ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11111 · 1998-01-01 00:00:00 — I har vi stött och blött frågan om trafikinvesteringar . Den s.k. "Göken" riskerar att bli ett projekt som tränger ut andra ungar ur boet på grund av sin oklara finansiering. Även om förslaget har omarbetats en del kvarstår fortfarande många frågetecken. Finansieringen på ca är osäker. En utredning skall komma fram till hur projektet skall finansieras. Det känns otryggt att gå in i en uppgörelse under sådana premisser. Man kan också se tydliga övervältringar från staten till kommunerna. Flera av projekten är egentligen rena statliga angelägenheter, bl.a. Mölndalsdelarna. Vi vet av erfarenhet att infrastrukturprojekt har en tendens att fördyras från kalkyl till fullbordat faktum. Detta plus ett antal miljöpolitiska frågetecken gör att många känner sig mycket tveksamma till nuvarande förslag. Kommunikationsministern har tidigare villkorat löftet om förtidsbetalning till att beslutet skall grundas på en bred majoritet i . Som det nu har utvecklat sig är det minsta möjliga majoritet utan blocköverskridande i flera kommuner, ett par rösters övervikt i och . kommun har sagt nej. Den av ministern efterfrågade breda majoriteten har inte infunnit sig. Mot bakgrund av detta vill jag rikta följande fråga till kommunikationsminister : Avser ministern att driva "Göken" vidare trots att den efterfrågade breda majoriteten inte finns?
fr · GL11112 · 1998-01-01 00:00:00 — Många äldre upplever att deras möjligheter att påverka sin vård och omsorgssituation är mycket begränsade. I många kommuner får exempelvis inte den enskilde bestämma eller påverka vilka uppgifter som skall göra under de hemtjänsttimmar som blivit tilldelade. Detta är egendomligt eftersom alla människor är olika och har olika önskemål för att uppnå god livskvalitet. Att kunna påverka vore också självklart med tanke på att den enskilde själv betalar för sin hemtjänst. Många äldre saknar närstående som kan hjälpa till med hushållsgöromål som inte hemtjänstpersonalen får utföra exempelvis fönsterputsning, bullbak etc. Det är tyvärr också nästintill omöjligt att köpa hushållstjänster på grund av kostnaderna. Därför är situationen för många gamla ohållbar. När det gäller boendet så har den äldre inte heller möjlighet att påverka i någon högre grad. Beslutet fattas vanligtvis av någon tjänsteman. Hänsyn tas oftast inte till den enskildes önskemål utan bedömningen sker efter andra kriterier. För oss kristdemokrater är det en huvudfråga att den enskilde ska stå i centrum inför varje beslut. Det handlar om respekt och människovärde. Det handlar om att utforma organisationen efter människans behov och inte tvärtom. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser socialministern vidta åtgärder för att ge de gamla mer möjligheter att påverka sin vård och omsorg?
fr · GL11113 · 1998-01-01 00:00:00 — Mikroelektronikindustrin är den snabbast växande tillverkningsindustrin med en tillväxttakt på . och dominerar av tillverkningen, men även , och har egna stora halvledarföretag. I finns 0,av tillverkningen i små nischföretag. har chansen att få en halvledarindustri av betydelse förlagd i , sedan kommun på ett mycket förtjänstfullt sätt etablerat en kontakt med det amerikanska företaget . Efter stora ansträngningar så är frågan förankrad på regeringsnivå och förhandlingar pågår. En halvledarfabrik med volymproduktion, kostar att bygga och ger jobb till ca 1000 personer. Vid Atmels etablering i , så gick den franska staten in med ett betydande ekonomiskt stöd för att få fabriken till landet. Vad erbjuder i förhandlingarna är inte känt, men troligtvis handlar det mindre om pengar och mer om utbildningsinsatser m.m. I sprack förhandlingarna med Atmel på grund av att regeringen av principiella skäl inte ville anslå extra ordinära medel för en etablering av en halvledarfabrik, trots att stödmöjligheterna fanns i med EU. Regeringen har inte tagit del av det norska exemplet, vilket är anmärkningsvärt. En halvledarfabrik för datachipstillverkning i ger oss en ny teknikbransch, minst 1000 nya jobb och en mängd kringeffekter. Min fråga till ministern blir då följande: Är ministern beredd att se till att det ekonomiska stödet blir tillräckligt för att kunna etablera en halvledarindustri i ?
