålet. Både nationella och internationella insatser, insatser som minskar utsläppen i , är avgörande för att återställa ekologiska balans. har helt oförmodat bottendöd påträffats i , områden som höll på att tillfriskna efter utbyggnad av reningsverk och utsläppen till havet minskat. Läget är tillbaka . Inre hamnen av , , Klingerfjärden, utlopp, som var vita områden, har återigen blivit svarta. Uppgifterna redovisas i kommunens miljöbokslut och bygger på resultatet av de undersökningar som gjordes 1996. Av totalt 105 provplatser saknades större bottenlevande djur på 15 platser. På ytterligare 66 platser påträffades bara en eller två arter. Detta allvarliga hot mot livet i måste åtgärdas. På vilket sätt kommer ministern agera för att komma till rätta med bottendöden i ?
fr · GL11648 · 1998-01-01 00:00:00 — Studielånet skall enligt huvudregeln betalas tillbaka med ett årsbelopp som motsvarar av den sammanräknade inkomsten enligt den senaste taxeringen. För personer som är bosatta utomlands skall i stället en tjugondel av skulden betalas vilket kan bli mycket betungande för den enskilde. Med tanke på att det genom vårt EU-medlemskap råder fri rörlighet av arbetskraft inom EU och att alltfler svenskar kommer att arbeta utomlands vill jag fråga om regeringen avser ändra avbetalningsvillkoren så att samma avbetalningsvillkor gäller vare sig man arbetar i eller inom EU.
fr · GL11649 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen har i en skrivelse till redovisat sin syn på Afrikapolitiken. Det är bra att i en skrivelse diskutera hela bredden av den förda politiken. Dokumentet hade emellertid blivit intressantare om det dessutom innehållit slutsatser med tydligare prioriteringar. Det borde tydligare framgå genom beskrivningar, vad regeringen mera konkret avser att vidtaga för åtgärder för att höja handelsutbytet mellan länderna, samt vilka länder regeringen vill prioritera. Det är väl känt att inte har kapacitet att med full kraft agera i alla länder . Ett vitalt handelsutbyte är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt och därmed människors villkor i berörda länder. Ett långsiktigt program, över kanske, , där det handelspolitiska samarbetet fördjupas med vissa prioriterade länder torde vara det bästa sättet att främja en positiv utveckling. Vilka och vilka konkreta näringspolitiska åtgärder avser regeringen att prioritera och kraftsamla kring, för att främja en successivt ökad ekonomisk aktivitet?
fr · GL1165 · 1998-01-01 00:00:00 — En omistlig del av den kommunala demokratin är medborgarnas rätt till insyn i och möjlighet att laglighetspröva verksamhet. Den kommunala sektorn är en betydande del av den totala ekonomin i . Den sysselsätter cirka en fjärdedel av den totala arbetskraften och omsätter ca . Möjlighet till insyn och offentlighet i de kommunala förvaltningarna liksom möjligheten att laglighetspröva kommunala beslut har länge varit en självklarhet. är det även självklart med hög grad av offentlighet i kommunala bolag. En betydande del av den kommunala verksamheten bedrivs i bolagsform. uppgick antalet kommunala företag till knappa 1500. Omsättning var 115 miljarder och den totala balansomslutningen var . Om man även räknade in de landstingsägda företagen var omsättningen . drivs med medborgarna och deras tillgångar som yttersta säkerhet och utan möjlighet för medborgarna att friskriva sig från de risker som är förenade med denna företagsverksamhet. Det bör därför vara en självklarhet att medborgarna har rätt och möjlighet att låta pröva om även dessa verksamheter följer kommunallagens olika regler. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ge medborgarna möjlighet att pröva om kommunala bolag följer kommunallagens krav?
