ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11795 · 1998-01-01 00:00:00 — skall det enligt ett tidigare beslut av Kemikalieinspektionen bli förbud mot användningen av Permetrin. Permetrin är ett bekämpningsmedel som används för att skydda skogsplantor från angrepp av snytbagge efter planteringen. I en rapport , Plantskydd mot insektsangrepp, säger att de förluster som skulle kunna uppstå om Permetrin eller likvärdigt plantskydd inte får användas skulle komma att uppgå till ca för det mellan- och sydsvenska skogsbruket. har det utvecklats alternativa skyddsmetoder men det ifrågasätts nu om dessa är tillräckligt utvärderade. I den nya skogsvårdslagen jämställs miljömålet och produktionsmålet. Ur bägge dessa aspekter är det nödvändigt att vara säker på vad man gör när man byter en metod mot en annan. Alltför ofta har det visat sig att problem har blivit lösta genom att ett annat, minst lika allvarligt, problem uppstått. Det kan därför finnas anledning att se över Kemikalieinspektionens tidtabell för att med säkerhet kunna säga att alternativa metoder till Permetrin är miljömässigt och ekonomiskt acceptabla. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksminister : Avser ministern att ta något initiativ på grund av de frågetecken som finns om kommande förbud mot användning av Permetrin?
fr · GL11796 · 1998-01-01 00:00:00 — Mjukvarubranschen är en av mest lovande branscher. () lägger dock till synes onödiga hinder i vägen för svenska företag som vill exportera program som innehåller stöd för kryptering. Dessa hinder synes helt sakna stöd i svensk lag och i de exportkontrollarrangemang som deltar. Kryptering är en nödvändig förutsättning för distansarbete och elektronisk handel, samt för personlig och affärsmässig integritet. Problemets kärna är under vilka förutsättningar som den allmänna anmärkningen beträffande programvara är tillämplig (SFS 1994:2060, bil.1). Anmärkningen är en passage i förordningen som undantar "allmänt tillgänglig" programvara från exportkontroll. Myndighetens bedömningar om när denna är tillämplig verkar inte vara förenliga med de bedömningar som görs av och av de länder som de svenska företagen konkurrerar med. Vilka åtgärder tänker handelsminister vidta för att omgående bringa klarhet i vilka regler som gäller för export av programvara som innehåller stöd för kryptering?
fr · GL11797 · 1998-01-01 00:00:00 — drar det ihop sig till ännu ett "fiskekrig" längs . Flera stora trålare har kommit dit upp och dammsuger havet på främst strömming. Fångsten landas till havs på ett utländskt moderfartyg för leverans till andra länder. Trålarna är så effektiva och maskstorlekarna så små att havet riskerar att bli utarmat framöver. Norr om tillåts trängre trålar än i övriga . Kvoten av strömming riskerar ta slut och de lokala fiskarna som skall leva blir utan. Liknande rovfiske av stora trålare utifrån har förekommit tidigare och erfarenheten förskräcker. Utfiskningen av torsk har sålunda medfört att i stort sett ingen torsk finns kvar numera. Ändå tycks detta nu vara på väg att upprepas. Men den här gången är det den för det kustnära fisket viktiga strömmingen som drabbas, vilket kan få ödesdigra konsekvenser. skedde en utfiskning av strömming av en söderifrån kommande armada av trålare, och det tog då innan fisket återhämtade sig. Hur avser ministern att verka för att förhindra en utfiskning av strömming i som slår ut stora delar av det kustnära, lokala fisket?
