ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12613 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att göra för att på mitt ansvarsområde förverkliga de många goda idéerna i handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design. har utöver det redovisade uppdraget att se över arkitektutbildningen, även fått i uppdrag att utreda designutbildningarna inom högskolan. I det uppdraget ingår bl.a. att undersöka möjligheterna för ett utökat samarbete dels mellan design- och arkitektutbildningarna, dels mellan dessa utbildningar och organisationer, myndigheter och näringsliv. I uppdraget ingår även att komma med förslag om förändringar t.ex. vad gäller utbildningarnas innehåll, omfattning och organisation. skall också kartlägga forskning och konstnärligt utvecklingsarbete inom dessa områden. Uppdraget rörande arkitektutbildningen redovisades den 31mars 1999 tillsammans med en kartläggning av designutbildningen. Designutbildningsuppdraget skall slutligen redovisas den 30juni 1999. De förslag som har lämnat rörande arkitektutbildningens längd och målbeskrivning i examensordningen i högskoleförordningen (1993:100, bil. 2) är frågor som det ankommer på regeringen att fatta beslut om. Dessa bereds i vanlig ordning inom . I övrigt ankommer det på de berörda lärosätena själva att vidta åtgärder med anledning av det som sägs i . Det gäller precis som nämner i sin fråga bl.a. visioner och mål, profilering, examinationsfrekvens, jämställdhetsaspekter och behovet av vidareutbildning för arkitekter. I handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) framhåller regeringen att utbildningen inom arkitektur och design visserligen håller en hög kvalitet men att det finns ett behov av att den breddas. Dessutom bör inslagen av design och formgivning öka inom ingenjörs- och ekonomutbildningarna. budgetproposition anslogs för samarbetsprojekt inom designområdet mellan konstnärliga och tekniska utbildningar och näringslivet. Samma belopp har anslagits även för budgetåren 1998 och 1999. De högskolor som erhåller medel för detta är , och . Projekten skall genomföras så att erfarenheterna långsiktigt tas till vara i högskolans verksamhet. De skall slutgiltigt redovisas efter . Nämnda utredningsuppdrag och projekt har alla anknytning till handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design. De goda idéerna i handlingsprogrammet är givetvis vägledande i beredningsarbetet av frågor som rör utbildning inom arkitektur, formgivning och design inom mitt ansvarsområde.
frs · GM12614 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta för att få till stånd en klarare tolkning av reglerna i studerandevillkoret. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag anser, i likhet med , att frågan är viktig. Det är därför den ingår bland de frågor som den arbetsgrupp fått, som tillsattes inom , för att se över tillämpningen av reglerna inom arbetslöshetsförsäkringen. I uppdraget ingår bl.a. att analysera i vilka fall den nuvarande utformningen av studerandevillkoret hindrar ungdomar ifrån att få ekonomiskt skydd enligt grundförsäkringen samt att föreslå de eventuella regeländringar som kan vara motiverade. Arbetsgruppen skall redovisa sitt uppdrag . I avvaktan på arbetsgruppens redovisning avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av fråga.
frs · GM12615 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att underlätta för familjeföretag att erhålla anställningsstöd för familjemedlemmar. åberopar (AMS) allmänna råd för tillämpningen av förordningen om anställningsstöd vari stadgas att företag som till större delen ägs av en familj inte bör erhålla anställningsstöd för den som är barn, make/maka eller syskon till ägarna. Syftet med anställningsstöd är att underlätta för personer som har svårigheter på arbetsmarknaden att få ett reguljärt arbete. Stödet är således inte att betrakta som ett företagsstöd. Tanken bakom AMS allmänna råd beträffande anställningsstöd till familjebolag är, liksom när det gäller arbetspraktik, lönebidrag och överlåtelse med hjälp av stöd till start av näringsverksamhet, att man inte med hjälp av skattemedel skall subventionera anställningar, praktik och överlåtelser som berör familjen och som ändå borde komma till stånd. AMS allmänna råd är inte tvingande utan endast rekommendationer till länsarbetsnämnderna. Arbetsförmedlingen/länsarbetsnämnden har alltså möjlighet att, när det gäller familjemedlemmar med mycket speciella svårigheter på arbetsmarknaden, avvika från de allmänna rådet och bevilja anställningsstöd trots att det är fråga om familjemedlemmar som skall anställas. Det allmänna rådet är således endast ett hjälpmedel i förmedlingsarbetet. Arbetsgivare som vill ha anställningsstöd för att anställa barn, make/maka eller syskon har sedan möjlighet att diskutera med förmedlingschefen eller länsarbetsnämnden om han/hon inte är nöjd med det svar den enskilde förmedlaren ger. Mot bakgrund av ovanstående finns således ingen anledning att vidta någon åtgärd.
