ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL111062 · 1998-01-01 00:00:00 — Det förekommer många klagomål från allmänheten mot en försämrad service från posten på landsbygden och i mindre tätorter. För att rationalisera distributionen av post flyttas lådor, vilket innebär att de placeras så långt från bostäderna att det är svårt för kunden att ta sig till sin brevlåda, särskilt när det gäller äldre människor med rörelsehinder. Det har även hänt att lådor flyttats utan att innehavaren har informerats. Det sägs nu att nya rutiner skall införas, som ytterligare försvårar för den enskilde att få sin post så nära hemmet som man får . Det kan härigenom bli omöjligt för ensamma, äldre människor att få sin dagliga post utan hjälp från grannar och vänner. Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder är ministern villig att vidta för att posten även skall ge en acceptabel service åt sina kunder?
fr · GL111063 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid tiden för stoppdatum för ansökan till högskolan är det många studerande som inte kan lämna fullständiga betyg. Det ges därför möjlighet att senare komplettera dessa betyg. Normalt infaller stoppdatum för komplettering under i terminen före den termin man ansöker om plats för. Även preliminära betyg godtas vid det tillfället, eftersom terminen inte är avslutad. För har tidigare stoppdatum för kompletteringar varit den9 december . har emellertid det ändrats till den1 december. Jag har fått uppgifter om att denna tidigareläggning innebär att det blir omöjligt för komvuxelever att prestera preliminära betyg för höstterminen, vilket även bekräftas av Verket för högskoleservice. Dessa elever, som är många till antalet, hindras alltså från att inleda högskolestudier och tvingas då mer eller mindre att gå sysslolösa. Det är orimligt att en så stor grupp studerande stängs ute och det är märkligt att Verket för högskoleservice, som beslutar om stoppdatumen, väljer det tidigare datumet dessa negativa effekter till trots. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Avser utbildningsministern att vidta åtgärder för att möjliggöra högskolestudier för komvuxelever?
fr · GL111064 · 1998-01-01 00:00:00 — dömdes en privatpraktiserande läkare av till sex månaders fängelse för fyra fall av sexuellt utnyttjande och ett fall av sexuellt ofredande mot unga kvinnor. Domen har överklagats till och har därför inte vunnit laga kraft. som tingsrättens dom föll skrev till och begärde att läkaren skulle fråntas sin legitimation. vill dock avvakta domen från som enligt uppgift inte kommer att behandla ärendet med förtur. arbetar den privatpraktiserande läkaren som vanligt med patienter vilket kan riskera patientsäkerheten. Jag är medveten om att det är svåra avvägningar mellan å ena sidan principen att man är oskyldig till slutlig dom fallit och å andra sidan patientsäkerheten. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen rätta till "denna lucka" i lagstiftningen så att patienterna alltid kan känna trygghet i sin läkarkontakt?
fr · GL111065 · 1998-01-01 00:00:00 — Goda möjligheter till kommunikation via IT, såsom t.ex. ISDN spelar en allt viktigare roll för näringslivets informationsförsörjning och möjligheter till utveckling. Inte minst har detta visats i en studie av , Towards flexible organisation. Den ökade användningen av IT gör även kapacitetsproblemen för informationsöverföring intressant. I de större städerna finns möjligheter till hög överföringskapacitet till ringa kostnad. För enskilda och mindre företag på landsbygd och glesbygd är kostnaderna betydligt högre, ett förhållande som inte är rimligt. Den regionala utvecklingen visar mycket entydigt att på de mindre orterna och landsbygden minskar befolkningen. En del i detta är att människor flyttar för att få jobb. Regionalpolitiken måste bidra tillsammans med näringspolitiken i att få fler arbetstillfällen på de mindre orterna och i glesbygd. Med fler företag kan arbetstillfällena öka även på landsbygden. Om detta skall ske måste dessa företag ha goda möjligheter till informationsförsörjning/överföring, via bredbandskapacitet, som t.ex. ISDN till rimliga kostnader. Vilka åtgärder är näringsministern inom ramen för regionalpolitiken och näringspolitiken beredd att vidta för att få IT med högre kapacitet till rimliga kostnader även på mindre orter och landsbygd?
