ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11403 · 1998-01-01 00:00:00 — har inte råd att tacka nej till nya arbeten i den privata tjänstesektorn. Det har länge accepterats att den offentliga sektorn erbjuder starkt subventionerade hushållstjänster, men pigstämpeln har tagits fram direkt det talas om att privata personer eller företag skulle kunna erbjuda liknande hjälp. Detta har hindrat många människor från att få ett riktigt jobb. Det gemensamma för företag och arbeten i den privata tjänstesektorn är att dagens skattekilar slår hårt. Människor har valet att utföra dem själva, låta göra dem svart eller att inte göra dem alls. Det finns mycket få företag som säljer hushållstjänster till enskilda. Då den efterfrågan kan bedömas vara stor, finns möjligheter för nya företag och arbeten att växa fram på denna marknad. En generell sänkning av skatten på arbete ökar människors möjlighet att efterfråga tjänster. Ändå kommer så stora skattekilar att finnas kvar att hinder återstår. Det finns dock flera sätt att bringa ned skattekilen: Momsen kan sänkas, skattereduktion för tjänsteköp kan införas, arbetsgivaravgifterna kan reduceras och skatterna kan sänkas. En möjlighet kan vara att öppna en avdragsmöjlighet på kommunalskatten. Jag noterar att regeringen nu svängt i fråga om den privata tjänstesektorn och öppnar för pilotprojekt med arbetsmarknadspengar i . Detta är dock inte den enda metod som kan användas lokalt. Är statsministern beredd att öppna för andra pilotprojekt i landets kommuner, där olika lösningar för att öppna tjänstesektorn prövas?
fr · GL11404 · 1998-01-01 00:00:00 — De regionala Leaderprojekten är viktiga för den regionala utvecklingen. I , norra kommuner och kommun utom centralorten finns ett av de tolv nationella projekt som finns i landet inom mål 5b och 6. Projekten fungerar utmärkt men verksamheten störs av oron för att klara finansieringen. Projekten skall finansieras med statliga regionalpolitiska stödinsatser samfinansierat med EU. har länsstyrelserna försenat och skjutit upp utbetalningarna av statens medel, inklusive EU-medel, för beslutade Leaderprojekt. Detta är allvarligt. Det faktum att projektledningarna fram till nu kunnat betala ut anslag kommer från medel som tillskjutits från främst kommuner och landsting eller regionförbund. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsministern: Är näringsministern beredd att garantera att avsedda medel för Leaderprojekten verkligen kommer att utbetalas från länsstyrelserna?
fr · GL11405 · 1998-01-01 00:00:00 — Delegationen för resursarbeten på har skapat en möjlighet för resursförstärkning "för att öka kvaliteten i offentliga tjänster". tar man till vara möjligheten till meningsfullt arbete för arbetslösa. Vid förfrågan visar det sig att denna möjlighet till resursförstärkning gäller för t.ex. barnomsorg bedriven av huvudman men inte för privat driven barnomsorgsverksamhet. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern vidta för att undanröja denna orättvisa?
fr · GL11406 · 1998-01-01 00:00:00 — Den ekonomiska situationen för studenter är ofta inte den bästa och därför finns på många områden särskilda rabatter för studenter. Ett exempel är den tågrabatt som finns för studerande och som förhandlats fram av studentorganisationer och SJ. Den innebär att studerande åker för samma pris som ungdomar. Problemet är att studerande med barn mellan inte kan dra nytta av denna rabatt. På en vanlig vuxenbiljett får man ta med sig två barn utan extra kostnad, men för att detsamma skall gälla på en studentbiljett måste barnen vara under . Är barnen äldre får antingen både studenten och barnen lösa biljetter till ungdomspris, eller måste studenten lösa vuxenbiljett utan rabatt, vilket ger betydande negativa ekonomiska konsekvenser för den fattige studenten. Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att förhindra denna diskriminering av studenter med föräldraansvar?