fr · GL11798 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har kunnat se hur frihet för kapital, frånvaro av sociala regelverk, bristande demokrati, fattigdom och en oorganiserad arbetsmarknad påverkar barnens situation negativt. Men det är svårt att studera barnarbete då de berörda länderna ofta inte har någon tillgänglig statistik och de ansvariga företagen knappast har något intresse av att tala om i vilken omfattning de använder sig av barnarbetare. Och när det hettar till i debatten ser vi ofta att det formella ansvaret skjutits från det berörda företaget vidare ned till de mer svåråtkomliga små underleverantörerna. Men sitt moraliska ansvar kan aldrig företag som skjuta ifrån sig. berör alla barn såväl innanför som utanför vår riksgräns. Och för mig lika som för regeringen är också FN:s konvention om barnens rättigheter en fråga som tas på stort allvar. Lite trögare har det varit ute i kommunerna men också där syns nu ett allt större intresse. Men vem knyter ihop krav på upphandling med frågan om barnarbete - vem kräver en "Codo of Condukt"? För mig är det en obehaglig dubbelmoral att samtala om barnarbete som det rum man sitter i är inrett med produkter från just ett av de företag som utnyttjar barn. Min fråga till regeringen är vilka åtgärder denna vidtagit för att företag som utnyttjar barn skall kunna uteslutas vid offentlig upphandling.
fr · GL11799 · 1998-01-01 00:00:00 — Dialog och delaktighet är grundstenar i en levande demokrati. har vi både negativa och positiva exempel på hur detta kan förändras. Bland de negativa kan nämnas att många människor inte personligen känner någon förtroendevald, man har ingen egen koppling eller anknytning till de rum där politiska processer och beslut äger rum. Positiva exempel kan vara massmedier och hela IT-revolutionen. Alltfler människor kan och vågar kontakta beslutsfattare. Att skicka ett brev via Internet känns inte alls lika omständligt, speciellt inte för de yngre, som att med pennan i hand försöka formulera sina tankar. Kunskapen och viljan att bli informerad är ofta hög hos de flesta medborgare, och finns det teknik som till stora delar snabbt kan tillgodose detta. De TV-sända debatterna och frågestunderna från är ett bra exempel på hur öppenheten kan ökas och därmed skapa förutsättningar för en vitaliserad dialog och delaktighet för alla. Men somliga har svårare än andra att tillgodogöra sig dessa möjligheter. T.ex. så befinner sig döva och hörselskadade i underläge när det gäller att ta del av debatter. Detta skulle enkelt kunna åtgärdas om programmen vore dövtolkade och att det fanns textning. Praktiskt och tekniskt är det fullt möjligt att genomföra. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga socialminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att de TV-sända riksdagsdebatterna skall dövtolkas och textas?
fr · GL118 · 1998-01-01 00:00:00 — Med anledning av motion 1996/97:A250 av m.fl. (kd, v, c, m, fp) Invandrarkvinnors arbetsmarknad, gjorde ett tillkännagivande till regeringen . Utskottet skrev "Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion A250 att kunskap om invandrarkvinnors situation är bristfällig och att det vore värdefullt med en kartläggning som också sprider ljus över frågan om dubbel diskriminering. Regeringen bör få i uppdrag att initiera en studie med sådan inriktning." har arbetsmarknadsministern besvarat en fråga av om massarbetslösheten bland invandrade kvinnor. I svaret sägs inget om den studie som begärt. Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern: Har regeringen initierat den studie om invandrarkvinnors situation på arbetsmarknaden som begärt och när skall studien vara slutförd?
fr · GL1180 · 1998-01-01 00:00:00 — Statliga har beslutat att förändra sin prissättning. Fram till nu har det funnits taxa för när-, region- och fjärrsamtal. Enligt det nya beslutet kommer taxan för regionsamtal att tas bort. Konsekvensen av detta blir att det i många fall inom samma kommun och inom länen blir fjärrsamtal i stället för som regionsamtal när någon skall telefonera exempelvis till sitt kommunkontor eller en länsmyndighet. Det kan inte vara rimligt att det skall kosta olika att ringa till exempelvis färdtjänsten från olika delar av en kommun. I t.ex. finns elva olika riktnummerområden. Från tio av dessa får man efter detta betala för ett fjärrsamtal för att ringa till en länsmyndighet. Inom finns fyra olika riktnummerområden med konsekvens att ett samtal till kommunkontoret från tre av områdena blir ett fjärrsamtal. Liknande exempel kan hämtas från övriga delar av länet och omgivande län. Rimligen måste en stor sammanslagning/omorganisation av riktnummerområdena göras så att åtminstone samma län har samma riktnummer och därmed teletaxa. Avser kommunikationsministern att ta något initiativ för att rätta till de orimligheter som uppstår efter Telias beslutade nya taxekonstruktion?