fr · GL111066 · 1998-01-01 00:00:00 — Om förslaget att öka studiebidraget från av studiemedelsbeloppet till av studiemedelsbeloppet genomförs skulle kostnaderna öka med för bidragsdelen. Detta kan inte finansieras genom i sin tur lägre kostnader för upplåning. Till viss del kommer dock kostnaderna för upplåning av 2,2 miljarder som annars skulle utbetalats som lån att uppstå. Om räntan är 5,(den ränta CSN använder) minskar statens kostnader för upplåning direkt med ca . är utgiften för studiemedel under anslaget A2, utgiftsområde 15, . Av detta fördelar sig ca 5,2 miljarder på studiebidrag och ca 4,8 miljarder på utgifter för räntor och avskrivningar. beräknas att betalas tillbaka som amorteringar på studiemedel under inkomsttitel i statsbudgeten. Räntor på studielån under inkomsttitel inkommer med ca 1998. Det bokförda värdet på CSN:s skuld till staten var den31 . Först kan en snabbare återbetalning och en lägre lånestock leda till lägre kostnader för statsbudgeten. Regeringen måste alltså öka anslaget A2, utgiftsområde 15, med inom överskådlig framtid för att finansiera förslaget. Kommer regeringen att föreslå en sådan ökning?
fr · GL111067 · 1998-01-01 00:00:00 — För sedan den21 augusti besökte jag och frågade då om det kunde hända att radioaktivt skrot kunde komma in i processen vid smältning. Platschefen lugnade den besökande gruppen från i med att de hade mätutrustning, så det kunde inte hända. kan vi konstatera att senare har det hänt som inte kunde hända! stål har förstörts på grund av att radioaktivt skrot kommit in i smältningsprocessen. Vid ett flertal tillfällen har jag försökt påkalla miljöministerns uppmärksamhet vad beträffar radioaktivt skrot, men fått svar att rutinerna är tillräckliga och att säkerheten är hög och att det räcker med kontroll av bolagen själva. måste det till krafttag från regeringens sida. Det går inte att fortsätta att släta över och förneka problemen. Det här är med all säkerhet ingen engångsföreteelse i . SSI:s, , försök att lugna folket och de anställda, är inte trovärdigt. Riskerna med lågdosstrålning har kraftigt underskattats. De är enligt nya rapporter tio gånger farligare än vad experter tidigare ansett. Det är ett hot mot anställda och närmiljön. Min fråga till miljöministern är: Vad avser ministern göra för att skärpa lagen om kärntekniks hantering, så att inte radioaktivt smittat skrot kommer in i smältningsprocessen?
fr · GL111068 · 1998-01-01 00:00:00 — missilattack mot en fabrik i huvudstad sades vara en attack mot en anläggning som producerade kemiska stridsmedel. Anläggningen sades vidare vara förknippad med som utpekats som ansvarig för de avskyvärda bombdåden mot amerikanska ambassader . Uppgifterna om att man i fabriken tillverkat kemiska vapen har alltmer börjat ifrågasättas. Enligt tidningsuppgifter har ambassadör i i ett brev hävdat att endast läkemedel som antibiotika och malariamedicin framställdes vid fabriken. Inte heller kopplingen till har kunnat beläggas. å sin sida anser sig dock ha bevis tillräckliga för att motivera sin hämndaktion. Helt klart torde vara att en oberoende undersökning av fakta är befogad. Med anledning härav vill jag fråga utrikesministern: Kommer som ordförandeland att i säkerhetsrådet initiera eller verka för att FN klarlägger den av beskjutna Khartoumfabrikens produktionsinriktning och ägarförhållanden?