fr · GL11407 · 1998-01-01 00:00:00 — pågår ett omfattande arbete med att vårda, registrera, bildbearbeta och tillgängliggöra stora delar av de föremål och material som finns vid landets museer och arkiv i det som kallas . Projektet blev möjligt genom den satsning på som anslogs ur arbetsmarknadsmedlen. Erfarenheterna av är genomgående goda. Förutom att delar av vårt kulturarv kan tas om hand på ett bättre sätt än tidigare så har det skapats förhållandevis många arbetstillfällen för de pengar som staten har gått in med. Därtill har det vid många av de berörda institutionerna, i samband med , skapats välbehövliga arbetstillfällen för arbetshandikappade människor. Projektet har visat sig vara ett väsentligt tillskott för vården av kulturarvet och man kan redan nu konstatera att SESAM-projekten vid flera institutioner avslutas utan att behoven har kunnat täckas. Det vore därför värdefullt med en förlängning i anslutning till pågående projekt så att också den kunskap och kompetens som vunnits inte går förlorad genom ett icke önskvärt avbrott. Min fråga till kulturministern är: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att en förlängning av skall komma till stånd?
fr · GL11408 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift i massmedier utvecklar och det franska företaget en helt ny ubåt. är den i särklass värsta vapenexportören inom EU, med mest export till konflikthärdar och till stater som förtrycker sin befolkning, exempelvis , och . Frågan är vilka exportregler som skall gälla vid export till tredje land av ubåten. Har den och , , vetorätt mot export till tredje land eller kan det bli den franska exportpolitiken som blir styrande? Jag vill fråga handelsminister : Vad avser statsrådet göra för att garantera att svenska myndigheter får vetorätt mot eventuell export av ubåtar som samtillverkas av och det franska DCN?
fr · GL11409 · 1998-01-01 00:00:00 — I kommun i har ett privatägt kafé tvingats i konkurs, utkonkurrerat av ett kafé i närheten som drivs i form av . Det har, med offentliga subventioner, kunnat hålla lägre priser än det privata alternativet. En LO-ekonom och en utredare vid konstaterade på debattplats i att regeringen borde fasat ut API och ALU snabbare. "För det första tränger många av åtgärderna ut riktiga arbeten. I stället för att anställa reguljärt väljer företagen att i allt högre grad utnyttja rekryteringsstöd, API- och " skrev författarna och konstaterade vidare att "---därmed snedvrids konkurrensen kraftigt inom vissa näringar som till exempel i detaljhandel och hotell och restaurang". Exemplet i är inte bara ett bevis på den misslyckade och missriktade arbetsmarknadspolitiken utan visar framför allt att bakom alla siffror döljer sig människor vars livsöden drastiskt kan förändras genom olyckliga politiska beslut. Kaféet drevs av en invandrare som får svårt att finna ett nytt jobb där han kan försörja sig och sin familj. Risken finns att han tvingas leva på offentliga bidrag. Hans tilltro till myndigheter och samhällets vilja att uppmuntra egenföretagande har knappast förbättrats av händelsen. Vad har regeringen för avsikt att vidta för åtgärder för att undvika att liknande händelser inträffar ?
fr · GL1141 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag fick ett brev från och 29 andra komvuxelever i . De utbildar sig till behandlingsassistenter, och de är oroliga för att missbruksvården försämrats . De befarar att en del kommuner inte längre följer socialtjänstlagens första paragraf. Det verkar inte längre vara självklart, menar de, att alla missbrukare erbjuds stöd och hjälp. En rad larmrapporter i medierna beskriver samma bild. De hänvisar bl.a. till ett TV-inslag från (TV4 den 8september, programmet ), där det berättades att missbrukare utan barn inte får någon vård. Det är naturligtvis farligt att använda enskilda nyhetsinslag som underlag för politiska slutsatser. Men när framtidens socialarbetare tvivlar på samhällets förmåga att stödja de mest utsatta, då finns det skäl att ta oron på stort allvar. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att se till att sociallagen följs?