fr · GL11114 · 1998-01-01 00:00:00 — I betänkandet AU13, En allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring beslutade om en tillfällig avgångsersättning för arbetslösa som har fyllt men inte och som gäller mellan den 1juli och den 31december 1997. Det har kommit till min kännedom att arbetslösa som fyller inte omfattas av denna övergångsregel enligt bl.a. Handelsanställdas arbetslöshetskassa. De hävdar att detta inte gäller de som fyller . De rekommenderar dessa arbetslösa att de skall söka ALU innan pensionen. Enligt beslut den 28maj 1997 sägs att "ersättningen ska betalas ut till dess att personerna fyller eller börjar uppbära hel förtidspension eller återgår i arbete". Av detta framgår inte att personer innan de fyller skall vara tvungna att ta ALU för att inte bli utförsäkrade före pension. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att beslut skall gälla?
fr · GL11115 · 1998-01-01 00:00:00 — 1995 genomfördes en psykiatrireform, den s.k. psykädelreformen, där utgångspunkten var att öka och förtydliga primärkommunernas ansvar vad det gäller boende, boendestöd och sysselsättning. I och med reformens genomförande ansvarar primärkommunerna även för planering och samordning av de sociala insatser som riktas till psykiskt funktionshindrade. Den inledande uppgiften som reformen ålade primärkommunerna var att inventera behoven och definiera målgruppen. Vidare var syftet att primärkommuner och landsting gemensamt skulle finna former för samverkan i avsikt att skapa en obruten vårdkedja, att etablera en helhetssyn på samhällets insatser till förmån för psykiskt funktionshindrade och dess anhöriga. I samband med reformen överfördes till landets kommuner för att stimulera genomförandet. Enligt uppgifter tillgängliga har två tredjedelar av landets kommuner ännu inte påbörjat arbetet med den inledande fasen. Jag vill fråga socialministern vad hon gör eller ämnar göra för att öka takten vad det gäller psykiatrireformens genomförande ute i kommunerna.
fr · GL11116 · 1998-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att ändra föreskrifterna i skogsvårdslagen. Enligt 11§ i skogsvårdslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer, föreskriva att högst en viss andel av en brukningsenhets skogsmarksareal får avverkas . Bestämmelsen gäller större skogsinnehav. För övriga skogsinnehav får föreskrifterna innebära att avverkning inte får ske i sådan utsträckning att mer än hälften av brukningsenhetens skogsareal kommer att bestå av kalmark och yngre skog. Enligt 12§ skogsvårdslagen gällde de senare bestämmelserna endast brukningsenheter större än 100ha. Den av regeringen i budgetpropositionen aviserade ändringen gällde en halvering av denna ransoneringsgräns till 50ha. Förändringen ansågs inte kräva lagändring. Regeringen har beslutat om ändring av ransoneringsgränsen och de nya föreskrifterna gäller från den 15november 1997. Ett generellt fel som regering och riksdag gör alltför ofta vid lag- och regeländring, är att inte besluta om övergångsbestämmelser. Så även i detta fall. För de skogsägare som kanske redan för ett eller sålde avverkningsrätten inom ett skogsinnehav som omfattas av regeringsbeslutet, men som ännu inte avverkats, är situationen nu allvarlig. Jag undrar om ministern kommer att ta initiativ till övergångsregler för dem som sålt avverkningsrätter före den 15november 1997?
fr · GL11117 · 1998-01-01 00:00:00 — Av rapporter framtagna av Arbetsgruppen framgår att olyckorna på nuvarande E6 mellan Torp och fylkesgränsen till kostar samhället . Andra beräkningar visar att näringslivet skulle spara ca om det hade funnits en sammanhängande motorväg från till . nödvändiga utbyggnad till motorvägsstandard har dragits i långbänk alltför länge med mänskligt lidande och med nackdelar för näringslivet till följd. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra vägstandarden på mellan och ?