fr · GL111069 · 1998-01-01 00:00:00 — Terrordåden vid de amerikanska ambassaderna i och upprörde med rätta världen. Tydligare än efter det framstod terrorismen som ett allvarligt internationellt hot. bombade vad man ansåg vara terroristbaser i . underrättade FN om att man ansåg sig hotad av terrorism och hänvisade till §51 i . Denna paragraf täcker inte handlingar, som handlar om hot mot det egna landets stat och dess territorium. I medierna talas det härvidlag om "en folkrättslig gråzon". Folkrättsliga gråzoner ger dock inte stater rätt till de handlingar begått. Efter bombningar har motsättningarna och spänningarna i världen ökat. Genom sitt uppträdande har äventyrat FN:s möjligheter att förändra sin stadga så att de täcker terrorism. Den godtog handlingssätt om det förhöll sig så som förklarat. Någon bevisning för sina påståenden uppvisade inte . Vi finner det egendomligt att regeringen på detta sätt uttalar en ståndpunkt utifrån hypoteser i stället för faktiska förhållanden. har det visat sig att det i fall är synnerligen tveksamt om det var fråga om tillverkning av kemiska vapen, vilket man beskyllt landet för. Det är inte första gången fabulerar för att konstruera ett hot. Det finns exempel från Hearstpressens hets inför till Tonkinintermezzot som ledde till krig i . Jag vill fråga regeringen: Avser regeringen att låta som ordförande i arbeta för att sätta stopp för uppträdande som egenmäktig världssheriff som skjuter först och frågar sen?
fr · GL11107 · 1998-01-01 00:00:00 — sålde regeringen huvudparten av det majoritetsägande staten hade i läkemedelsföretaget . Året efter medverkade staten till fusionen med det amerikanska företaget . Staten äger nu av det nya bolaget. verksamhet i har varit och är en viktig del av en av mest framtidsinriktade forskningsmiljöer. har landets enda farmaceutiska fakultet och vid finns landets enda veterinärmedicinska utbildning. I finns också där viktig forskning bedrivs. Forskningsmiljön i har också haft stor betydelse för många andra mindre biomedicinska företag i regionen. tar in hundratals studenter vars utbildning är inriktad på läkemedelsindustrins behov. De stora kunskapstillgångar som finns inom & i har till stor del byggts upp med svenska skattemedel inom grundforskning. Den fusion som presenterats som ett samgående mellan jämbördiga parter ser ut som ett fientligt utländskt övertagande genom hoten att lägga ned en stor del av forskningsverksamheten i . Staten har givetvis ett stort ansvar för det som håller på att ske. Jag vill därför fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att fortsatt hög nivå på forskningsverksamheten vid & i skall kunna upprätthållas och forskningsmiljön i bevaras?
fr · GL111070 · 1998-01-01 00:00:00 — Den planerade verksamhetsperioden för den svenska desarmeringstruppen i går ut . Den marockanska regeringen har på olika sätt satt käppar i hjulet för att desarmeringen av den stora mängd minor som finns utplacerade i skall bli av. Den svenska truppen har knappast hunnit påbörja sitt arbete. Det är av största vikt att desarmering av minorna blir av för att den stora mängden västsahariska flyktingar skall kunna återvända hem från lägren i så att de kan delta i den, under FN:s ledning, överenskomna folkomröstningen om framtid. Vad avser regeringen göra för att desarmeringen skall genomföras?
fr · GL111071 · 1998-01-01 00:00:00 — Alla partier är överens om att kärnkraften skall avvecklas och ersättas med förnybara långsiktigt hållbara energiformer. Vindkraften, som snabbt vinner terräng världen över, är en sådan. Många länder planerar för att vindkraften, ofta havsbaserad, skall svara för en mycket stor andel av det framtida energibehovet. har också uttalat sig för en utbyggnad av vindkraften. Staten stimulerar denna utbyggnad. I planeras nu en havsbaserad vindkraftspark. Läget är erkänt bra, vindkraften är önskvärd, projektet är beräknat att ge lönsamhet, kommunen har tillstyrkt bygglov och har sagt ja. Trots detta vill Kammarkollegiet som företrädare för staten, med hänvisning till något lagrum, stoppa byggnationen med motiveringen "dålig samhällsekonomi". Det kan väl ändå inte vara lagstiftarens mening att ett behövligt och önskvärt projekt i en framtidsbransch, som dessutom stimuleras av staten, skall stoppas på grund av subjektiva statliga tyckanden om lönsamheten. Ekonomi och lönsamhet i projektet måste väl rimligen bedömas och få avgöras av byggherrar, risktagare och investerare. En miljömärkt energi som hör både marknaden och framtiden till skall stimuleras, inte motarbetas. Vilka åtgärder är näringsministern villig att vidta för att, om så erfordras, anpassa lagstiftningen i syfte att stimulera, inte motarbeta, utbyggnaden av såväl land- som havsbaserad vindkraft?