fr · GL11800 · 1998-01-01 00:00:00 — I vår iver att försöka lösa de stora globala miljöproblemen som t.ex. växthuseffekten och uttunningen av ozonskiktet finns risken att vi inte ser de omedelbara insatser som skulle kunna göras i mindre skala. Ett exempel på ett bortglömt miljöproblem är att frekvensen av gaturenhållning har minskat dramatiskt som en konsekvens av kortsiktiga budgetbesparingar hos kommunerna. En minskad sopfrekvens innebär med självklarhet att ej uppsopat material spolas ned i dagvattenledningar, samt att ogräset får fäste i smutsen på gatan. Kostnaden för att rensa igensatta brunnar eller lägga ny gatsten sprängd av ogräs, överstiger kostnaderna för en kontinuerlig gatusopning. Förutom de direkta kostnadsaspekterna bidrar naturligtvis ej bortforslad sand och smuts till att binda tungmetaller och andra skadliga ämnen vilka lösgörs via dammbildning i torrt väglag. Att låta bli att sopa gatorna är en kortsiktig politik som leder till både miljöproblem och kapitalförstörelse av gator. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Avser ministern mot bakgrund av de miljöproblem som den minskade gatusopningen leder till att vidta några åtgärder för att kommunerna skall få ökad förståelse för vikten av kontinuerlig gatusopning?
fr · GL11801 · 1998-01-01 00:00:00 — Stenvalvet äger ett stort antal tingshus och polishus i . Stenvalvet har av bolagets aktier samt option till resterande om staten beslutar sälja resterande del av bolaget Stenvalvet tycks ta för intäkt att statliga myndigheter är stabila hyresgäster. Jag tycker myndigheterna borde oroa sig för att hamna i en utpressningssituation, för den händelse ägaren kommer att justera hyreskontrakten. Det skulle kunna leda till att domstolarna tvingades att flytta från sina i vissa fall kulturhistoriskt intressanta fastigheter. Min fråga till justitieministern är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att äganderätten till ett stort antal byggnader av betydelse för domstolar och polis håller på att gå över i utländsk ägo?
fr · GL11802 · 1998-01-01 00:00:00 — och befinner sig i något som kan liknas vid en väpnad konflikt. Skälen för detta är oklara men det finns grund för en oro att det hela kan utvecklas till öppna krigshandlingar. Gränsdragningen mellan de två nationerna är omstridd och det en spänning har utlösts över är vatten och jordbruksområden som båda nationerna anser sig har anspråk på. har inbjudit till en oberoende inspektion av tredje part och vänt sig till det internationella samfundet för att uppmärksamma konflikten. Denna "early warning" bör tas på allvar. Min fråga är om regeringen avser att agera bilateralt, i EU eller i FN för att bidra till att spänningarna minskar mellan och .
fr · GL11803 · 1998-01-01 00:00:00 — I regeringens skrivelse 1997/98:171 redogörs bl.a. för den utredning som tillsatts för att lämna förslag till hur det framtida filmstödet skall utformas. Utredningsarbetet i sin helhet skall vara avslutat . Av 37§ i avtalet om förlängning av finansieringsavtal för framgår att om parterna inte före den 1februari 1999 har kommit överens om ett nytt finansieringsavtal skall det förlängas . Min fråga till kulturministern är: Bedömer ministern att är tillräcklig tid för att både sak- och remissbehandla utredningens förslag och slutföra de nödvändiga förhandlingarna med övriga avtalsparter?