fr · GL11410 · 1998-01-01 00:00:00 — Området runt Sågdammen i är starkt förorenat efter årtionden av ståltillverkning. Undersökningar visar på en genomgående mycket hög nivå av föroreningar i mark av metaller, bl.a. krom, kadmium, barium och på vissa ställen bly och kvicksilver. Även det ytliga grundvattnet är förorenat. Vid analys av organiska ämnen har bl.a. PCB påträffats vid en deponi på industriområdet samt spår av DDT och lindan vid Sågdammen. i har i nära samarbete med kommunernas miljökontor gjort en inventering av anläggningar för träimpregnering i länet. En del av verksamheterna lades ned för årtionden sedan, medan andra är i full gång. har bidragit med pengar för arbetets utförande. På de flesta platserna har konstaterats kraftigt förhöjda halter av arsenik, och i viss mån även koppar och krom. Vem som har ansvaret för föroreningar vid anläggningar som inte är i drift är oklart. För vissa kan staten tvingas att betala både undersökningar och eventuell efterbehandling. I propositionen om ny miljöbalk behandlas ansvaret för efterbehandling av förorenade mark- och vattenområden. Min fråga till miljöministern är: Blir det möjligt med den nya att efter så här ställa tidigare verksamhetsutövare till ansvar för efterbehandling av förorenade mark- och vattenområden?
fr · GL11411 · 1998-01-01 00:00:00 — har en strid pågått mellan företrädare för bilindustrin och angående trafikens utsläppsvolymer. Medan har hävdat att utsläppen, trots katalysatorer och bättre bränslen, med god marginal överskridit de av uppsatta miljömålen, har bilindustrin hävdat att målen uppnåtts. har i sina beräkningar utgått från att uppfattning varit den korrekta. Detsamma har även gjort i sina samhällsekonomiska kalkyler som legat till grund för de senaste trafikpolitiska besluten. har professorerna haft regeringens uppdrag att klarlägga vem av parterna som haft rätt. Deras rapport visar att mål på 30 procents minskning av kvävedioxiden har uppnåtts. Detta är glädjande och måste rimligtvis få konsekvenser. På vilket sätt kommer de nya forskningsresultaten att beaktas i de miljö- respektive transportpolitiska propositioner som väntas ?
fr · GL11412 · 1998-01-01 00:00:00 — ställde jag en fråga till dåvarande finansministern angående bankpersonals nonchalans vid transaktioner med premieobligationer som spärrats på grund av stöld. I frågesvaret svarade ministern bl.a. att han ämnade försäkra sig om att inom ramen för sin föreskriftsmakt skulle beakta problemet som belysts i frågan. Vidare att arbetet med att bekämpa penningtvätt fortsätter både härhemma och internationellt samt att han skulle diskutera med justitieministern om lagen om åtgärder mot penningtvätt fr.o.m. den 1januari 1994 borde stärkas. Polisen har dock fortfarande problem med att stulna premieobligationer trots att de spärrats kan säljas via bankerna. Under till kommer det att finnas premieobligationer som förvaras på annat sätt än av VPC. Problemet kommer därför att bestå om inte bankernas personal agerar bättre än . Har finansministern vidtagit utlovade åtgärder för att hindra penningtvätt genom handel med premieobligationer?
fr · GL11413 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter kommer regeringen att föreslå en höjning av dieselskatten med per liter. Detta för att man av miljöskäl vill minska användandet av diesel. är det enda landet i som har s.k. miljödiesel. Den diesel som finns i övriga är avsevärt sämre för miljön, och dessutom är den mycket billigare än vår miljödiesel. Redan nu tankar en stor del av de internationella åkarna av kostnadsskäl hellre utomlands. Om prisskillnaden ökar ytterligare kommer så troligtvis att ske i ännu större utsträckning. Det betyder att vi genom en höjning av priset på diesel dels går miste om skatteintäkter, dels ökar användningen av den mer miljöfarliga dieseln och därmed ökar miljöfarliga utsläpp. Dessutom kommer transportkostnaderna inom landet att öka, vilket exempelvis drabbar våra kommuner hårt. För dessa innebär detta ökade kostnader för bl.a. färdtjänst, skolskjuts, hemtjänst och kollektivtrafik, detta i en situation som redan nu är ekonomiskt mycket svår. Min fråga till statsrådet är: Avser regeringen föreslå en höjning av dieselskatten, en åtgärd som riskerar vara negativ för miljön, skattenettot och kommunerna?
