ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12553 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet hur regeringen avser att agera så att människor inte behöver genomgå språktest på arbetsförmedlingen och utifrån testresultaten få rätten till arbetslöshetsersättning ifrågasatt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Frågan är ställd utifrån att Arbetsförmedlingen i har låtit ett hundratal personer göra ett språktest och utifrån testresultaten bedömt att över 60 personer inte är anställbara på grund av bristande kunskaper i svenska. har vid sammanträde den 16april 1999 behandlat bl.a. frågan om bristande språkkunskaper är tillräckliga skäl för att avstänga någon från arbetslöshetsersättning. AMS uppfattning är att regelverket för arbetslöshetsförsäkringen inte ger stöd för att avstänga någon från ersättning av det skälet att kunskaperna i svenska är bristfälliga. i har mer ingående granskat Arbetsförmedlingen i agerande i samband med språktesten. har konstaterat att arbetsförmedlingen inte har hanterat frågan korrekt. har därför klargjort för arbetsförmedlingen att arbetssökande som inte behärskar det svenska språket inte skall förvägras ersättning. Regeringen utgår från att det som har hänt i är en engångshändelse som inte speglar policy för hur man hanterar språktest. Framkommer det brister i språket, som visar sig vid t.ex. språktest, skall dessa brister övervinnas genom nödvändiga insatser från ansvariga aktörer. För att ge personer med bristande språkkunskaper en möjlighet krävs bl.a. insatser i form av utbildning och en väl fungerande samverkan mellan kommunen, arbetsförmedlingen och näringslivet. I detta sammanhang vill jag också säga att det nog behövs att vi alla ifrågasätter våra egna attityder till vilka krav vi ställer på personer som kommer till vårt land. Språket är mycket viktigt, men det kanske är så att vi i vissa fall ställer orimliga krav. Kan vi ändra våra egna attityder och bli lite mer toleranta så kommer vi att kunna ge många personer med utländsk bakgrund en chans att komma in i samhället och arbetslivet.
frs · GM12554 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat hur regeringen avser agera så att de invandrare som skulle kunna arbeta inom vården får möjlighet att göra detta. Eftersom jag ansvarar för hälso- och sjukvårdsfrågor inom regeringen har jag fått i uppdrag att besvara frågan. Jag vill inledningsvis understryka att det är viktigt att utnyttja den resurs som invandrarna utgör inom hälso- och sjukvården. Det finns mycket som talar för att behovet av invandrare inom vården kommer att öka , särskilt mot bakgrund av det ökande antalet vårdbehövande med invandrarbakgrund. När det gäller kompetensutveckling och rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal har kommuner och landsting ett huvudansvar. Staten har möjlighet att styra och påverka verksamheten, bl.a. genom lagstiftning. Handläggningen av kompetensbevis inom hälso- och sjukvården, t.ex. legitimationer, sker vid . skall bedöma kompetensen och föreskriva kompletteringar för invandrare med utbildning och erfarenhet i yrken som är rättsligt reglerade i . avsätter medel för olika utbildningsinsatser som skall underlätta för invandrare med vårdutbildning att uppnå legitimation i . Läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster, tandläkare och barnmorskor har tillgång till kurser och prov som anordnas av olika institutioner på uppdrag av . En statlig finansiering sker således av ovannämnda kompletteringsvillkor. Regeringen har inrättat en kommission som har i uppgift att kartlägga utbildningsbehoven samt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen av personal till hela vård- och omsorgssektorn. Kommissionen skall bl.a. analysera de villkor som kan tänkas påverka möjligheterna att rekrytera personal. Kommissionens arbete omfattar bl.a. frågan om behovet av invandrare inom hälso- och sjukvården. Förutom fem statsråd, varav jag är ett, ingår representanter från sjukvårdshuvudmännen samt berörda fackförbund i kommissionen. Arbetet skall vara slutfört den 31juli 1999. Om kommissionens arbete visar att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att tillgodose behovet av invandrare i vården är regeringen självklart beredd att överväga sådana.
frs · GM12556 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att infria löftet om att alla ännu ej ombyggda delsträckor på skall vara påbörjade . Frågan har föranletts av innehållet i årets vårproposition. Problemen på har tidigare diskuterats här i kammaren, bl.a. under debatten den 12mars , då jag besvarade en interpellation från . Vi var då överens om att mellan och är bristfällig, trots att den fyller en mycket viktig funktion, och att omfattande insatser erfordras för att förbättra säkerheten och framkomligheten på vägen. Jag förmodar att det löfte som nu hänvisar till, är en tolkning av mitt uttalande om att målet för ombyggnaden av är att alla etapper skall vara färdiga, eller åtminstone påbörjade, . Även om medelstilldelningen innebär att vissa projekt under de allra närmaste åren blir något försenade i förhållande till den nationella väghållningsplanen, så är min ambition fortfarande att ombyggnation av de återstående delsträckorna på skall påbörjas, och helst färdigställas, under innevarande planperiod.