fr · GL11650 · 1998-01-01 00:00:00 — I likhet med de flesta andra försäkringar är pensionen beroende av inkomst/arbetslön. Det nya pensionssystemet påverkas i större utsträckning än det nuvarande av antalet arbetsår. Den egna avgiften och annat privat pensionssparande avgör om man kan försörja sig som pensionär eller inte. Har man inte kunnat få arbete eller arbetar inom en lågbetald bransch riskerar man bli en fattig pensionär. Detta gäller i och för sig både i det nuvarande och i det nya pensionssystemet. Det nya pensionssystemet kommer enligt , välfärd, att påverka invandrade individer mer negativt än infödda och . Nämligen att det inte längre går att tillgodogöra sig de femton bästa åren av trettio. Med det försvinner invandrades möjlighet att inte dö fattig. Innan pensionsåldern är det inte många av invandrare som hinner bo och arbeta i landet. Jag vill mot den bakgrunden fråga biträdande socialministern om regeringen är beredd att föreslå ändringar i det nya pensionssystemet så att invandrade individer inte särbehandlas på negativt sätt gällande pensionen.
fr · GL11651 · 1998-01-01 00:00:00 — som insikten att dagens konventionella jordbruk inte är långsiktigt hållbart har fått till följd att konsumenter efterfrågar ekologiskt framtagna produkter som aldrig förr så ökar användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. Som exempel har användningen av bekämpningsmedel med glyfosat som aktiv substans, framför allt Roundup, ökat med . Den försålda mängden var 360,1995, ökade till 416,2ton och såldes 500,8ton bekämpningsmedel med glyfosat. Det svenska målet för bekämpningsmedel är att användningen skall minska. Jag vill fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att användningen av bekämpningsmedel skall minska?
fr · GL11652 · 1998-01-01 00:00:00 — En dansk forskare har visat att bekämpningsmedlet Roundup ger kromosomskador hos bakterier. Det finns även andra rapporter om genskador på insekter, grodor och däggdjur. Detta har fått den danske miljöministern att kräva en översyn från den danska motsvarigheten till , Miljöstyrelsen. Roundup är ett bekämpningsmedel som ökar i användning. Den verksamma beståndsdelen är glyfosat, som även finns i andra produkter på marknaden, men Roundup är klart marknadsledande. såldes 360,8ton bekämpningsmedel med glyfosat, för är siffran 416,2ton och såldes 500,8ton. kan vi se att den biologiska mångfalden i den öppna jordbruksbygden minskar dramatiskt. Det gäller inte bara fåglar, utan även insekter och groddjur. Kromosomskador av den nya typen av bekämpningsmedel skulle kunna vara förklaringen till förändringen, en förändring som inte kan förklaras med mer dikning o.d. eftersom insekterna och fåglar tycks komma tillbaka efter omläggning till ekologiskt lantbruk. Jag vill med anledning av ovanstående fråga miljöministern: Vilka åtgärder kommer att vidtas i på grund av de danska och andra upptäckter som visar att Roundup kan ge upphov till kromosomskador?
fr · GL11653 · 1998-01-01 00:00:00 — Landsting skall erbjuda dem som är bosatta inom respektive landsting hjälpmedel för funktionshindrade enligt hälso- och sjukvårdslagen. Hjälpmedelsbegreppet omfattar enligt lagens förarbete hjälpmedel för den dagliga livsföringen samt för vård och behandling. Till begreppen "dagliga livsföring" och "grundläggande personliga behov" räknas här inte de handikappades sexualliv. Landstingen fastställer förteckningar över vilka hjälpmedel som skall tillhandahållas. Många landsting följer i stort sett förteckning. Sexuella hjälpmedel vid olika funktionshinder ingår inte bland de hjälpmedel som rekommenderas i den centrala hjälpmedelsförteckningen. Och vet vi inte i vilken omfattning behov av hjälpmedel tillgodoses eller inte. Men att det finns brister är något som framgått. Viktigt för att förbättra tillgängligheten för hjälpmedel är personlig beredskap och förmåga att hantera frågor kring sexualitet. Hälso- och sjukvårdspersonalens attityder och varierande kunskap lägger dock fortfarande hinder i vägen för lämpliga åtgärder. Min fråga till regeringen är om socialministern vidtagit åtgärder för att klarlägga att hjälpmedelsbegreppet även omfattar sexuella hjälpmedel.