fr · GL11804 · 1998-01-01 00:00:00 — Den ekonomiska utvecklingen utmärks numera av betydligt lägre inflation än vad de flesta bedömare väntat sig. Det beror på ökad prispress till följd av nationell och internationell avreglering, ökad konkurrens och även minskat värde på asiatiska valutor. Prispressen driver fram en fortsatt ökad produktivitet. räknar med en produktivitetstillväxt på 1,, att jämföra med regeringens antagande i vårpropositionen på 1,. Någon egentlig motivering till den lägre produktivitetstillväxten redovisas inte i propositionen. Det är troligt att prispressen kommer att tillta det närmaste året, bl.a. beroende på att den japanska yenen sjunker i värde och även beroende på den ökande konkurrens som bildandet av EMU kan medföra. Ökad produktivitetstillväxt betyder färre arbetstillfällen vid oförändrad tillväxt. Det medför en högre arbetslöshet. Med anledning av dessa förhållanden frågar jag finansministern: Avser regeringen att revidera sina beräkningar av bl.a. arbetslösheten ?
fr · GL11805 · 1998-01-01 00:00:00 — fick finansministern ett brev från samtliga riksdagsledamöter från . Vi föreslog att den nya statliga skulle lokaliseras till . Vi avslutade vårt brev med ett önskemål om en lämplig tid och dag för en uppvaktning. Jag erkänner gärna att vi var aningen stolta att vi - samtliga ledamöter på Dalabänken - kunde samsas och göra en gemensam aktion. Tyvärr kan jag nu konstatera, drygt två och en halv månad efter det skrivelsen skickades till finansministern, att inget hänt. Jag skall framföra den oro som framfördes i brevet . Det är en oro över vad som händer med . Det räcker inte med att anordna s.k. regeringskonferenser i och göra stort PR-nummer av detta. Vi som bor i vill se handling från regeringen! har över 2000 arbetstillfällen försvunnit i . Hela "blöder". har flyttats från till . I brevet framfördes tanken om att om den nya förlades till just skulle det kunna vara den injektion som ett blödande län och residensstad behöver. Avser finansministern att förlägga den nya till ?
fr · GL11806 · 1998-01-01 00:00:00 — Svensk företagshälsovård har varit framstående när det gäller att kartlägga riskfyllda arbetsmiljöer och att arbeta förebyggande för att förbättra arbetsmiljön. har det däremot inkommit alltfler rapporter och vittnesmål om att företagshälsovården inte längre har samma höga kvalitet och inte samma omfattning. Det förebyggande arbetet har minskat och i värsta fall utvecklas företagshälsovården till att i huvudsak enbart vara en ordinär vårdinrättning för anställda, med fokus riktat till akuta sjukbesvär etc. Dessutom blir tillgängligheten allt sämre, särskilt för anställda vid mindre arbetsplatser. I då ny teknik införs och nya typer av arbetsorganisationer inrättas inom svensk arbetsmarknad är det kanske viktigare än någonsin att vi kan upprätthålla en god företagshälsovård med fokus på förebyggande arbete. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att ta några initiativ för att utveckla företagshälsovården?
fr · GL11807 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag har i motioner krävt precisering och skärpning av kärntekniklagen. Jag har också krävt att beräkningsunderlaget för skärpning av kärntekniklagen skall redovisas. Detta behandlades i betänkande NU2 och avslogs. Egentligen har inget nytt framkommit som gäller reaktorerna. Elsystemen har sett ut på samma sätt . De är t.ex. fyra reaktorer med två elsystem mot fyra i de senare konstruerade reaktorerna. har något förbättrat sitt ursprungliga elsystem, eftersom de två systemen låg parallellt med varandra, så om det skulle börja brinna i ett av dem, kunde det andra också drabbas av branden. Med andra ord skulle det få ödesdigra konsekvenser. Osäkerheten i våra kärnkraftverk har alltid funnits, men kunskapen om hoten har vuxit , därför behövs en skärpt kärntekniklag. De åldrande reaktorerna riskerar att bli mer och mer riskabla på grund av försprödning och andra materialfel. Vi har sett att incidenterna ökat . Ändå har myndigheten inte ingripit och stoppat någon reaktor definitivt med hjälp av kärntekniklagen. Det är hög tid att se över kraven på säkerhet, så att myndigheten får klara, tydliga regler för att kunna ta reaktorer ur bruk. Min fråga till näringsministern är: Avser ministern att tillsätta en reaktorsäkerhetsutredning?