fr · GL111072 · 1998-01-01 00:00:00 — Tidningen har publicerat en rad artiklar kring vår värnplikt. Bl.a. har det redovisats siffror kring mönstringen. Där finns en siffra som oroar. Det berättas om procentsiffror för olika län, hur många som skrivs in vid mönstringen. Siffror som för , för och för och kan räknas som acceptabla. Men däremot finns ett stort frågetecken för den siffra som presenterats för : , den klart lägsta siffran av alla län. Enligt samma källa är det här inte hur många som rycker in. Den siffran lär, enligt , vara lägre och därmed ökar oron för vårt läns låga siffra. Med anledning av de nu publicerade siffrorna vill jag fråga försvarsministern på vilket sätt departementet och regeringen analyserar de redovisade siffrorna.
fr · GL111073 · 1998-01-01 00:00:00 — riskerar internationella processer angående den svenska offentlighetsprincipen. Det hävdas bl.a. av att inte följer sina åtaganden enligt och när det gäller adekvat skydd för upphovsrättigheter. Samma uppfattning har framförts av ledande svenska juristprofessorer. riskerar därmed att offentlighetsprincipens förenlighet med svenska internationella åtaganden prövas i hela dess vidd av internationell domstol, vilket kan komma att ske inom en mycket snar framtid. Genom ett sådant förfarande förlorar sin möjlighet att på egen hand utforma regler om offentlighetsprincipen på ett för svenska intressen önskvärt sätt, varigenom nämnda princip kan komma att urholkas. De kommittédirektiv angående översyn av offentlighetsprincipen (dir. 1998:32) som regeringen fastställt anger att kommittéarbetet skall vara avslutat först . Detta tidsperspektiv medför att kommittéarbetet och därpå följande remissbehandling samt eventuellt lagförslag inte kan lösa det nu överhängande hotet mot den svenska offentlighetsprincipen. Problemställningen måste således hanteras med hjälp av de övriga redskap som är tillgängliga för den i det kortare perspektivet. Vilka åtgärder avser den att vidta för att undvika den nu överhängande risken att den svenska offentlighetsprincipen ställs under prövning i internationell domstol?
fr · GL111074 · 1998-01-01 00:00:00 — har yttrat sig över ett förslag att bygga om genom tätort och framfört mycket stark kritik mot den föreslagna sträckningen. påpekar bl.a. att den föreslagna vägsträckningen leder till intrång som sammantaget inte kan accepteras. Det handlar om intrång i stadslandskapet, i boendemiljöer, risk för att vattenförsörjning äventyras, ökat buller, och utsläpp. Dessutom hotas Persbo däljor, ett naturområde av riksintresse. Ett stort antal boende omkring planområdet har överklagat antaget beslut till . har inte ändrat i kommunens beslut. Både kommun och länsstyrelse tar beslut som bygger på gamla undersökningar och tar inte hänsyn till de nya direktiv som finns när det gäller vägbyggen. Med anledning av yttrande till vill jag fråga miljöministern: Ämnar ministern kräva miljöprövning av den föreslagna vägsträckningen av ?
fr · GL111075 · 1998-01-01 00:00:00 — Som lägenhetsinnehavare har man enligt hyreslagen ansvar för att ljud och oväsen från egen lägenhet inte stör grannar och kringboende. Lagen gör inget undantag för icke önskvärda besök. Det kan alltså inträffa att en kvinna ofrivilligt får besök av en f.d. make eller manlig bekant som slår och misshandlar henne och på det sättet förorsakar oväsen och buller som stör omkringboende. Eftersom hyreslagen bl.a. har till syfte att tillvarata de kringboendes intressen kan hyresnämnden, med stöd av lagen, besluta om vräkning av den misshandlade kvinnan. Förutom det trauma som upprepad misshandel innebär kan kvinnan också förlora sitt hem. Lagstiftningens skydd när det gäller misshandlade kvinnor har här en lucka. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att ovan beskrivna situation uppstår?