fr · GL11654 · 1998-01-01 00:00:00 — Det finns ingen kartläggning av hur omfattande problemet med impotens är. Beräknat efter besök på urologmottagningar uppskattas antalet män med impotensproblem i tusental. En del vänder sig till eller sexolog men problemet är även väl känt hos familjerådgivare. Det är medelålders och framför allt äldre män som drabbas. De vanligaste orsakerna är fysiologiska t.ex. prostatasjukdomar, kirurgi, men orsaken till problemen kan också vara psykiskt betingad. Vissa läkemedel har impotens som biverkning. är det specialistmottagningarna som i första hand tar sig an impotenspatienter med årslånga köer som följd. Impotens är en lågprioriterad åkomma. Ett exempel från får illustrera hur det kan gå till när någon söker läkare för impotensproblem. Läkaren på vårdcentralen remitterar patienten till sjukhusets urologmottagning. Eftersom impotens lågprioriteras kan väntetiden bli upp till . gav i sitt betänkande inte heller underlag för några konkreta prioriteringar att använda sig av när det gäller impotens. Det är också svårt att hitta någon särskild vårdmodell eller något vårdprogram för personer med impotensproblem. är det fortfarande många som känner det svårt att ta upp detta problem. Men jag ser ändå tendenser till en större öppenhet och större krav på behandling. Min fråga till regeringen är om socialminister uppmärksammat behovet av förbättringar av vården för män med impotensproblem.
fr · GL11655 · 1998-01-01 00:00:00 — I samband med regeringens informationskampanj Levande historia har en bok om Förintelsen sammanställts - Om detta må ni berätta. Boken är ett, i sin saklighet, skakande dokument om vad människor är i stånd att göra när demokratins värden bryts ned och ersätts av hatets och våldets ideologi, och om nazismens brott som förnekas inom vissa kretsar. Den långa arabisk-israeliska konflikten på och i har gett uttryck för att information om Förintelsen på arabiska är en bristvara. Jag menar att det är angeläget att information där Förintelsen inte förnekas finns tillgänglig. Detta för att öka förståelsen för varandras historiska arv. Genom ömsesidig förståelse kan grunden för en stabil fredsprocess läggas. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesminister följande: Avser utrikesministern att ställa medel till förfogande till frivilligorganisationer som ämnar att översätta och skicka Om detta må ni berätta till och ?
fr · GL11656 · 1998-01-01 00:00:00 — Djurskyddslagen har ändrats så att även försöksdjur omfattas av 4§, vilket innebär att de skall hållas på ett sätt som gör att de kan få utlopp för sitt naturliga beteende. har aphållningen på varit föremål för kritik från både och som hotat stänga hela anläggningen om inte SMI förändrar och förbättrar för aporna. SMI skall bygga nytt men projekteringen går sakta och sitter fortfarande apor ensamma i små burar utan dagsljus i källarplanet. presenterade förslag till nytt aphus har stora brister om 4§ i djurskyddslagen skall efterlevas. Vad avser jordbruksministern göra för att snabbt ändra förhållandena vad gäller aphållningen på ; SMI?
fr · GL11657 · 1998-01-01 00:00:00 — Elkonsumenter med liten förbrukning är fortfarande i praktiken utestängda från den fria elmarknaden och saknar därmed möjlighet att exempelvis välja "grön el". , , och är eniga med rekommendation om att avskaffa kravet på timvis mätning vid leverantörsbyte för hushållen och i stället införa avräkning mot typkurvor (schablonmätning). De motiverar detta med att dagens regelverk hämmar den fria konkurrensen. En ny SIFO-undersökning visar att elbranschen också vill förenkla reglerna för hushållens byte av elleverantör och slopa kravet på ny elmätare. anser att det inte är samhällsekonomiskt rationellt att kräva timmätning för de hushåll som vill byta elleverantör. de motiverar detta med att det blir för dyrt. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: På vilket sätt avser ministern verka för att underlätta för svenska konsumenter att byta elleverantör?
fr · GL11658 · 1998-01-01 00:00:00 — I finns ett stort antal människor med invandrarbakgrund, av dem många som har valt att inte bli svenska medborgare. Trots detta ingår de i det svenska samhället, har rättigheter, skyldigheter, åsikter och krav precis som alla andra som lever i . Det är väl dokumenterat att människor med invandrarbakgrund diskrimineras, både på t.ex. arbetsmarknaden och inom politiken. Detta trots att de har mycket kunskap och stor erfarenhet som skulle kunna komma till nytta. 9§ RF kan endast den som varit svensk medborgare bli statsråd. Detta är en regel som ter sig mycket föråldrad och dåligt anpassad till vårt mångkulturella samhälle. Min fråga till statsministern är följande: Avser statsministern att ändra lagstiftningen för att underlätta för invandrare att bli statsråd?