frs · GM12557 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder som miljöministern avser vidta för att också de ekonomiska konsekvenserna för fisket regleras vid prospektering i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Rätten att utforska kontinentalsockeln och utvinna dess naturtillgångar tillkommer staten. Detta regleras i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Regeringen prövar sådana tillstånd och därvid tillämpas allmänna hänsynsregler, reglerna om miljökvalitetsnormer samt de grundläggande hushållningsbestämmelserna och reglerna om utpekade riksintressen. Yttranden inhämtas från berörda myndigheter, t.ex. . För tillstånd till utvinning samt till borrning och sprängning krävs en miljökonsekvensbeskrivning enligt och i fråga om förfarande, planer och planeringsunderlag gäller också reglerna om miljökonsekvensbeskrivningar i . Kontinentalsockellagen och tillämpas alltså i dessa delar parallellt. För regeringens prövning av ansökningar om utforskning eller utvinning enligt kontinentalsockellagen skall det också finnas en redogörelse för de åtgärder som sökanden anser erforderliga för att förebygga bl.a. intrång på fiske samt andra allmänna och enskilda intressen. Ett tillstånd skall förenas med de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen och enskild rätt, såsom människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter, främja en långsiktigt god hushållning med mark och vatten och andra resurser samt trygga säkerheten. Villkoren kan t.ex. avse åtgärder för att förebygga vattenföroreningar, skydda djur- och växtlivet, sjöfarten eller fisket. Den närmare preciseringen av de rättigheter och skyldigheter som skall vara förenade med tillstånd meddelas således i varje särskilt fall. På detta sätt anpassas villkoren för prospektering och exploatering efter omständigheterna och en lämplig avvägning görs mellan samhällsekonomiska och företagsekonomiska intressen.
frs · GM12558 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser göra för att skall kunna leva upp till sina biståndsåtaganden . Utgiftsbegränsningen för utvecklingssamarbetet innebär att högst får utbetalas . Denna siffra finns redovisad i regeringens ekonomiska vårproposition. Begränsningsbeloppet innebär att ett belopp motsvarande årets anslagna medel kan utnyttjas men ingenting därutöver. Detta innebär att vissa planerade utbetalningar måste skjutas . Det är riktigt att vissa av Sidas planerade utbetalningar måste innehållas med anledning av utgiftsbegränsningen, liksom att en minskning av UD:s multilaterala bistånd blir nödvändig. Alla medel som inte kan utnyttjas förs över till nästa budgetår vilket innebär att den totala biståndssumman blir densamma men med en annan fördelning över tiden. Även med utgiftsbegränsningen kommer vi att klara 0,7%-målet och biståndet kommer att öka framöver, från dagens nivå på 0,till 0,. Att de anslagna medlen för utvecklingssamarbete har minskat i förhållande till höstens budgetproposition beror på att prognosen för bruttonationalinkomsten (BNI) har reviderats nedåt. De slutgiltiga anslagsbeloppen för påföljande budgetår fastställs först . Vad som händer nu är att vi tvingas skjuta en del utbetalningar . Detta kommer att göras så att negativa effekter för verksamheten undviks så långt det är möjligt. Vi skjuter upp en del utbetalningar till FN, och EU. Sida får ett helt årsanslag men tvingas tillfälligt skjuta upp planerade utbetalningar på över en miljard. Diskussion om hur detta skall göras pågår mellan Sida och regeringen och ett beslut kommer att tas den 12maj. Redan nu vet vi att vi klarar den humanitära sidan. Det gäller framför allt Kosovo. Det gäller också och andra humanitära katastrofer runt om i världen. Och vi kommer att skapa beredskap för oväntade situationer. Inom ett område som nämns i frågan, nämligen skuldlättnader, kommer vi sannolikt att vara tvungna att senarelägga en del betalningar. Men trots detta kommer vi även att använda för skuldlättnader till de fattigaste länderna. Sammanfattningsvis är det viktigt att betona att vår politik inte förändrats. Pengarna försvinner inte, de kommer att användas något . Och med budgeten under kontroll och med positiva prognoser för den svenska ekonomin kommer det svenska biståndet att öka, något som tyvärr inte gäller för alla andra industriländer.