frs · GM12616 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka initiativ regeringen har tagit eller är beredd att ta för att skall få del av medel ur och åberopar en kommissionsrapport angående taxfreebeslutet vari hänvisas till dessa när det gäller omstruktureringar inom berörda näringar. De medel som rapporten hänvisar till är strukturfondsmedlen generellt som på EU-nivå kommer att uppgå till i genomsnitt över programperioden. kommer att få del av dessa medel till samtliga förekommande typer av målområden. Fördelningen av medlen mellan de 15 medlemsländerna har varit en av huvudfrågorna vid förhandlingarna i ministerrådet om Agenda2000. Vid Europeiska rådets möte i träffades en slutlig överenskommelse som innebär att kommer att få en viss ökning av ramen inför nästa programperiod, främst till följd av ett mer än fördubblat mål1-område jämfört med nuvarande mål6. Frågan hur dessa medel skall användas inom kommer i huvudsak att bestämmas inom ramen för de programarbeten som skall dras i gång. Insatser till förmån för näringar som kan komma att beröras av taxfreebeslutet är då självfallet något som kan komma i fråga, t.ex. kompetensutveckling bland personalgrupper som riskerar att friställas. Eftersom detta programarbete skall bedrivas i ett brett partnerskap med god lokal och regional förankring förutsätter jag att sådana insatser övervägs i samband med planläggningen av åtgärderna, ifall problem av detta slag skulle uppträda. Regeringen skall dessutom godkänna samtliga program innan de överlämnas för slutligt ställningstagande av kommissionen. I ett speciellt fall har regeringen agerat redan nu och det gäller framtiden för färjetrafiken mellan och i Kvarken. Där har regeringen utfäst sig att, tillsammans med den finska regeringen, medverka till vissa övergångsvisa stödåtgärder.
frs · GM12617 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att bringa klarhet i vilket lands regler för punktskatter som skall tillämpas vid försäljning av beskattade varor ombord på färjor och flygplan i EU-intern trafik. Frågan är ställd mot bakgrund av att taxfreeförsäljningen inom EU upphör den 1juli 1999. synes mena att den bedömning av rättsläget som regeringen gör i proposition 1998/99:86 inte stämmer överens med kommissionens tolkning av vilka regler som gäller när en färja endast passerar ett medlemslands territorium utan att göra uppehåll där. Regeringen berör dock inte denna fråga särskilt i propositionen utan gör endast en mer allmän bedömning av rättsläget. Kommissionens tolkning är därför inte oförenlig med vad som uttalas i propositionen. Det är enligt min bedömning bra att kommissionen genom att redovisa sin tolkning av rättsläget försöker uppnå en enhetlig tillämpning av om försäljning av beskattade varor ombord på färjor och flygplan. Min uppfattning är också att den svenska lagstiftningen inte strider mot den tolkning av rättsläget som kommissionen gör.
frs · GM12618 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att bidra till att säkerställa det långsiktiga arbetet för att utveckla affärsverksamheten på den japanska småhusmarknaden. Först vill jag säga att jag tycker att de svenska trähusföretagens initiativ till samarbete för att ta sig in på den japanska marknaden är mycket positivt. Bakom alla exportframgångar ligger bra produkter, noggranna marknadsundersökningar, och en stark vilja att expandera. Jag är övertygad om att Trä-Gruppen Nippon uppfyller dessa förutsättningar. Dock måste alla projekt av den här typen i grunden finansieras av företagen själva. Staten kan, i vissa fall, ge ett kompletterande stöd, antingen finansiellt eller i form av rådgivning. Till hjälp för en internationell expansion finns främst , Industrifonden och . Dessa fattar självständigt sina beslut om eventuellt stöd till företag. Med detta vill jag säga att regeringen inte har möjlighet att stödja ett enskilt projekt som detta. Jag hänvisar i stället till privata finansiärer och de befintliga stödformerna som sker via de statligt finansierade organen som nämns ovan.