fr · GL11659 · 1998-01-01 00:00:00 — I samband med och efter dumpades stora mängder kemiska stridsmedel (huvudsakligen senapsgas men även lewesite, adamsit, arsenik, pikrinsyra och andra C-stridsmedel) i , och . Ryska genetiker och miljöforskare skrev i en artikel i tidningen om faran för en miljökatastrof av oöverskådliga proportioner. Med vetskap om korrosionens påverkan på de dumpade giftbehållarna kan man fastställa att katastrofen kan komma att inträffa . En katastrof som kommer att vålla oanade skador på havsmiljön, fiskerinäringen och i förlängningen hela mänskligheten. Min fråga till miljöministern är följande: Hur avser regeringen att ta upp detta problem i sitt Östersjöarbete?
fr · GL1166 · 1998-01-01 00:00:00 — De miljökonsekvensbeskrivningar som ligger till grund för beslut om tunnlar för väg- och järnvägstrafik är ofta bristfälliga. Mot bakgrund av detta samt de utsläpp från kemiska tätningsmedel som skett vid tunnelbygget igenom vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Har regeringen någon samlad information angående i vilka tunnelbyggen i man har använt eller håller på att använda eller planerar att använda kemiska tätningsmedel?
fr · GL11660 · 1998-01-01 00:00:00 — I riksdagsdebatten om forskarutbildningen varnade vi kristdemokrater för att forskarutbildningsreformen skulle få till följd att nyrekryteringen av forskarstuderanden, framför allt inom humaniora, skulle strypas. kommer rapporter från högskolor och universitet över hela landet om en drastisk minskning av antalet doktorander, på sina håll med treårigt antagningsstopp. Är utbildningsministern mot denna bakgrund beredd att ompröva forskningsutbildningsreformen, eller åtminstone delar av den, som t.ex. humaniora?
fr · GL11661 · 1998-01-01 00:00:00 — Stiftelser skall enligt stiftelseförordningen betala årliga tillsynsavgifter och registerhållningsavgifter till . Dessa avgifter uppgår till mellan 825 och 1200kr per stiftelse och år. Samma avgifter gäller för ideellt drivna stiftelser. För en liten stipendiefond, som drivs med ideella krafter och som stiftelse, kan den summan kännas tung. Detta motverkar samhällets behov av att ta till vara och stötta de ideella insatser som görs. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Avser ministern att ta initiativ till en förändring av stiftelseförordningen i syfte att minska kostnaderna för ideellt drivna stiftelser?
fr · GL11662 · 1998-01-01 00:00:00 — Mängden radioaktivt avfall ökar i världen. Kontrollen över alla led i den kärntekniska kedjan, kräver mer personal och bättre teknik än vad som finns . Det kräver i sin tur ekonomisk finansiering. Det får emellertid inte innebära sämre regler och tillsyn av radioaktivt avfall antingen det är hög- eller lågradioaktivt. års forskning har visat att lågdosstrålning är farlig för hälsan, därför bör gränsen för friklassning av radioaktivt material vara noll. Direktivet 96/92/Euratom för s.k. friklassningsnivåer undantar lågradioaktivt material från reglering. De som tolkat direktivet har kunnat utläsa följande: Starkt radioaktivt material får blandas med icke smittat stoff så att det klarar friklassningsnivåerna. Friklassat material kan alltså innehålla "heta" partiklar. Direktivet förbjuder "avsiktlig tillsats" av radioaktivt smittad material i tillverkning av varor eller livsmedel. Men om man råkar blanda in bestrålat material i leksaker eller konservburkar, kan ingen veta. Denna del i avtalet var inte avsiktlig. Radioaktivt smittade material får brännas som sopor eller användas som fyllnadsmaterial. Alltså kan omgivningen exponeras genom förbränningsgaser och sot eller genom dammpartiklar i luften m.m. Om ovanstående tolkning är riktig, kommer den lågaktiva strålningen att spridas i vår miljö, bl.a. genom import av varor enligt Euratomdirektivet. Min fråga till miljöministern är: Avser ministern agera för att införa strängare krav än dem i rådsdirektivet 92/96/Euratom?