frs · GM12559 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att förbättra situationen vid landets försäkringskassor. Försäkringskassornas ekonomiska situation har avsevärt förbättrats under . Regeringen har tilldelat försäkringskassorna extramedel om för och ytterligare för . Efter med ansträngd ekonomi har de flesta försäkringskassor en ekonomi i balans. Vid utgången av finns ett betydande anslagssparande. Regeringen har noterat att arbetsmiljösituationen vid några försäkringskassor inte är tillfredsställande. Ansvaret för personalfrågor och då bl.a. personalbemanning och arbetsmiljö, vid de lokala försäkringskassorna ligger dock på styrelse och ledning. Regeringen följer frågan mycket noga. När det gäller handläggningstiderna vid utbetalning av ersättningar är det mycket allvarligt att utbetalningar försenas och i vissa fall föranlett ekonomiska problem för de försäkrade. Dessa brister kommer regeringen att fokusera på bl.a. i samband med det målformuleringsarbete som pågår inom . arbetar med kvalitetsuppföljningar där även handläggningstider ingår som en faktor. Resultatet av dessa uppföljningar är ytterligare underlag till hur regeringen fortsättningsvis skall agera i denna fråga. När det gäller återbetalningar av bostadsbidragen hänvisar jag till frågesvar 1998/99:550 i .
frs · GM1256 · 1998-12-31 00:00:00 — Med anledning av uppgifter som framkommit i rörande verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidtaga för att säkerställa ledningskompetensen vid stiftelsen. bildade den borgerliga regeringen ett antal stiftelser med kapital från de tidigare löntagarfonderna, bl.a. och kompetensutveckling, . Stiftelser är privaträttsliga subjekt som är skyldiga att följa bl.a. stiftelselagen. Stiftelseförordnandena för de aktuella stiftelserna utformades dessutom så att regering och riksdag inte skulle få någon kontroll över stiftelsekapitalet. Den dåvarande socialdemokratiska oppositionen motsatte sig stiftelsebildningen av bl.a. det skälet att dessa medel borde behandlas på ett sådant sätt att det möjliggjorde offentlig insyn och demokratisk påverkan från statsmakternas sida. beslutade senare om en ändring i stiftelselagen (prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr. 1996/97:2) som gav regeringen möjlighet att ändra vissa delar av stadgarna för stiftelser bildade av staten. Regeringen kan dock inte ändra ändamålet. Med stöd av den nya bestämmelsen i stiftelselagen har regeringen beslutat ändra stadgarna för forskningsstiftelserna så att styrelserna i fortsättningen utses av regeringen. Regeringen tillsatte nya styrelser för samtliga stiftelser den9 . Vidare har beslutat om en ändring i sekretesslagen som innebär att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos en myndighet skall gälla bl.a. (prop. 1996/97:142, bet. 1997/98:KU2, rskr. 1997/98:17). De uppgifter om som framkommit genom Ekots granskning pekar på brister i stiftelsens hantering av såväl upphandlingsförfarandet som aktsamhet om stiftelsens medel. Det är angeläget att gällande lagar och bestämmelser följs och att stiftelsens kostnader för administration hålls nere och att de ekonomiska förhållandena redovisas öppet. Det ankommer på stiftelsens styrelse att se till att så sker. Jag vill i detta sammanhang erinra om att den parlamentariska utredningen 2000 överlämnat sitt betänkande Forskningspolitik. Betänkandet innehåller bl.a. förslag som berör sammansättningen av forskningsstiftelsernas styrelser. Betänkandet är på remiss. Regeringen avser att återkomma till i vissa forskningspolitiska frågor under vårriksdagen. I detta sammanhang kan stiftelsernas verksamhet komma att beröras.
frs · GM12560 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern när regeringen kommer att ta ställning till en framställning från med begäran om tillstånd till en femårig försöksverksamhet i med lägre beskattning av s.k. hushållsnära tjänster. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skall besvara denna fråga. pågår samtal om det framtida skattesystemets utformning där samtliga riksdagspartier deltar. Regeringen kommer att ha en öppen attityd till och lyssna på alla förslag som syftar till att stärka tillväxten och sysselsättningen. I detta sammanhang får frågan om beskattningen av hushållsnära tjänster prövas i relation till andra åtgärder med samma inriktning. Huvudlinjen från regeringens sida är brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster i syfte att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud, sysselsättning och utbildning och där det - när det föreligger ett offentligt-finansiellt utrymme - gäller att reducera såväl genomsnittsskatter som marginalskatter med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Ambitionen är, liksom den var i arbetet på 1990/skattereform, att åstadkomma förbättringar där skattereglerna bör vara så enkla, neutrala och likformiga som möjligt. Såvitt gäller begäran från kan jag se åtminstone två problem som gör åtgärden problematisk - förutom de allmänna invändningar som kan anföras. En regionalt avgränsad åtgärd skulle oundvikligen skapa en rad gränsdragningsproblem och är därför olämplig. En tillfällig försöksverksamhet skapar osäkerhet hos aktörerna på den aktuella marknaden. Gränsdragningsproblem och osäkerhet utgör i sig samhällsekonomiska effektivitetsproblem som bör undvikas.
