ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11668 · 1998-01-01 00:00:00 — I samband med att bestämmelsen om preskriptionstiden fördes över till utlänningslag sägs i propositionen som ligger till grund för lagen att det inte bör vara uteslutet om utlänningen gömt sig att på nytt ta upp frågan om utlänningens avlägsnande ur landet och meddela ett nytt utvisningsbeslut. I "Förordning om uppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden" (SFS 1998:117) säger regeringen: "Uppehållstillstånd skall inte beviljas om den huvudsakliga anledningen till att avvisnings- eller utvisningsbeslutet inte gått att verkställa är att utlänningen hållit sig undan eller på annat sätt medverkat till att beslutet inte kunnat verkställas." Det förefaller som om förordningen skärper utlänningslagens bestämmelse om möjligheten för en gömd kosovoalban att få sin sak prövad, genom att förordningen använder det absoluta "skall inte beviljas" mot utlänningslagens "bör inte vara uteslutet." Min fråga till statsrådet är: Har regeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att förordning SFS 1998:117 skall vara i överensstämmelse med utlänningslagen?
fr · GL11669 · 1998-01-01 00:00:00 — I vårpropositionen nämner regeringen att nya resurser avsätts för att "öka kunskapen om Europapolitiken och dess möjligheter. Det planeras bl.a. en särskild informationsinsats om euron och om praktiska effekter för näringsliv och konsumenter av att inte deltar i valutaunionen vid starten ". 20 miljoner nämns till informationsinsatser utan specifikation (s.30). Vid en utfrågning i KU den 24mars om användningen av medel till Europainformation, sade utrikesministern: "Det är projektbidrag på gång till flera EU-kritiska organisationer." Jag uppfattade att utrikesministern var medveten om att det behövs resurser också till EU-kritiker för att den önskade inträngande och väl underbyggda allmänna debatten om väg i EU skall komma till stånd. När kommer regeringen att föreslå att besluta om projektbidrag till EU-kritiska organisationer?
fr · GL1167 · 1998-01-01 00:00:00 — Byggkostnaden för tunnlar kan uppenbarligen variera kraftigt beroende på byggmetod. Kalkylerna för i anger en beräknad byggkostnad om . Om detta förutsatte användning av kemiska tätningsmedel kan man befara att den verkliga byggkostnaden kommer att bli högre. Jag vill därför ställa följande fråga till kommunikationsministern: Har man planerat att använda kemiska tätningsmedel i i och räknar man fortfarande med en byggkostnad om ?
fr · GL11670 · 1998-01-01 00:00:00 — I västra har inom Stiftelsen i Utveckling några arbetslösa personer utarbetat en programmodell för hur arbetslösa i samarbete med myndigheter och företag skulle kunna skapa riktiga jobb och därmed skapa en nytändning för många av de hundratusentals personer i , som står utanför arbetsmarknaden. Enligt uppgift har såväl som uppvaktats och erhållit detaljerade förslag till såväl organisation som ekonomiska konsekvenser, men några besked har inte lämnats om regeringen överväger att starta en försöksverksamhet. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten och de många, resultatlösa riktade insatser som gjorts vill jag fråga arbetsmarknadsministern om regeringen är beredd att pröva förslagsställarnas idéer i ett projekt.
fr · GL11671 · 1998-01-01 00:00:00 — tappar mark i det ansedda schweiziska institutet undersökning över konkurrenskraften i 46 av världens länder. har rasat från 9:e till 17:e plats i IMD:s undersökningar. Vi återfinns nu strax efter snabbväxande . svagaste områden återfinns i den politiskt kontrollerade delen av samhället. Vad gäller skattetryck hamnar t.ex. på näst sista plats bland de undersökta länderna. Vad gäller värderingar i samhället har bara fem länder efter sig i samma underökning. Bristande förutsättningarna för företagande och kunskapsutveckling ligger bakom det faktum att har fallit från tredje till 18 plats i industriländernas välståndsliga. är , efter att ha passerats också av , fattigaste land. Den svenska ekonomin växer långsammast i och långsammare än i genomsnittet av EU-länderna. Ett av våra svagaste områden är arbetsmarknaden, som är en av världens mest reglerade. Av 53 undersökta länder i en annan mätning ligger på plats 41 vad gäller arbetsmarknadens funktionssätt. Det är oroande att enligt en rad internationella undersökningar fortsätter att förlora i konkurrenskraft. Vad avser näringsministern göra för att stärka det svenska samhällets och ekonomins konkurrenskraft?