fr · GL11414 · 1998-01-01 00:00:00 — Världens rikaste industriländer förhandlar just nu om (Multilateral Agreement on Investment) som skall ge större makt till de stora företagen genom att stärka deras ställning och förenkla investeringar i alla länder som omfattas av avtalet. Avtalet i sin nuvarande form medför t.ex. att kan förhindras att införa nya regler och skatter för att styra vårt samhälle i rätt riktning, eftersom företagen då har rätt att stämma landet. Eftersom utvecklingen mot ett hållbart samhälle kommer att ske framför allt lokalt är det nödvändigt att lokala grupper som arbetar med hållbarhetsfrågor, och vars ställning måste stärkas, har en möjlighet att ge sitt perspektiv på det avtal som förhandlas högt över våra huvuden. Ett avtal som av många miljörörelser, solidaritetsorganisationer och fackföreningar runt om i världen förkastat som oförenligt med en hållbar social och ekologisk utveckling. Jag utgår från att regeringen av demokratisk hänsyn inte kommer att skriva under avtalet. Detta eftersom avtalet skulle öka makten hos de grupper som redan vid ett otal tillfällen motarbetat initiativ för en hållbar utveckling. Avtalet skulle dessutom minska inflytandet hos de grupper som varit drivande i detta arbete. Jag utgår därför ifrån att en konsekvensanalys genomförs, där organisationer och inte endast industriella särintressen, är delaktiga och att denna analys får tillfälle att diskuteras innan processen fortsätter. Min fråga till statsministern är: Avser statsministern avbryta förhandlingarna för att säkra en demokratisk, oberoende och heltäckande analys av de sociala och miljömässiga konsekvenserna av ett multilateralt avtal om internationella investeringar?
fr · GL11415 · 1998-01-01 00:00:00 — Ersättningsreglerna för ledamöter i skattenämnderna har ändrats. visar det sig att ändringarna lett till, som jag tycker, oacceptabla konsekvenser. För ledamöter med resa till och från sammanträden går det hela med förlust och många ledamöter överväger att lämna sina uppdrag. betraktas som tjänsteställe för en ledamot i en skattenämnd, vilket innebär att inga reseersättningar betalas ut. När det däremot t.ex. gäller nämndemän i domstolar betraktas bostaden som tjänsteställe. Lekmannainflytandet i skattenämnderna är omistligt. Med sin lokalkännedom och olika erfarenheter och kompetenser bidrar de till att skattemyndighetens verksamhet får en folklig förankring. Jag vill med anledning av detta fråga skatteministern om han är beredd att ta initiativ för att ändra reglerna för ersättningar till skattenämndernas ledamöter så att lekmannainflytandet i nämndernas arbete kan säkerställas.
fr · GL11416 · 1998-01-01 00:00:00 — ha tre företag beslutat att flytta sin verksamhet från . Omlokaliseringarna sker till och . Besvikelsen hos de anställda och deras familjer är givetvis stor. För kommun är det här ett bakslag. Kommunerna i inland har för litet arbetstillfällen, vilket medför befolkningsminskning. Genom den stora utflyttningen från länen får kommunerna ökade kostnader bl.a. genom många outhyrda lägenheter och lokaler, som skatteinkomsterna minskar. Den här trenden måste vändas. Många vill bo kvar i sin hembygd. Man vill ha tillgång till bra utbildning och arbete i sitt hemlän. Det är viktigt att insatser görs för att stärka inland och dess företag. allvarliga situation har återigen gett mig, och säkert också ministern, signaler om att något måste göras både mot de företag som flyttar och för att förändra den nuvarande utvecklingen. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern göra för att stärka inland när det gäller företagsetableringar?
fr · GL11417 · 1998-01-01 00:00:00 — Marinen har inlett ett samarbete med polisen för att bättre övervaka kusten. Marinens korvetter kan övervaka stora havsområden och ubåtarna kan följa verksamheter under vattenytan. Ett sådant samarbete kan givetvis vara mycket gynnsamt för alla parter, men då måste det vara inriktat på dagens verkliga och allvarliga problem. Ett allvarligt hot är de oljeutsläpp som sker i haven. Det gäller stora fartygsolyckor, men framför allt de ständiga mindre utsläpp som sker t.ex. när fartygen tömmer sina tankar till havs. Utsläppen hotar fågel, fisk och människa och har varit svåra att komma åt. Det nya samarbetet mellan marinen och polisen skulle kunna ge nya möjligheter att övervaka och förhindra dessa utsläpp. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern verka för att det nya samarbetet mellan marinen och polisen även inriktas på övervakning av oljeutsläpp till havs?