frs · GM12561 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister vad ministern avser göra för att tillse fortlevnad i och . Frågan har överlämnats till mig. Försvarsmakten har den 4mars 1999 fått i uppdrag av regeringen att senast den 19maj 1999 redovisa ett förslag till planering för som innebär en utveckling mot en struktur som består av en insatsorganisation av krigsförband som tillgodoser förmågan att redan i grundberedskap lösa försvarsuppgifterna samt kompetenser som därutöver krävs för att Försvarsmakten skall ha erforderlig anpassningsförmåga. Som en följd därav skall Försvarsmakten den 15juni redovisa en genomarbetad materielplan. Försvarsmakten har, i samverkan med , till regeringen redovisat de materielprojekt som kräver att beslut om beställning fattas av myndigheten eller regeringen före den 1april respektive 15juni 1999 om inte projekten skall riskera att avbrytas. Ett av de materielprojekt som redovisats är Rb23 Bamse. Försvarsdepartementet har tillsammans med Försvarsmakten och påbörjat ett arbete med att försöka ordna ekonomiskt utrymme för de angelägna materielprojekten. Som en del i detta arbete har påbörjat förhandlingar med berörd försvarsindustri, däribland . beräknas lämna en första redovisning till Försvarsmakten den 30april 1999. Resultatet av denna process kommer att utgöra ett underlag för den redovisning som Försvarsmakten kommer att överlämna till regeringen senast den 19maj 1999 och den därpå följande materielplanen den 15juni 1999. Regeringen kan inte föregripa denna process.
frs · GM12562 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser lämna besked till försvarsindustrin gällande framtiden. ställde en fråga om på vilket sätt regeringen avser verka för att genomförs. Jag svarade då bl.a. att Försvarsdepartementet tillsammans med Försvarsmakten och har påbörjat ett arbete med att försöka ordna ekonomiskt utrymme för de angelägna materielprojekten. Som en del i detta arbete har påbörjat förhandlingar med berörd försvarsindustri. beräknas lämna en första redovisning till Försvarsmakten den 30april 1999 och regeringen gör i detta läge inte några egna prioriteringar i frågan. Vad gäller besked till försvarsindustrin om framtida materielprojekt är försvarsindustrin bl.a. genom dessa förhandlingar informerad om det ekonomiska läge som Försvarsmakten befinner sig i och delaktiga i processen att försöka ordna ekonomiskt utrymme för nya angelägna materielobjekt. Resultatet av denna process kommer att utgöra ett underlag för den redovisning som Försvarsmakten kommer att överlämna till regeringen senast den 19maj 1999 och den därpå följande materielplanen den 15juni 1999. Regeringen kan inte föregripa denna process.
frs · GM12563 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att ge besked om elektrifieringen av Blekinge kustbana. säger också att man i arbetat för ett nytt regionalt persontrafiksystem som även kan trafikera . Detta förutsätter dock att Blekinge kustbana elektrifieras och denna elektrifiering kan rimligen inte finansieras inom ramen för de regionala anslagen för infrastrukturinvesteringar. Regeringen ser positivt på de planer som de regionala trafikhuvudmännen i har för en väl fungerande och samordnad tågtrafik i regionen och dess koppling till . I detta sammanhang är tågtrafik på Blekinge kustbana en del. Jag förutsätter att den nya myndigheten också tar en aktiv del i dessa diskussioner. ser över frågan i samråd med de lokala trafikhuvudmännen för att åstadkomma en helhetslösning för regionen.