fr · GL11118 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade att en ny anställningsform, överenskommen visstidsanställning, skulle införas. Den innebär att ett företag tillfälligt kan anställa högst fem personer. Den nya lagen, menade regeringen, skulle bl.a. medföra fler nyanställningar. Lagen var ett steg i rätt riktning om än otillräcklig för att minska arbetslösheten. Fackets motstånd mot förändringen av lagen var kompakt. Motståndet har målarna manifesterat tydligt genom att ta upp lagen i . Denna nämnd har slagit fast att anställningsformen bryter mot kollektivavtalet. Följaktligen kan inte någon inom denna bransch anställas på överenskommen visstidsanställning. Regeringens uppfattning att lagen skulle underlätta nyanställningar och öka flexibiliteten för företagen kommer åtminstone inte vad gäller målare att ske. Risk finns också för att förbudet sprider sig till andra . Regeringens alltför små förändringar i arbetsrätten riskerar att bli ett nytt betydande bakslag för regeringen och för de arbetslösa. Man kan också ställa sig frågan: Vem styr - regeringen eller facket? Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhindra att fackliga avtal sätter beslut ur spel?
fr · GL11119 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid torsdagens frågestund ställde jag följande frågor till statsrådet . Vad ämnar regeringen göra för att vi skall få behålla & forskning i ? Ämnar regeringen dessutom att tillsätta en styrelseledamot i företaget eftersom staten har ett direkt ägaransvar med ett aktieägande av ? Statsrådet svarade bl.a. att det är näringsministern som har att följa dessa frågor och han påstod att näringsministern lägger ned ett stort arbete på detta. Jag frågar nu näringsministern vad detta arbete innebär och upprepar mina frågor från frågestunden. Jag anser att det är av yttersta vikt att regeringen tillsammans med andra arbetar mycket aktivt i syfte att få behålla den viktiga spjutspetsteknologi som läkemedelsteknisk forskning bygger på. Det handlar inte bara om att behålla arbetstillfällen, det handlar om att bevara och därmed även kunna utveckla den kunskap och kompetens som finns i . För att på ett positivt sätt kunna möta framtiden inom detta område måste vi ha en forskning som är direkt knuten till läkemedelsindustrin. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidtaga för att staten skall utnyttja sitt ägarinflytande i i syfte att säkerställa att företagets forskningsverksamhet i bibehålls i nuvarande omfattning?
fr · GL1112 · 1998-01-01 00:00:00 — är det många som frågar sig vad som kommer att hända med bostadskostnaderna. Det handlar om hyresgäster, bostadsrättsinnehavare, egnahemsägare, fastighetsägare, byggare och byggnadsarbetare. Osäkerheten är stor, och regeringens handlingskraft liten. avlämnade den bostadspolitiska utredningen sitt betänkande. har den inte lett till proposition. Gång efter annan har inrikesministern i medier sagt att en proposition skall komma . När nu öppnats aviserar dock inte regeringen att en proposition kommer . I budgetpropositionen ges heller inga svar. Vad skall hända med fastighetsskatten? Vad görs för att lindra effekterna för krisårgångarna? Skall bostadsbidragen ses över? Finns det några planer på att förbättra bostadsrättens pantvärde? Frågorna är många och många väntar på besked. Regeringens tystnad innebär att bostadsbyggandet står och stampar. Mot bakgrund av detta vill jag fråga inrikesministern när han avser presentera den utlovade bostadspolitiska propositionen för riksdag.
fr · GL11120 · 1998-01-01 00:00:00 — Bidrag har utlovats av kostnaderna för konvertering från direktverkande till vattenburen el för projekt som påbörjats efter . Först långt efter detta datum fastställde en regel enligt vilken bidrag bara utgår om huvudsäkringen sänks med minst fyra ampere, vilket inte är möjligt för dem som redan bara har . Enligt uppgift leder denna regel till att en tredjedel av småhusen inte kan påräkna något bidrag. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att personer som konverterat till vattenburen elvärme i tron att de skulle få bidrag hålls skadeslösa?
fr · GL11121 · 1998-01-01 00:00:00 — Som ett led i den s.k. omställningen av energisystemet, framtvingad av den förtida kärnkraftsavvecklingen, har regeringen utlovat olika former av bidrag för minskad elanvändning i hushållen. Bl.a. har regeringen enligt preliminära uppgifter till anslagit till effektsäkande utrustning och kompletterande värmeanläggning, "kaminbidrag", med högst per småhus. Enligt uppgift har intresset för detta bidrag blivit så stort att anslaget inte på långa vägar kommer att räcka till alla de nyinstallationer som har gjorts . Det uppges att länsstyrelserna, bl.a. i , kommer att tvingas lotta ut bidragen bland de sökande. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att utlovade bidrag ges till alla som uppfyller kaminbidragsvillkoren på ett rättvist sätt?