frs · GM12619 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när det kommer att bli möjligt att erhålla bidrag till restelektrifiering. Den 8april beslutade regeringen om de föreskrifter som skall gälla för stödet (SFS 1999:189). Föreskrifterna trädde i kraft den 1maj 1999. , som kommer att administrera stödet, kommer att skicka ut närmare information till länsstyrelser och övriga berörda. Eftersom medlen är begränsade kommer vissa prioriteringar att göras vid behandling av ansökningarna. Faktorer som skall beaktas är bl.a. fastighetens förutsättningar för fortsatt permanentboende på lång sikt och om flera fastigheter berörs av samma elektrifieringsåtgärd. För att möjliggöra en sådan prioritering avser att besluta samlat för ett flertal ansökningar . Ansökan om stöd skall lämnas till som skall utreda ärendet och därefter med eget yttrande överlämna det till för beslut. Detta innebär att det första beslutstillfället sannolikt kommer att infalla direkt .
frs · GM1262 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det vid finns en personalförsörjningsplan som säkerställer rekryteringen av nyutexaminerade polisaspiranter, exempelvis till i . oroas bl.a. över att åldersstrukturen inom polisen är sådan att ett flertal pensionsavgångar kan väntas och att personalförsörjningen därför skulle vara hotad, särskilt i glesbygdslänen. Det är viktigt att åldersstrukturen inom polisen är sådan att personalförsörjningen tryggas. Här krävs ett noggrant och långsiktigt planeringsarbete och en god framförhållning. Enligt uppgifter som jag har inhämtat arbetar med att ta fram en utförlig plan för att säkerställa den framtida personalförsörjningen inom polisväsendet. avtalsrörelse träffade och de fackliga företrädarna en principöverenskommelse om att successivt införa en möjlighet för poliser att gå i pension . Den ordningen förutsätter emellertid att erforderlig finansiering kan ordnas inom ramen för kommande lönerörelser och tidigast kan överenskommelsen få effekt. tar hänsyn till denna överenskommelse i sitt arbete med planen för den framtida personalförsörjningen inom polisväsendet. I sammanhanget bör också nämnas att de senaste årens frivilliga pensionsavgångar innebär att färre poliser än normalt kommer att avgå med ålderspension . Dessutom kommer omkring 2000 poliser att utbildas . Sammantaget kan jag inte finna annat än att personalförsörjningen inom polisen tillgodoses på ett tillfredsställande sätt. Avslutningsvis vill jag säga att jag håller med om att förhållandena i glesbygdslänen är speciella på grund av de stora geografiska avstånden där. Regeringen kommer också att uppdra åt att utreda hur den polisiära servicen i glesbygden skall säkerställas.
frs · GM12620 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att möjliggöra en rimlig bemanning vid samtliga internationella flygplatser. Inledningsvis vill jag betona att det är ansvar att avgöra hur resurserna skall fördelas mellan verksamheter och regioner. Beträffande resurser kan jag också upplysa om att det i den utvärdering som gjordes 1998 på begäran (SOU 1998:18) konstateras att tullen är effektivare i sin kontrollverksamhet efter EU-inträdet än man var före medlemskapet. Utredaren menar att tullen har tillräckliga resurser men att dessa kan användas på ett ännu effektivare sätt, bl.a. genom att antalet regioner reduceras. Som en följd av denna utredning genomgår en genomgripande organisatorisk förändring. Antalet tullregioner har reducerats från tolv till sex, och fr.o.m. den 1juli är avsikten att skall utgöra en sammanhållen myndighet. Den interna resursfördelningen har också förändrats. Fler personer kommer därigenom att arbeta inom gränskontrollen och färre inom administrationen. Då den nya organisationen har inrättats är det för tidigt att dra några definitiva slutsatser beträffande dess effekter. målsättning är dock att ytterligare öka rörligheten av kontrollpersonal, liksom att ha en tillräcklig bemanning vid de mindre flygplatserna för att uppnå en god servicenivå för passagerarna. har dock funnit att det generellt sett inte är effektivt att bemanna flygplatser vid varje ankomst av passagerare. I stället använder man sig av riskanalys för att därigenom utnyttja resurserna bättre. De effektivaste insatserna sker sedan särskild information erhållits beträffande en viss flight, t.ex. efter kontroll av passagerarlistor. Jag kan vidare meddela att har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med polisen utreda ett närmare samarbete mellan de två myndigheterna i fråga om gränskontroll (Ju98/1192). I uppdraget ingår bl.a. att utreda frågan om hur de mindre s.k. ICAP-flygplatserna skall bemannas så att man utnyttjar de gemensamma resurserna på bästa sätt. De berörda myndigheterna har därvid bl.a. förutskickat ett ramavtal för myndighetssamverkan vid gräns. När det gäller flygplatser existerar enligt uppgift från betydande skillnader, vilket medför behov av olika praktiska lösningar för att uppfylla de lokala kraven. Avslutningsvis kan jag upplysa om att det pågår en översyn inom vad gäller den fasta bemanningen av just flygplats i syfte att utnyttja resurserna mer effektivt. Hur internationella gemenskapsflygplatser skall bemannas är således föremål för en rad åtgärder, varför jag inte avser att göra något ytterligare i denna fråga.