frs · GM12564 · 1998-12-31 00:00:00 — har än en gång frågat mig om agerade för eller mot exportbegränsningar på krypteringsprodukter i förhandlingarna i Wassenaar-arrangemanget. I mitt tidigare svar på fråga 1998/99:509 har jag utförligt redogjort för gällande lagstiftning om exportkontroll och dennas tillämpning på exporten av kryptoprodukter. Jag förklarade också syftet med att kontrollera utförseln av avancerad kryptoteknik och att inte vill medverka till att exempelvis terroristgrupper får tillgång till sådan. Naturligtvis agerade i Wassenaar-förhandlingarna tillsammans med de andra deltagande länderna för att bibehålla exportkontroll av de mest avancerade kryptoprodukterna och lika naturligt var att agerade för att övrig kryptoteknik skulle undantas från exportkontroll. hänvisar till att anser, att starka krypteringsprodukter skall få exporteras, importeras och användas fritt. Regeringen delar inte uppfattning vad beträffar exporten. Jag tror inte heller att egentligen vill att svenska kryptoprodukter skall användas för att förbereda terroristdåd eller etnisk rensning. Jag hoppas att jag därmed har besvarat fråga.
frs · GM12565 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att lägga fram förslag som minskar krånglet för företagarna, och då speciellt småföretagarna, så att exempel liknande de som anförs i frågan inte återupprepas. Regeringen har initierat en rad centrala åtgärder för att förenkla reglerna och minska på onödigt krångel för företagare. Det gäller bl.a. förenklad företagsregistrering, minskad uppgiftslämnarbörda för företag och en omfattande undersökning av myndigheters information och service gentemot småföretag. Regeringen kommer kontinuerligt att lägga fram förslag och vidta ytterligare åtgärder för att förenkla tillvaron för företagare. Den kanske allra viktigaste åtgärden som hitintills vidtagits är det system för effektivare konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor som regeringen introducerat. De nya skärpta kraven gäller hela utredningsväsendet och samtliga myndigheter under regeringen. fick också motsvarande krav genom att den statssekreterargrupp, som bildats för att skapa ett organisatoriskt och politiskt understöd till systemet, beslutade om riktlinjer för dessa konsekvensanalyser. De nya riktlinjerna skall gälla fr.o.m. den 1maj 1999. En särskild grupp för regelförenkling () har också bildats för att understödja och driva arbetet med regelförenkling. Till har även kopplats en företagspanel, Nybyggarna, där jag snabbt skall kunna utvärdera idéer och förslag och få reaktioner på frågor som berör småföretagen. tar i sin fråga som exempel upp redovisning av mervärdesskatt när en kund inte kunnat betala. För ett sådant fall finns emellertid redan särskilda regler. Om en förlust på en fordran uppkommer, och den skattskyldige har redovisat utgående mervärdesskatt, får avdrag ske med ett belopp som motsvarar mervärdesskatten på förlusten. Avdraget skall göras i deklarationen för den period under vilken förlusten har konstaterats. Något skäl att ändra dessa regler finns inte.
frs · GM12566 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa en framtida anslagsfinansierad forskning om den byggda miljön i . Byggd miljö i (BMG) är en institution vid Kungl. Tekniska högskolan med placering i . som sorterar under finansierar BMG:s basverksamhet med . ekonomiska vårproposition anges att finansieringen av byggforskningen skall förstärkas med för . avser att återkomma i höstens budgetproposition med förslag till riktlinjer för byggforskningens framtida inriktning. Frågan om riktlinjer för BFR:s framtida finansiering av byggforskningen bereds inom .
frs · GM12567 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar ta initiativ för att lösa problemen beträffande handläggningen av transporttillstånd som stör svenska åkare vid transporter till och från . menar att handläggningstiden enkelt kan förkortas genom att nämnda tillstånd med hjälp av IT skickas till de lokala tullkontoren, som sedan vidarebefordrar dessa till det aktuella transportföretaget. Enligt en överenskommelse mellan krävs, förutom yrkestrafiktillstånd, även transporttillstånd för internationell trafik mellan och i transit genom de båda länderna. Efter ansökan av den transportör som skall utföra den aktuella transporten, utfärdas tillstånd av . Tillstånd kan sökas för flera transporter på en gång, för det fall att en akuttransport skulle inträffa. Tillståndet måste vara i original och skall medföras under resan. Då man inom är medveten om att det ofta brådskar med tillstånden, sker hanteringen så skyndsamt som möjligt. För en ansökan som ges in före utfärdas tillstånd (utom ). Tillstånden skickas som rekommenderat brev (REK) mot postförskott, vilket normalt tar . Tillståndshanteringen medför i allmänhet inga problem. Det är emellertid olyckligt om företagare i vissa fall drabbas av förseningar som hindrar deras verksamhet. På grund av kravet på att tillståndet skall vara i original, kan det inte skickas med hjälp av IT såsom föreslår. Efter vad jag erfar har emellertid för avsikt att se över gällande rutiner för att om möjligt ytterligare effektivisera handläggningen.