fr · GL11672 · 1998-01-01 00:00:00 — togs beslut om den nya djurskyddslagen. I den står att djur skall hållas på bete . Betesperioden skall vara sammanhängande och infalla till . Men det finns i föreskrifterna möjlighet att ge dispens från beteskravet. När det gäller dispensmöjligheter så är det i vissa fall och i vissa fall på nivå som dessa ges. Det är viktigt att detta följs upp, för att kunna åtgärdas och se över hur man kan göra så att alla djur har möjlighet att komma ut på bete enligt lagens intentioner. För att detta skall vara möjligt bör det finnas statistik tillgänglig på som visar hur många prövade och godkända dispenser som har inkommit till myndigheterna sedan lagen trädde i kraft. Min fråga är vilka åtgärder jordbruksministern ämnar vidta för att lagens intentioner skall uppfyllas så att alla djur får möjlighet att komma ut på bete.
fr · GL11673 · 1998-01-01 00:00:00 — är den största och viktigaste satsningen i modern tid för att höja kunskapsnivån i landet. Tyvärr visar det sig att funktionshindrade har mycket svårt att kunna ta del av . En inom Handikappförbundens samarbetsorganisation (HSO) gjord enkätundersökning, visar klart att det råder stora brister och hinder. Den visar att en mycket liten andel av funktionshindrade fått ta del av utbildningssatsningen inom . Utbildningen är inte anpassad efter funktionshindrades behov. Bristande eller obefintlig vägledning/rådgivning med litet utrymme för anpassad utbildning försvårar deltagandet i . Personer med funktionshinder som påbörjat en utbildning utan anpassning har en besvärlig situation, eftersom de har svårt att följa med i utbildningen. Undervisningsgrupperna är ofta för stora. Studietakten är intensiv och möjligheter att få en anpassad undervisning i ämnen utifrån behov är begränsad. Vissa personer med funktionsnedsättning behöver till följd av funktionshindret flexibla möjligheter. Det saknas också ofta en anpassad information till målgruppen funktionshindrade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om ministern ämnar vidta några åtgärder för att göra tillgängligt för funktionshindrade.
fr · GL11674 · 1998-01-01 00:00:00 — Många kommuner erbjuder de elever som riskerar att få betyget Icke godkänd möjlighet att läsa extra . Det gäller såväl elever i som i gymnasieskolan. Så långt är det bra. Men kommer alltfler rapporter från socialdemokratiskt styrda kommuner att dessa elever också skall få ersättning för att gå i en sommarskola. I erbjuder kommunen i första hand elever från gymnasiets årskurs 1 och 2 möjligheten att förbättra sina betyg mot en ersättning av 35kr . Verksamheten skall pågå och på så sätt kan eleven tjäna 4200kr. Liknande förslag finns i t.ex. och . Detta är enligt min mening ett märkligt förfaringssätt. som det blivit allt svårare för ungdomar att få sommarjobb premierar man de ungdomar som i många fall inte ansträngt sig tillräckligt. Frågan är hur mycket energi en elev lägger ned för att nå Godkänd i ett eller flera ämnen under terminen när möjligheten finns att tjäna extra pengar därför att man har nått ett dåligt resultat i skolarbetet. Vilken signal sänder samhället till alla elever som lagt ned mycket arbete på sina studier och därmed fått godkända betyg? Tacket från kommunen är att dessa elever stängs ute från den kommunala sommarverksamheten. Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att dylika kommunala påfund förhindras?