fr · GL11122 · 1998-01-01 00:00:00 — , vd för och tidigare statssekreterare hos näringsministern, uttalade i den 6november att han anser att metoden med djupförvar av kärnavfall inte är en lösning på avfallsproblematiken. säger att man inte skall se djupförvaret som en slutförvaring utan som en mellanlagringsmetod. Detta överensstämmer ej med den tidigare information som lämnats av SKB inför lokalisering av kommuner för s.k. förstudier. Min fråga till statsrådet är följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av att SKB lämnat felaktig information till de kommuner som är eller varit aktuella för förstudier?
fr · GL11123 · 1998-01-01 00:00:00 — I går avslöjades att fyra butiker i i ovetskap har sålt över ett ton bestrålad kyckling till konsumenter. i är upprörd över att inte ha fått information om att kycklingfiléerna var bestrålade med joniserad strålning, vilket är förbjudet enligt livsmedelslagen. Butikerna som importören levererade livsmedelsvarorna till visste givetvis inte heller att kycklingen var bestrålad och konsumenterna var än mer ovetande. Min fråga är: Avser ministern agera så att kontrollen av kött som importeras till ökar så att konsumenterna vet vad de köper?
fr · GL11124 · 1998-01-01 00:00:00 — Till min glädje har det framgått att socialdemokraterna i utbildningsutskottet backat när det gäller besparingen på utlandsstudenter. Det är mycket bra att problemet blivit löst genom att utskottet tillskjuter de medel som behövs för att studenter även 1998 skall kunna studera utomlands. Av det som stått i medierna framgår det emellertid inte om socialdemokraterna även backat när det gäller målsättningen om en dryg halvering av antalet svenska studenter som studerar utomlands . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser regeringen förändra sin målsättning om en dryg halvering av antalet utlandsstudenter ?
fr · GL11125 · 1998-01-01 00:00:00 — i har en lång tradition i att ge avancerade vidareutbildningar med tonvikt på vidareutbildning och fortbildning som vilar på de rödakorsprinciper som genomsyrar alla utbildningar vid skolan. Ett sådant exempel är Kurs i Transkulturell omvårdnad och internationell hälso- och sjukvård upp till 60 poäng. Kurserna ges som fristående kurser. Det har visat sig att de som läser fristående kurser inte är berättigade till studiestöd. Orsaken är att de enskilda sjuksköterskeskolorna i saknas i förordningen som anordnare av fristående kurser. Detta förhållande har genom förändringar i rapporteringsrutinerna nu upptäckts som en följd av att de tidigare kommunala sjuksköterskeskolorna överförs till statlig huvudman. Effekten är att Röda korsets studenter som just nu läser ämnet ovan 21-60 poäng inte får studiestöd och därmed har svårt att fullfölja sin vidareutbildning. Samma problem har troligen även de andra två fristående vårdhögskolorna i . Ämnar utbildningsministern ta initiativ till att fristående kurser vid de enskilda sjuksköterskeskolorna i blir införda i förordningen om studiestöd?
fr · GL11126 · 1998-01-01 00:00:00 — Hundratals hyresrätter köps och säljs i . Detta trots att en majoritet av befolkningen anser att bostaden inte är en handelsvara vilken som helst. De flesta unga människor har varken pengar eller kontakter som gör det möjligt att delta i denna handel. Majoriteten av de bostadssökande såväl i som i övriga landet föredrar en rättvis förmedling av tillgängliga bostäder. som bostadsbristen för ungdomsgruppen ökar lavinartat i våra större städer och kring utbildningsorterna pågår alltså en oreglerad handel på en marknad som inte är öppen för alla. Enligt 65§ i hyreslagen får inte en fastighetsägare ta betalt för upplåtelse eller överlåtelse av en hyresrätt. Det kan leda till böter eller fängelse . Enligt tolkningar av lagen och dess förarbeten gäller dock inte denna paragraf för handel med hyresrätter fastighetsägare emellan. Avser justitieministern vidta några åtgärder för att bostadsanvisningen skall kunna skötas på ett rättvist sätt?