frs · GM12621 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa rätt urval av skyddsvärda skogar. Regeringen har i ett regeringsbeslut den 5november 1998 uppdragit åt att bl.a. lämna förslag till organisation av arbetet för att säkra att de ökade budgetmedlen för skydd av värdefull skogsmark ger god natur- och kulturmiljövårdsnytta och gagnar friluftslivet. skall vidare lämna förslag till kriterier för urval av skyddsvärda naturskogsområden och bedöma det långsiktiga behovet av resurser för vård och förvaltning av skyddade områden. Regeringsuppdraget om förslag till organisation redovisades den 15mars och är nu under beredning i . Den del av uppdraget som omfattar förslag till kriterier skall redovisas senast den 30juni . () har granskat och länsstyrelsernas arbete med att skydda värdefulla naturområden i syfte att bevara den biologiska mångfalden. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten värdefull natur? (RRV 1998:62). I uppdraget till ingår också att uppmärksamma slutsatserna i RRV:s rapport. Vad gäller frågan om det är de mest värdefulla naturområdena som skyddas är RRV:s övergripande slutsats att myndigheterna inte har den organisation och de system som behövs för att välja ut de mest skyddsvärda områdena. RRV anser bl.a. att preciserade mål och kriterier för vad som är skyddsvärt saknas. Verket anser också att en förskjutning skett i rollfördelningen inom processen för områdesskydd från länsstyrelserna till . Företrädare för och några länsstyrelser har beretts tillfälle att granska underlagsmaterialet för rapporten och att redovisa till RRV om vilka åtgärder man vidtagit eller planerar att vidta med anledning av revisionsrapporten. har i sin redovisning den 5maj anfört bl.a. att flera av de frågeställningar som RRV belyst tagits upp i till regeringen den 15mars. Vad gäller skyddet av värdefulla skogar konstaterar att den tyngdpunktsförskjutning från nordliga skogar till sydliga skogar som RRV efterlyser redan är ett faktum. I slutrapporteringen av regeringsuppdraget den 30juni kommer frågan om kriterier för urval av skyddsvärda naturskogsområden att belysas. Detta uppdrag kommer att remissbehandlas. Mitt svar på fråga om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa rätt urval av skyddsvärda skogar är mot denna bakgrund att såväl nämnda uppdrag som RRV:s rapport kommer att ge regeringen ett underlag för ett ställningstagande i denna fråga.
frs · GM12622 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder jag kommer vidta för att undvika de regionala olikheter som finns i behandlingen av arbetslösa. refererar till uttalande i massmedierna av länsarbetsdirektören i som är orolig att en del arbetslösa kommer att bli utförsäkrade på grund av brist på resurser, medan företrädare för har en policy att hjälpa alla så att ingen blir utförsäkrad. ökar antalet sysselsatta snabbt. Sysselsättningen har ökat med 120000-130000 personer . Enligt AMS senaste prognos ökar sysselsättningen med 95000 personer , en sysselsättningstillväxt på 2,. Regeringen har därför gjort arbetsmarknadspolitiken mer tillväxtinriktad än under lågkonjunkturåren. Avsikten är att stödja uppgången, och därmed tillväxten, så att den blir så kraftig som möjligt. Regeringen har slopat det s.k. volymmålet och betonat vikten av att lediga platser snabbt tillsätts. Arbetsförmedlingarna ges därmed ökade möjligheter att köpa in yrkesutbildningar som motsvarar arbetsmarknadens behov. Härigenom kan arbetslösa lättare hitta arbete och flaskhalsar undvikas. Konjunkturuppgången måste också fullt ut nyttjas för att hjälpa dem som har särskilt svårt att få ett arbete och som varit utan arbete . I den gruppen finns bl.a. äldre, invandrare och funktionshindrade. Regeringen har satt tydliga mål för att antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna skall minska relativt kraftigt . Att regeringen genom arbetsmarknadspolitiken verkar för ökad tillväxt betyder inte att regeringen accepterar att antalet utförsäkrade ökar. Det är fortfarande en central uppgift för arbetsmarknadspolitiken att se till att de arbetslösa har en sådan utbildning och arbetslivserfarenhet att de kan konkurrera om de lediga jobb som finns. Det sker genom ett effektivt utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Den förändring som skett av arbetsmarknadspolitiken är en återgång till klassisk arbetsmarknadspolitik, nämligen att främja tillväxten utan att inflationen tar fart via en effektiv arbetsmarknadsutbildning som stora insatser görs för dem som har särskilt svårt att få ett nytt arbete. I en uppåtgående konjunktur är det särskilt viktigt att arbetslöshetsförsäkringens regler med höga krav på omställning tillämpas. Skulle vi däremot se en ökad utförsäkring på grund av brist på arbetsmarknadspolitiska medel så är det oacceptabelt. Det är naturligtvis lika oacceptabelt i som i . Jag avser att noga följa utvecklingen i denna fråga. När det gäller regionala olikheter - särskilt vad gäller tillämpningen av vad som skall anses vara ett lämpligt arbete, krav på pendling, byte av bostadsort och byte av yrkesområde m.m. - har tillsatt en arbetsgrupp som skall se över bl.a. den frågan. Det uppdraget skall redovisas senast den 15september 1999.