fr · GL11675 · 1998-01-01 00:00:00 — är det katastrofen i kärnkraftverket i Tjernobyl. Det är svårt att beräkna kostnaderna efter en sådan händelse som påverkar miljön långt fram i tiden. Regeringen har dock försökt att göra en beräkning av miljöskulden. Beräkningar som görs av den potentiella olycksrisken som kärnkraften för med sig är alldeles för låg, den stämmer inte överens med vad en verklig olycka kostar. Säkerheten i kärnkraftverken måste höjas. Sådant som t.ex. stödutfodring av renar måste göras och beräknas i olycksriskberäkningen. Jag vill därför fråga miljöministern följande: Avser ministern utföra en mer utförlig beräkning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl än miljöskuldsberäkningen?
fr · GL11676 · 1998-01-01 00:00:00 — avslog ersättning till dem som blivit lobotomerade under 1940-1970. däremot ersätter lobotomerade med . och riksdag anser tydligen att alla de lidande inte bör kompenseras åtminstone symboliskt med en summa pengar. Få har kännedom om att lobotomering utförs även . Tills visste inte att det sker kirurgiska ingrepp mot psykiska sjukdomstillstånd. På många sätt är behandlingarna likartade med de som utfördes tidigare. Dagens ingrepp, capsulotomi, är mindre än de lobotomeringar som förekom i . Det får bara ske på patientens egen begäran, heter det. Den närmast anhörige och patientens läkare måste också ge sitt samtycke liksom en tvärvetenskaplig nämnd. Frivilligheten skall kontrolleras vid i , det sjukhus som utför de fem till tio operationer som sker i . Bara ett fåtal läkare i utför dessa operationer. Att denna ålderdomliga inhumana metod används är skrämmande. Man tror sig vara förflyttad till efterkrigstiden. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att snabbt sätta in åtgärder mot lobotomering?
fr · GL11677 · 1998-01-01 00:00:00 — Bilder från den barbariska sälungeslakten i bl.a. visades upp i världens etermedier . Sälungar flåddes levande inför sina frustrerande mödrar. Detta väckte ett ramaskri. De högljudda protesterna mot djurplågeriet, medförde att all handel med whitecoat (grönlandssäl) och blueback (blåsäl) stoppades i EU. Till min förvåning läser jag under Debatt i att ändå handlar med dessa skinn. Enligt uppgift står för en samlad import från EU och andra länder på av whitecoat och blueback (sälungeskinn). Exporten till EU-länder var på 1 miljon och till övriga länder på . Som medlem i EU får varken importera eller exportera vidare sälungeskinn. Det rådsdirektiv som reglerar detta infördes , 83/129/EEC, och permanentades 1989 genom rådsdirektivet 89/370/EEC. Eftersom det är förbjudet att importera skinnen i EU, är det troligt att exporten från har kamouflerats under annan beteckning. Klart är emellertid att sålt sälskinn och att dessa försvunnit ut på marknaden. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av ovanstående uppgifter?
fr · GL11678 · 1998-01-01 00:00:00 — I årets vårproposition görs en rejäl insats för att stärka invandrarnas ställning på den svenska arbetsmarknaden genom särskilda utvecklingsmedel om . Pengarna skall satsas på att säkra att barn med utländsk bakgrund får goda språkkunskaper, arbetsmarknads- och näringspolitiska insatser, åtgärder för att förbättra situationen i vissa utsatta bostadsområden, jämte kultur och idrott. Regeringen aviserar en storstadsproposition. De tre största städerna har en högre koncentration av invandrare än andra, men behoven finns ingalunda enbart där. tillhör de kommuner, som tagit emot många invandrare och som bl.a. fått del av extra statsbidrag för att kompensera extraordinära kostnader för nyanlända invandrare. Städer som har i många fall samma behov som storstäderna. Där finns också många bra utvecklingsidéer. Det är därför viktigt att medlen fördelas utifrån behov av insatser och vilja att genomföra bra projekt och inte uteslutande inriktas på de tre största städerna. Kommer de s.k. integrationsmedlen att bli tillgängliga på lika villkor för kommuner och bostadsområden med stora behov och goda projekt också utanför de tre största städerna och deras omland?