fr · GL11418 · 1998-01-01 00:00:00 — fattade beslut om en ändring av skollagen som bl.a. innebär att sexårsverksamheten blir en egen skolform och benämns förskoleklass. Kommunerna blir skyldiga att erbjuda sexåringar plats i förskoleklass men deltagandet är frivilligt, vilket är en viktig ingrediens eftersom olika barn har olika behov och möjligheter. Barnomsorg och lägger i sitt slutbetänkande fram ett förslag till en ny läroplan för förskolan där integrationen mellan förskola och skola förstärks. I betänkandet betonas att man vill se en förskola där alla barn vars föräldrar så vill deltar. Det är då angeläget att föräldrarna ges en valmöjlighet mellan olika former av sexårsverksamhet. De fristående förskoleklasserna spelar därför en viktig roll. I och med riksdagsbeslutet uppdrog utbildningsutskottet åt regeringen att återkomma med förslag till nödvändiga ändringar beträffande tillståndsgivning, bidrag och tillsyn för förskoleklasserna i de fristående förskolorna. Enligt utskottets riktlinjer till regeringen bör dessa regler utformas på samma sätt som för de fristående grundskolorna. Inga besked har lämnats från regeringen. För att de fristående förskoleklasserna skall kunna starta måste besked ges . Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vad gör regeringen för att möjliggöra förskoleklasser i enskild regi ?
fr · GL11419 · 1998-01-01 00:00:00 — Reglerna för det statliga stödet till kulturtidskrifter föreskriver att bidragen skall "främja hög kvalitet och mångsidigt utbud av åsikter och behandlade ämnen". Ett annat krav för att erhålla bidrag är att en tidskrift måste ge ut ett visst antal nummer . Bland de tidningar som tilldelas stöd finns den svenska palestinarörelsens tidning . har den israeliska , som uppfyller de grundläggande kraven på bl.a. antal utgivna nummer , utan motivering nekats stöd trots flera ansökningar. Det verkar rimligt att även denna tidskrift får statligt stöd för att främja det mångsidiga utbudet av åsikter i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till kulturministern: Avser kulturministern att verka för att tillämpningen av Statens kulturråds regler för stöd till kulturtidskrifter ses över?
fr · GL1142 · 1998-01-01 00:00:00 — Jag har i tidigare sammanhang varnat regeringen för att den uteblivna bolagiseringen av , i motsats till vad regeringen har trott, skulle kunna bli ett hinder för att genomföra de trafikpolitiska målen. årsredovisning , svårigheter för att vinna konkurrensen om drifts- och underhållsområdena samt tidningsuppgifter om att ingen anställd trots brist på arbete, skall behöva bli uppsagd, förstärker mina farhågor. Vad avser regeringen att göra om utredningen visar att konkurrenskraft påverkas negativt av att de är en myndighet i stället för ett aktiebolag?
fr · GL11420 · 1998-01-01 00:00:00 — är färjan ett lastfartyg, med rätt att endast ta ombord tolv passagerare. granskning av blev en dyster och synnerligen allvarlig läsning. Det står helt klart att bolaget allvarligt brustit i säkerhetsrutinerna. Enligt riksdagsbeslut skall staten garantera en tillfredsställande person- och godstrafikförsörjning mellan fastlandet och . har vidare beslutat att trafiken skall ske på två fastlandshamnar. Reparationerna för lär vara omfattande. Även för har framfört kritik mot säkerheten. Under har situationen fört med sig att persontrafiken till och från endast skett på en fastlandshamn. En tillfällig lösning har kommit till, vilken innebär förändrade tidtabeller och extra turer med . Om Destination får rykte om sig att inte ta trafiksäkerheten på allvar minskar naturligtvis förtroendet och antalet resenärer. Det måste vara regeringens ansvar att se till att ingångna avtal följs och att människor lugnt och tryggt kan resa mellan och två fastlandshamnar. Jag undrar hur statsrådet ser på den uppkomna situationen. Min fråga till kommunikationsministern är: Hur skall regeringen säkerställa att person- och godstrafikförsörjningen sker på två fastlandshamnar?