fr · GL111076 · 1998-01-01 00:00:00 — Läroplan för förskolan fastställdes under vårriksdagen, det känns bra att förskolan intar en rättmätig plats inom utbildningssystemet. Förskolans pedagogiska roll stärks därmed. I förskolans verksamhet arbetar både förskollärare med högskolepedagogik och barnskötare med omsorgspedagogik, det är viktigt med en välutbildad personal även inom förskolans område. Många barnskötare väljer att vidareutbilda sig efter inom yrket. För andra kan det vara en omöjlighet, orsakerna till det kan vara flera. Samhället fortsätter att utbilda barnskötare vid gymnasiernas barn- och utbildningsprogram vilket är nödvändigt bl.a. med tanke på de pensionsavgångar som kommer att ske inom inte alltför avlägsen framtid. finns det emellertid en stor oro bland barnskötare att bli överflödiga, det visar sig redan nu i form av att de oftare får vikariat i stället för tillsvidareanställning. Min fråga till statsrådet är: Ämnar statsrådet vidtaga några åtgärder för att yrkeskåren barnskötare skall finnas kvar även i framtidens förskola?
fr · GL111077 · 1998-01-01 00:00:00 — Svensk rederinäring sysselsätter ungefär 60000 personer - därav är 15000 ombordanställda. Deras arbetstillfällen hänger nu på en skör tråd eftersom regeringen inte förmår fatta beslut som gör att svensk sjöfart kan konkurrera på lika villkor med sjöfart i andra EU-länder. flaggades 21 svenska fartyg ut till företrädesvis och , och har 17 flaggats ut. Utflaggningen fortsätter alltså i accelererad takt, och svensk besättning ersätts med utländsk. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att svensk sjöfart skall kunna arbeta på konkurrensneutrala villkor och därmed behålla arbetstillfällen i ?
fr · GL111078 · 1998-01-01 00:00:00 — Inför höstens start av olika utbildningar inom återstår fortfarande ett problem. Det gäller de som är deltidsarbetslösa och väljer att studera med det särskilda studiestödet. Det har visat sig att de som har rätt till ersättning från a-kassan och väljer att då studera endast får halva ersättningen i studiebidrag. Det innebär alltså att de som studerar halvtid endast får i ersättning. Det här drabbar främst arbetslösa och deltidsarbetande kvinnor inom offentlig sektor och handel. Min fråga till är: Vad avser utbildningsministern att göra för att lösa problematiken som de deltidsarbetslösa möter när de vill studera inom ?
fr · GL111079 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag var för någon dag sedan i kontakt med en ung man med assyrisk bakgrund, som kom som ettåring till från . Han är svensk medborgare, har vuxit upp i vårt land och både vill vara och känner sig som svensk. För honom och många av hans kamrater ger de nya s.k. EU-körkorten med markering av födelseland en känsla av utanförskap. Det finns inga sakliga skäl till att en uppgift om medborgarskap vid födseln markeras på körkorten. Den, som kommit till har fått all sin erfarenhet av trafikregler och trafikvett liksom undervisning i , inte i födelselandet. Jag är medveten om att de nuvarande beteckningarna på körkorten har samband med gemensamma EU-regler. Både yngre och äldre svenska bilförare, som fötts i andra länder, upplever dock nuvarande bestämmelser för körkort så kränkande att det är mycket angeläget att den med kraft verkar för en ändring av för svenska körkort. Jag vill därför fråga kommunikationsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att säkra att en helt onödig och i många fall kränkande uppgift om födelseland utgår från de svenska körkorten.