fr · GL11679 · 1998-01-01 00:00:00 — ändrades reglerna för körkortsutbildningen. Bl.a. blev det tillåtet att övningsköra . Beslutet har betytt mycket för ungdomarna och förhoppningsvis skall vi också kunna utläsa att de blir bättre bilförare med ökad tid för övningskörning. En grupp som enligt uppgift inte fått del av denna ändring är de handikappade trots att de har ett ännu större behov av körkort. De regler som finns är sedan tiden före den redovisade ändringen och bidrag gäller således inte . Många handikappade måste ha speciell hjälp och extra mycket hjälp i sin körkortsutbildning. krävs att det finns ett anpassat fordon för att kunna övningsköra. Kostnaderna för körkortsutbildningen blir stora och kan oftast inte bäras av den enskilde eller familjen. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till kommunikationsministern: Avser regeringen vidta åtgärder så att det också blir praktiskt möjligt även för handikappade att övningsköra ?
fr · GL1168 · 1998-01-01 00:00:00 — Företagare har påtalat en brist i svenska företags möjlighet att ta entreprenadjobb i . En ny tysk lag kräver att varje utländskt företag skall inbetala förskott på semesterersättning till en särskild myndighet. Myndigheten betalar sedan i sin tur ut semesterersättningen efter att den anställde lämnat landet. Problemet är att svenska företagare kan ha slutit anställningsavtal med sina svenska löntagare innebärande att man skall få sin semesterersättning tillsammans med ordinarie lön. Detta innebär att ett företag med många anställda får betala dubbel lön . Detta kan för dem som i en hård konkurrenssituation saknar marginaler innebära att man kan få ekonomiska problem beroende på denna tyska särregel. I den tyska semesterkassan för byggnadsarbetare finns registrerat drygt 200 svenska företag med varierat antal anställda från 1 till drygt 50 vilket visar att detta kan vara ett problem som berör många. Min fråga till arbetsmarknadsministern är om hon tänker ta något initiativ för att lösa denna fråga på ett sätt som innebär att svenska företag slipper betala dubbla semesterlöner.
fr · GL11680 · 1998-01-01 00:00:00 — Ovissheten om privatvårdens framtid är stor hos privatläkare, sjukgymnaster och deras patienter. Utredningen av den s.k. samverkansdelegationen, spelregler, har varit ute på remiss. I utredningsbetänkandet finns några förslag som är positiva för privatvårdens del, t.ex. livslång etableringsrätt och slopande av remisskraven. Delegationen har dessutom ansett att av all öppenvård bör konkurrensupphandlas, vilket skulle vara ett steg på vägen till en mer marknadsanpassad hälso- och sjukvård. Socialministern har i vissa sammanhang uttalat sig positivt om privatvården och alternativa verksamhetsformer. Av vissa uttalanden kunde man förledas tro att ett nytänkande är på gång inom regeringen och de socialdemokratiskt styrda landstingen. Vid mina besök ute i vården har det emellertid klart framgått att landstingen kraftigt värnar om sin egen monopolställning och vägrar upphandla tjänster eller skriva avtal med privata vårdgivare. Hellre än att upphandla billigare privata alternativ av privata specialistläkare - t.o.m. av stiftelsedrivna sjukhus och rehabiliteringshem - driver landstingen egna verksamheter och de privata vårdalternativen tvingas minska sin verksamhet eller lägga ned den. Det är de sjuka som blir lidande. Landstingens förfarande i verkligheten stämmer inte alls med de uttalanden som gjorts av socialministern. Vilka åtgärder har socialministern vidtagit eller ämnar vidta för att öka människors valmöjlighet mellan offentlig och privat vård, bredda nytänkande och alternativa verksamhetsformer?
fr · GL11681 · 1998-01-01 00:00:00 — , biskop och förkämpe för de mänskliga rättigheterna, mördades i huvudstad , förmodligen därför att han har givit ut en rapport om kränkningar av de mänskliga rättigheterna under långa inbördeskrig. Enligt rapporten har omkring 150000 människor dödats, 50000 är saknade, omkring 200000 barn har blivit föräldralösa och uppskattningsvis en miljon invånare av landets tio miljoner har förlorat sina hem i konflikten som är en av de längsta och brutalaste i historia. verkade aktivt för att fredsöverenskommelsen mellan regeringen och vänstergerillan i , , skulle bli av. ger stöd till bl.a. polis- och journalistutbildningar. Det tragiska mordet på biskopen är ett hot mot utvecklingen av demokratin i . bör därför utveckla och fördjupa stödet till den demokratiska utvecklingen i landet. Avser utrikesministern verka för ytterligare ansträngningar för en fredlig utveckling i ?