frs · GM12623 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att lösa chefsfrågan för (). Jag vill inledningsvis instämma i vad säger om att EKN:s verksamhet är viktig för många svenska företag. EKN har till uppgift att genom att utfärda garantier främja svensk export. För garantin erläggs en premie vars storlek beror på risken. Garantierna skyddar företagen mot vissa förlustrisker i samband med exportaffärer och investeringar. EKN:s verksamhet är särskilt viktig för stora och kreditfinansierade affärer med lite mer riskfyllda länder. Jag vill understryka att EKN inte varit chefslöst sedan avgick . EKN:s ställföreträdande chef är tjänsteförrättande chef och har alltså tills vidare trätt in i generaldirektörens ställe. har lång erfarenhet av EKN och har som ställföreträdande chef varit van att i olika sammanhang ersätta generaldirektören. EKN har också en aktiv och duglig styrelse. Jag känner mig därför övertygad om att EKN är i goda händer och att verksamheten som vanligt bedrivs på ett effektivt och kompetent sätt. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag anser det viktigt att en ny generaldirektör för utses. Frågan bereds aktivt och jag hoppas att vi relativt snart skall ha löst frågan på ett för EKN och dess kunder tillfredsställande sätt.
frs · GM12625 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka planer det finns avseende ändrade skatteregler för personalköp av datorer. Bestämmelserna om skattefrihet för förmånen av att i vissa fall använda arbetsgivarens datorutrustning för privat bruk infördes den 1januari 1998. Syftet var att underlätta för arbetsgivare att introducera datorer på arbetsplatserna. Jag har inga planer på att föreslå några förändringar i dessa bestämmelser.
frs · GM12627 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag ämnar göra för att förstärka resurserna för forskning och forskarutbildning vid de tre högskolorna i . De permanenta forskningsresurserna vid landets mindre och medelstora högskolor har byggts ut kraftigt under den föregående mandatperioden. 1995/96 uppgick dessa resurser till ca . Totalt expanderade forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna med ca under förra mandatperioden. Det betyder att dessa högskolor förfogar över samlade permanenta forskningsresurser om ca . Dessa resurser disponeras fritt av respektive högskola för att kunna utveckla forskningen under eget ansvar och fördela medlen med beaktande av sedvanliga kvalitetskriterier. Vid fördelningen av forskningsmedlen togs hänsyn till forskningens och grundutbildningens omfattning samt till antalet disputerade lärare. Utbyggnaden av forskningsresurserna var också ett led i att stärka kvaliteten i grundutbildningen samt att öka kontakterna med det regionala näringslivet. Därtill kommer att flera av dessa högskolor även erhåller betydande bidrag från framför allt forskningsstiftelserna. Högskolorna i har också under föregående mandatperiod erhållit kraftigt ökade forskningsresurser. disponerar dessa högskolor totalt i samlade forskningsanslag. Vad gäller forskningsresurser har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen aviserat en ökning med . Dessa resurser kommer framför allt att användas för att förstärka de tre nya universiteten i , och . Jag vill i detta sammanhang framhålla att också har beslutat att bygga ut den grundläggande högskoleutbildningen med resurser för totalt 68000 nya permanenta platser . Utbyggnaden har koncentrerats till de mindre och medelstora högskolorna och med en tyngdpunkt mot de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Högskolorna i har erhållit ett tillskot om totalt 5900 platser .