fr · GL11421 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom ramen för har det tagits fram en rapport med rubriken för ett uthålligt energisystem. I den rapporten redovisas preliminära förslag till miljömål för det svenska energisystemet . Med en horisont är såväl kärnkraften som oljan diskvalificerade eftersom dessa energiformer med stor sannolikhet inte existerar på marknaden . Trots detta faktum saknar rapporten något egentligt nytänkande. Solen som enligt sakkunniga är den enda energikälla vi långsiktigt kan räkna med finns över huvud taget inte omnämnd i rapporten. I regeringsförklaringen från den 16september 1997 fullföljer statsministern den serie deklarationer som bekräftar att arbetet på att ställa om till en ekologiskt hållbar framtid fortskrider. I den ovan nämnda rapporten medverkar två statliga verk varför man kan dra slutsatsen att regeringen ännu inte lyckats förankra sitt mål om hållbar framtid hos dessa verk. Mot denna bakgrund frågar jag: Avser näringsministern vidta någon åtgärd för att teknikfientliga syn på framtidens energiförsörjning inte skall tillåtas desavouera den inriktning regeringen lagt fast vad gäller hållbar framtid och energi?
fr · GL11422 · 1998-01-01 00:00:00 — Ekonomiskt bistånd utges i de flesta kommuner endast till den person som är helt barskrapad. En kvinna som våldtagits, misshandlats eller utsatts för sexuella övergrepp kan tilldömas ett skadestånd för de skador hon utsatts för. Dessa brottsoffer hör sällan till de mer välbeställda. Om en drabbad kvinna som fått skadestånd tvingas söka ekonomiskt bistånd för sitt uppehälle, hänvisas hon till att i första hand att leva på skadeståndsersättningen. När den är slut, kontrolleras hur kvinnan använt pengarna. Eventuellt diskuteras om skadeståndet enligt socialbidragsnormen inte borde räckt längre. Följden blir att ekonomiskt bistånd kan nekas. Ofta är skadestånden avsedda för att täcka terapikostnader och för att brottsoffret skall kunna gå vidare i sitt liv, men om de ska användas till det dagliga uppehället, förfelar skadeståndet sitt syfte. I lagstiftningen om utmätning (utsökningsbalken 5:7) skyddas skadestånd som är utbetalade för kränkning av den personliga integriteten från utmätning, under vissa förutsättningar (pengarna hålls avskilda etc). Här har lagstiftarna valt att ta hänsyn till skadeståndets personliga prägel så att det får gå före fordringsägares rätt att få sin skuld betald. Enligt min mening borde samma hänsyn gälla, när det gäller förhållandet ekonomiskt bistånd och ideella skadestånd som utdömts för sveda och värk och för psykiskt lidande. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att lösa det problem som åsyftas i frågan?
fr · GL11423 · 1998-01-01 00:00:00 — Den nya energimyndigheten i saknar av personalstyrkan, varav en tredjedel är viktiga specialfunktioner. Utbetalning av forskningsanslag hotas att försenas. Förutom personalbristen har ett problem med att flertalet av de förordningar som krävs för att kunna fatta beslut om utbetalningar saknas. En del av dem förhindras på grund av den långsamma gången inom EU. Det är med oro man kan konstatera att besked kommer att försenas i en mängd frågor. Ett hållbart ekologiskt kräver att reglerna är tydliga och att det finns personal för att handlägga ärendena så att omställningen går snabbt. Att fastna i byråkrati, när människor vill börja handla konkret, är mycket olyckligt. Detta måste lösas på ett smidigare och effektivare sätt i övergången från handläggningen på till . Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern göra så att de problem som uppstått på den nya energimyndigheten kan lösas på ett smidigt och effektivt sätt?