fr · GL11682 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag har i frågestund undrat om regeringen är beredd att ompröva borttagandet av sistalänkenbestämmelsen. Statsrådet svarade bl.a. att "sistalänkenbestämmelsen kan komma att användas i fråga om ömmande fall som sista utväg." Det är naturligtvis förvånande att en borttagen bestämmelse kan komma att användas. Men är det så bör självfallet beslutande myndigheter ta till sig det. Statsrådet svarade vidare att "man har för avsikt att göra en översyn". Jag skulle naturligtvis hälsa en översyn med stor tillfredsställelse, men fick slutligen veta att det är i som frågan diskuteras. Eftersom jag inte lyckats spåra någon sådan diskussion i är jag angelägen att få klarhet i på vilket sätt frågan övervägs. Jag vill därför fråga statsrådet : På vilket sätt kommer en översyn av borttagandet av sistalänkenbestämmelsen i utlänningslagen att göras?
fr · GL11683 · 1998-01-01 00:00:00 — Vi har sex linjer med höghastighetsfärjor runt våra kuster. Det har medfört nya problem med svallvågor, stranderosion och osäkerhet för mindre båtar i närheten. Men den allra viktigaste frågan är ändå de föroreningar av atmosfären som dessa bränsleslukande färjor genererar. Bränsleförbrukningen per passagerare är två till större än vad de tidigare färjorna drog per passagerare. Detta innebär att sjöfarten långtifrån är så miljövänlig som det ibland görs sken av. Den ökande bränsleförbrukningen orsakar en ökning av koldioxidutsläppen. Ett sätt att försöka begränsa utsläppen är att införa en koldioxidavgift. Med anledning av detta vill jag därför fråga kommunikationsminister följande: Vad avser kommunikationsministern göra för att begränsa de föroreningar som höghastighetsfärjorna släpper ut?
fr · GL11684 · 1998-01-01 00:00:00 — Svensk Kärnbränslehantering SKB har ansvar för att ta hand om radioaktiva avfall. SKB söker att finna en lämplig plats för ett djupförvar för det använda kärnbränslet och genomför på ett antal platser s.k. förstudier. och har efter att SKB genomfört förstudier folkomröstat och sagt nej till fortsatt undersökning. pågår förstudier i , och . Avfallsfrågan skapar oro och problem för de politiker som är beredda att ta det nationella ansvaret som det för SKB är svårt att finna nya kommuner att göra förstudier i. Med anledning av detta vill jag därför fråga miljöminister följande: Vad gör regeringen för att underlätta för SKB att finna lämpliga kommuner för att genomföra sitt uppdrag?
fr · GL11685 · 1998-01-01 00:00:00 — Trots att det gått djurskyddslagen kom så har ännu inte meddelat några föreskrifter för hållning av djur på cirkus. har inte ens givit ut några bestämmelser om hållning av elefanter och sjölejon, trots att departementschefen tydligt i propositionen om djurskyddslag angav att hållningen och transporterna av dessa djur måste förbättras. funktion som central samordningsmyndighet för djurskyddstillsynen är också mycket bristfällig då det gäller de mobila tillsynsobjekten, dit cirkusarna räknas. Verket ser t.ex. inte till att tillsynen samordnas och att kommunerna får information om cirkusarnas färdplaner och om resultatet av inspektioner i tidigare kommuner. har med andra ord lämnat såväl cirkusdjuren som de lokala tillsynsmyndigheterna i sticket. Detta finner jag helt oacceptabelt! riktas det kritik mot djurhållningen på cirkusarna. Internationellt har också kraven på djurhållningen på cirkusar skärpts. I har runt 200 kommuner förbjudit förevisning av djur på cirkus. Och vad händer i ? Ja, vi har inte ens sett till att djurskyddslagen genomförts då det gäller cirkusdjuren. Vi har inte heller en central tillsynsmyndighet värd namnet på området. Om eventuella föreskrifter skall kunna träda i kraft före årets cirkussäsong startat måste regeringen vidta åtgärder och avsätta de resurser som krävs för att den ansvariga myndigheten skall sätta i gång med sitt föreskriftsarbete. Min fråga till jordbruksministern: Avser ministern att verka för att ett moratorium mot förevisning av djur på cirkus införs, tills djurskyddslagen genomförs på området?