fr · GL11808 · 1998-01-01 00:00:00 — är som en tickande bomb för alla verksamheter som helt eller delvis styrs av datorer. Livsfarliga verksamheter som kärnkraftverk är väldigt sårbara. Kärnkraften måste under normala omständigheter fungera perfekt för att undvika olyckor. I skiftet kommer omständigheterna att förändras i och med att man inte vet på vilket sätt datorerna kommer att reagera på . Den mänskliga faktorn kan emellertid aldrig opereras bort. Min farhåga gäller hur detta storskaliga och sårbara system kommer att fungera . Kärnkraftverken kanske borde vara avstängda som man inte vet med säkerhet vad som kan komma att hända. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att datorhaverier i samband med inte skall riskera att också medföra problem med kärnkraften?
fr · GL11809 · 1998-01-01 00:00:00 — krävs dispens för att hålla höns i burar. har fått in dispensansökningar för över 4 miljoner hönsplatser, vilket motsvarar merparten av dagens äggproduktion. I tagna beslut har majoriteten beviljats dispens - dessutom för den längsta perioden, vilket är tre omgångar. De flesta burar kommer alltså att finnas kvar i minst . Ett krav som jag och andra ställde inför riksdagsbeslutet var att inga nyinvesteringar i traditionella burar skulle tillåtas fram till . avstyrkte kravet eftersom man ansåg att det inte kunde bli aktuellt. Men har enligt uppgift buräggsproducenter bytt gamla burar mot nya. Investeringar i anläggningar brukar ha en avskrivningstid . Producenter som bytt burar kommer naturligtvis att verka för att dispenserna förlängs. Det är därför av intresse att veta i vilken omfattning detta skett. beslöt dock att inte lämna ut dessa uppgifter, trots att de lämnats in till myndigheten och borde vara offentlig handling. Jag vill med anledning av detta fråga jordbruksministern: Avser ministern att vidta några åtgärder som förhindrar byte av burar ?
fr · GL1181 · 1998-01-01 00:00:00 — En småföretagare i tvingades att avregistrera sitt småföretag för att få rätten att stämpla. hade han beläggning och därmed i inkomster. Hade han fått stämpla halvtid hade han kunnat behålla sitt småföretag. Enligt nuvarande lagstiftning är detta inte möjligt. För att nu återuppta verksamheten krävs att han har täckning före igångsättning. Genom avregistrering har han förlorat många kontakter inom branschen vilket ytterligare försvårar möjligheten till nystart. behöver fler och växande företag för arbete och utveckling. Regeringen har därför genomfört en rad åtgärder i första hand riktade mot små och medelstora företag. Företagarnas villkor i arbetslöshetsersättningen har förbättrats, vilket är bra, men ytterligare förbättringar måste ske, så att ovan nämnda situation inte behöver uppstå. Eftersom anställda har möjligheter att få arbetslöshetsersättning på deltid, bör samma villkor gälla för egenföretagare. Det måste vara bättre, både för den enskilde och samhället, att man kan driva ett företag vidare och försörja sig på deltid än att bli helt arbetslös. Det är också betydligt lättare att utveckla ett deltidsföretag, än att starta om från början. Jag vill därför fråga om arbetsmarknadsministern är beredd att se över möjligheterna för småföretagare att få stämpla på deltid.