fr · GL11108 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan så har frågan om koldioxidutsläppen stått högt på den politiska dagordningen. Och det med rätta. Dessvärre har utvecklingen gått åt fel håll för de flesta länder, är inget undantag. Mot den bakgrunden är den stundande klimatkonferensen i Kyoto mycket viktig. Här måste konkreta och moraliskt bindande beslut fattas som syftar till att minska riskerna för växthuseffekten. I den svenska delegationen återfinns, förutom och hennes pressekreterare, tjänstemän från olika departement och myndigheter. Man kan fråga sig varför ministern inte i stället väljer att skapa en bred parlamentarisk delegation, och dessutom erbjuda ideella miljöorganisationer tillfälle att vara med. En sådan uppställning torde vara bättre för att ge klimatpolitiken den tyngd och politiska legitimitet som den förtjänar. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga miljöminister : Är ministern beredd att ompröva sammansättningen av den svenska delegationen till Kyoto till förmån för en bredare parlamentarisk grupp?
fr · GL111080 · 1998-01-01 00:00:00 — Svenska tullen vid klarerade 107000 fordon med last 1996 vilket innebär en lastbil dygnet runt . Tyngdpunkten för kontrollverksamheten är den inkommande trafiken på från . Utöver narkotikakontroll sker även kontroll av farligt gods. I samband med det svenska EU-inträdet blev mot en del av EU:s yttre gräns, vilket medfört arbete utifrån nya regelverk. För att tullen skall kunna arbeta effektivt behövs teknisk utrustning för att snabbt kunna kontrollera farligt gods. Att öka säkerheten vid transporter av farligt gods utgör en viktig del av svenskt trafiksäkerhetsarbete. Det finns många exempel på att först när en olycka inträffat skapas intresse att vidta åtgärder för att förhindra den skada som redan skett. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder som underlättar tullens kontrollmöjligheter av farligt-gods-transporter vid ?
fr · GL111081 · 1998-01-01 00:00:00 — Under ett besök på Frivårdsenheten i framkom att en lokal arbetsförmedling ställt sig tveksam till att dömda som avtjänar straff med elektronisk övervakning har rätt att erhålla arbetslöshetsersättning. Även andra frivårdsmyndigheter har rapporterat till att arbetsförmedlingar är tveksamma till uppbärande av a-kassa . anser att personer som avtjänar straff mycket väl kan stå till arbetsmarknadens förfogande. Det är en fördel för den dömde att kunna stå till arbetsmarknadens förfogande under den korta strafftid som gäller vid elektronisk övervakning. Den dömde har rätt att söka och även påbörja ett arbete under verkställigheten. Det måste vara en målsättning att en straffad person kan återgå till ett vanligt socialt liv och återigen bli skötsam. Genom att ge tydliga regler till landets arbetsförmedlingar skulle problematiken försvinna. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidtaga?
fr · GL111082 · 1998-01-01 00:00:00 — Personminor är ett av de grymmaste vapen som fortfarande tillverkas i flera länder, trots att det finns en internationell konvention som innebär ett förbud mot personminor. Konventionen har undertecknats av över 100 länder. FN uppskattar antalet minor i världen till 120 miljoner. har varit ett av de länder som drivit på tillkomsten av konventionen mot personminor. handlar det om att gå från ord till handling; att se till att den stora mängden minfält världen över saneras. Ett land där svensk minsanering just är aktuell är . I vårt land, i , finns ett företag, Biosensor Applications, som arbetar med att utveckla kemiska minhundar, vilka är både effektivare, billigare och mer uthålliga än levande minhundar. Detta företag får dock ett mycket ringa utvecklingsstöd - så litet att företaget planerar att förlägga verksamheten till , där man är mer intresserad. Biosensor ingår i ett större s.k. multisensorsystem. Tillsammans får de olika delarna i detta system 20 miljoner från Sida, fördelat . Av dessa tillfaller 4 miljoner Biosensor. Med tanke på att verksamheten vid företaget är mer än angelägen torde ett starkare utvecklingsstöd vara väl motiverat. Inte minst då det går trögt med att utveckla minsaneringsutrustning i övriga världen. Ett starkare stöd till tillverkningen av de kemiska hundnosarna torde vidare utan tvekan kunna bli en starkt eftertraktad exportprodukt. Därmed kan den också bidra till att öka sysselsättningen i . Jag vill fråga statsministern: Vad avser regeringen göra för att understödja svenska företag som utvecklar minsaneringsutrustning för att därmed öka sysselsättningen i vårt land?