fr · GL11663 · 1998-01-01 00:00:00 — Det amerikanska lade fram ett förslag till statliga regler för ekologisk odling. De föreslagna reglerna förbjuder varken genmanipulation, bestrålning eller användningen av avloppsslam som gödning. Det finns heller inga särskilda krav på djurhållning. Dessa nya regler kommer enligt uppgift att bli de enda tillåtna, inga andra former av märkning av ekologiska livsmedel skall få förekomma. Det finns risk för att de nya amerikanska reglerna, om de fastställs enligt förslaget, kommer att bli normgivande även inom WTO. Ekologiska livsmedel märkta på annat sätt, t.ex. enligt Kravreglerna kommer då i praktiken att förbjudas eftersom de kan uppfattas som handelshinder. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att den internationella handeln med ekologiska livsmedel, märkta enligt de regler som råder, skall kunna fortgå?
fr · GL11664 · 1998-01-01 00:00:00 — Landets första idrottsmuseum byggdes upp i . förde emellertid - trots protester - delar av samlingarna till i när denna invigdes. flyttades de bort därifrån. Man talar nu om att sikta på en utställning bakom . Är ministern beredd att i stället återföra de bortförda samlingarna till i , och medverka till att där skapas ett svenskt för idrotten?
fr · GL11665 · 1998-01-01 00:00:00 — slöt ett avtal med , för att göra det möjligt för jugoslaviska medborgare att resa hem. Avtalet har ännu inte ratificerats av . I avtalet ingår att skall lämna över en lista på de asylsökande kosovoalbaner som inte fått uppehållstillstånd här och där det förelegat verkställighetshinder på grund av situationen i Kosovo. Om jag förstått det hela rätt skall ha en möjlighet att själva bestämma vilka av sina medborgare de har för avsikt att ta emot. Det är nog inte särskilt överdrivet att anta att inte alla de asylsökande kosovoalbaner som inte fått uppehållstillstånd här kommer att accepteras av . Jag undrar förstås vad som kommer att hända med de som ingen vill ha, dvs. de som inte beviljats uppehållstillstånd i men varit här på grund av verkställighetshinder och som inte får komma in i . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att klarlägga situationen för de asylsökande kosovoalbaner utan uppehållstillstånd i som inte tas emot i ?
fr · GL11666 · 1998-01-01 00:00:00 — I sekretesslagens 7kap 14§ finns en sekretessbestämmelse till skydd för den asylsökande som går ut på att man inte får lämna ut uppgifter om det kan antas att det kan leda till skada för den asylsökande eller närstående om uppgifterna kommer. Verksjuristen vid säger i en intervju i den21 april att man inte lämnar ut uppgifter om vilka som skall avvisas, eftersom den som sökt asyl i kan råka illa ut i hemlandet om myndigheterna där får reda på att de sökt asyl här. Enligt avtalet mellan och skall till överlämna en lista på de asylsökande som inte fått uppehållstillstånd och där beslutet inte gått att verkställa. Det verkar som att sekretesslagens skydd för den asylsökande här kommer i konflikt med avtalet med . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att lösa denna konflikt mellan sekretesslagen och avtalet med ?
fr · GL11667 · 1998-01-01 00:00:00 — De flesta bosättningar som kallas för fjällägenheter bildades . I slutet av samma århundrade tvångsinlöste staten i stort sett alla privata fastigheter som låg insprängda som öar på statens mark. Resultatet blev att man krympte fastigheternas storlek och de som tidigare ägde sin fastighet blev plötsligt arrendatorer. I budgetpropositionen 1995 uttalar regeringen att fjällägenheterna skall avvecklas, därför att de inte längre fyller någon funktion. En fullständig inventering av fjällägenheterna avseende deras kulturmiljövärden genomfördes i de tre nordligaste länen. Inventeringen skulle ligga till grund för regeringsbeslut . Men något beslut om fjällägenheternas framtid har ännu inte fattats. Mot bakgrund av det vill jag fråga jordbruksministern när beslut i frågan om fjällägenheter kan väntas.