fr · GL11810 · 1998-01-01 00:00:00 — under den här månaden fick vi uppleva en mycket kraftig algblomning i . Den var t.o.m kraftigare än den kända blomningen av mördaralgen Chrysocromulina 1988. Alla blev "tagna på sängen". I slogs hundratals ton lax ut och utefter drabbades horngäddan. har forskarna inte säkert identifierat algen, men den tros annars höra hemma i farvatten och har blomningen klingat ut. tur gjorde att forskarna upptäckte algblomningen i en månatlig rutinundersökning. Med intensivstationerna, som lade ned 1997, hade man kunnat upptäcka faran. För att driva stationerna utanför behövs bara ett anslag på /år. Det är ofattbart att som regeringen satsar över 7 mdr på åtgärder för ekologisk hållbarhet fram , så skär man bort NV:s hela miljöforskningsanslag och lägger ned den här viktiga kontinuerliga övervakningen, som utgör både grund och utvärdering för åtgärderna. I tidigare frågesvar har ministern hänvisat till , som enligt NV faktiskt redan förbrukats, och till de som emellertid är tillgängliga först - om något då alls kommer forskningen i till del. I fortsätter övervakningen som förr och WWF har dessutom nu flyttat över sina bidrag dit. Vem har egentligen det nationella miljöforskningsansvaret? Den frågan har jag inte fått något svar på . Vad avser ministern göra för att återställa förutsättningarna för en miljöforskning och miljöövervakning i ?
fr · GL11811 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslår att en delegation inrättas för att hantera stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Det är bra, men begränsningen i delegationens direktiv, som säger att det är kommunens förmåga att klara bostadsföretagets svårigheter och inte svårigheterna i sig, som skall bestämma inriktningen och omfattningen av statens utgifter, försvårar läget. I ett stort antal kommuner är både bostadsbolagets och kommunens ekonomi i kris, vilket gör att de troligen får hjälp. En rad kommuner klarar sig dock hyfsat, men kommer att få det mycket svårt på grund av att de kommunala bostadsbolagen befinner sig i en brant utförsbacke med krav på stora ägartillskott. Detta kommer då att gå ut över barnomsorg, skola och äldrevård, de områden som regeringen säger sig vilja värna. Ett tydligt exempel på detta är , där det kommunala bostadsbolaget nu behöver ett mycket stort ägartillskott för att komma till rätta med sina problem. Kommunens ekonomi är fortfarande någorlunda god, men kommer naturligtvis att påverkas kraftigt av åtaganden gentemot bostadsbolaget. En klok åtgärd från statens sida vore att göra det möjligt för att den delegation som skall arbeta från , att när det är lämpligt kunna förhandla direkt med det kommunala bostadsbolaget, utan att först begära att kommunen skall försättas i en krissituation. Min fråga till ministern blir då följande: Är ministern beredd att ändra i delegationens direktiv, så att det blir möjligt att ge stöd direkt till det kommunala bostadsbolaget i , utan att blanda in kommunens ekonomiska situation i förhandlingen?
fr · GL11812 · 1998-01-01 00:00:00 — 22 påstod ministern att i bostadsutskottet gett stöd till ett borgerligt förslag när det gäller hjälp och stöd till de s.k. krisårgångarna, dvs. förslag skulle dessutom vara mindre fördelaktigt än regeringens förslag som även stöds av . Påståendena är felaktiga och desinformerande. alternativ är fristående från alla andra partiers förslag och innebär frysta räntebidrag och stopp för infasningen av fastighetsskatten för just årgångarna 1989 och framåt. Detta motsvarar minskade hyreshöjningskrav om ca 500kr/månad för en trerummare i hyresrätt byggd under dessa år. Regeringens förslag om fastighetsskattesänkning från 1,7-1,och frysta räntebidrag motsvarar minskade hyreshöjningskrav om ca 250kr/månad för samma bostad. Det innebär dessutom sänkt fastighetsskatt för lyxvillor med sjötomt med ca /månad. Regeringens förslag är betydligt kostsammare än och dessutom fördelningspolitiskt helt oacceptabelt. Enligt , de kommunala bostadsbolagens intresseorganisation så kommer avtrappningen av räntebidragen och infasningen av fastighetsskatten i två steg , betyda hyreshöjningskrav för krisårgångarnas hyresrätter med 1000-1300kr/månad . Min fråga till ministern blir då följande: Avser ministern komma med förslag som lindrar eller förhindrar dessa orimliga hyreshöjningskrav?