fr · GL11686 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade att som sin mening ge regeringen till känna att det finns behov av en utredning som utifrån barnets perspektiv ser över den rättsliga situationen för barn som växer upp i homosexuella familjer. De frågeställningar som kan uppkomma med anledning av dessa barns förhållanden bör bli föremål för en förutsättningslös utredning där olika aspekter på barns behov och rättigheter ges en noggrann genomlysning. I synnerhet bör det övervägas om de nuvarande skillnaderna mellan par som lever i äktenskap och par som lever i registrerat partnerskap är befogade vad gäller möjligheten till adoption av styvbarn. beslut fattades med mycket stor enighet. Med anledning därav vill jag fråga justitieministern: När kommer regeringen att tillsätta en utredning om barn i homosexuella familjer?
fr · GL11687 · 1998-01-01 00:00:00 — Den svenska livsmedelsproduktionen, livsmedelsförädlingen och förpackningsindustrin är koncentrerad till . Den akademiska utbildningen i kvalificerad matlagningskonst är däremot koncentrerad till . En motsvarande utbildning i är naturligtvis ännu angelägnare. En lokalisering till den nya Malmöhögskolan med dess näringslivsinriktning förefaller naturlig. Är utbildningsministern beredd att medverka till att sådan utbildning etableras vid ?
fr · GL11688 · 1998-01-01 00:00:00 — hör också till . Den senaste Östersjömiljarden avses användas så att Östersjösamarbetet gynnar svenskt näringsliv. Ingenstans är dynamiken så stor som i och norra , med som motor och som viktig hamn. En ökad samverkan mellan näringslivet i och med det vid skulle kraftfullt stimulera den kvalificerade svenska industrin. En förstärkning av UD:s handelspolitiska resurser i och skulle härvid kunna betyda mycket. Är statsministern beredd att vidta åtgärder som stöder ekonomisk samverkan, exportfrämjande åtgärder och bilaterala investeringar även i den del av som kallas ?
fr · GL11689 · 1998-01-01 00:00:00 — Sjukförsäkringens pengar gör större nytta om de används till vård och rehabilitering än till passiv penningutbetalning. De s.k. FINSAM-försöken i fem län visade att man kunde göra en besparing om 150miljoner kronor genom samverkan mellan försäkringskassa, socialtjänst, vård och arbetsförmedling - för att inte tala om hur mycket lidande som besparades de sjuka människorna. Vi har senare i beslutat om möjligheter till ytterligare samverkansmodeller. Steg i rätt riktning. Tyvärr har inte regeringen velat gå hela vägen ut och lagfästa skyldigheten till sådan samverkan, varför den helt enkelt inte kommit till stånd i flera län. De olika offentliga organen håller var och en på sitt revir och de sjuka går miste om en aktiv rehabilitering, medan sjukskrivningskostnaderna - och tiderna ökar och vårdköerna växer. En gemensam "penningpåse" till förfogande kunde korta vårdköerna och effektivisera rehabiliteringen, om inte tillbaka till yrkesverksamhet så åtminstone till ett bättre liv. Regeringen har tyvärr minskat anslagen till rehabilitering. Av vårpropositionen framgår t.ex. att 225miljoner kronor tas av anslaget för rehabilitering för att tillfälligt förstärka försäkringskassornas administration! Detta är inte ansvarsfullt vare sig gentemot de sjuka människorna eller gentemot försäkringskassorna som behöver en långsiktig finansieringsplan för att klara sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet föreslå för att öka sjuka människors möjlighet till såväl medicinsk som yrkesrehabilitering?