fr · GL11127 · 1998-01-01 00:00:00 — har antagit en nollvision för trafiken. Ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Självfallet har en ambition i den riktningen förelegat tidigare - men det är ju när på detta vis sätter tyngd bakom orden som kraftfulla handlingsprogram blir möjliga. Ännu mer upprörande är att många - fullständigt i onödan - dödas eller skadas till följd av kriminaliteten. En nollvision, innebärande att ingen skall dödas eller skadas allvarligt av kriminella handlingar - fastställd av - skulle vara en minst lika angelägen och viktig markering och en betydelsefull grund för ett kraftfullt handlingsprogram. Min fråga är: Har justitieministern för avsikt att förelägga förslag om en nollvision för kriminaliteten?
fr · GL11128 · 1998-01-01 00:00:00 — Den 29maj 1997 beslutade regeringen att förlänga tillståndet för att nyanlägga ett naturgaseldat kraftvärmeverk i . Miljöminister skrev själv under regeringsbeslutet. Tillståndet gäller nu t.o.m. . Detta kan komma att innebära ett utsläpp av koldioxid vilket spär på växthuseffekten. Detta är något som står i strid med uttalade mål av klimatpolitiken. I frågestunden den 6november 1997 förnekar detta regeringsbeslut. I kammare meddelar hon de folkvalda att ärendet är under beredning i . Därför vägrade hon att uttala sig om detta konkreta fall. Jag kan se två alternativa förklaringar till det inträffade. Antingen har miljöministern inte kännedom om sitt eget beslut eller så har hon medvetet vilselett parlamentet. Vilken förklaringen än är blir slutsatsen bekymmersam. Som av svenska folket vald riksdagsledamot finner jag det minst sagt anmärkningsvärt att ett statsråd i på detta flagranta sätt vilseleder riksdag. Jag vill därför ställa följande fråga till statsminister : På vilket sätt tänker statsministern agera för att ministrarna i regeringen inte skall vilseleda ledamöter?
fr · GL11129 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är så gott som omöjligt att komma fram på Statens invandrarverks telefon. Jag har ringt upprepade gånger och det tutar upptaget . Om man ringer före eller efter telefontiden får man höra ett inspelat meddelande som säger att just nu behandlar ansökningar som man fick . Det är irriterande att verkets service är så bristfällig naturligtvis, men det kan också vara direkt ödesdigert då det kan finnas anledning att redovisa information av akut art, så att t.ex. anknytningsärenden kan snabbas på, till handläggare som arbetar med ärenden. Det är också naturligtvis fruktansvärt att (om SIV:s inspelade telefonmeddelande är korrekt) handläggningstiderna är så långa som för t.ex. anknytningsärenden. Min fråga till invandrarministern är: Hur avser ministern agera för att SIV:s handläggningstider, service och tillgänglighet kan snabbas upp och förbättras?
fr · GL1113 · 1998-01-01 00:00:00 — lever 12000 barn i familjehem. Många av dessa är långtidsplacerade och lever i ständig ovisshet om sin framtid. Deras behov och rättigheter skyddas inte tillräckligt av dagens lagstiftning och praxis. Vi vet att barn har ett stort behov av att leva i en stabil tillvaro med en permanent familj, detta pekar också på. Trots detta görs ingenting för att förbättra dessa barns situation. Familjehemsvård och omhändertaganden har utretts och debatterats gång på gång utan att verkligheten ändrats mycket för just gruppen långtidsplacerade barn. Olika möjligheter som t.ex. vårdnadsöverflyttning, s.k. öppen adoption och gemensam vårdnad har förts fram som tänkbara alternativ. På vilket sätt avser socialministern agera för att förbättra villkoren för de långtidsplacerade fosterbarnen?
fr · GL11130 · 1998-01-01 00:00:00 — har allmänheten nåtts av allvarliga signaler om brister i Försvarsmaktens IT-verksamhet. och Statskontoret har slagit larm. Det gäller bl.a. förseningar och fördyringar för datorsystemet och allvarliga brister i förberedelser inför 2000-skiftet. De ekonomiska konsekvenserna av och millenniumskiftet är, såvitt jag kan bedöma, stora och förskräckande nog okända. Jag vet att Försvarsdepartementet genom ett antal frågor till Försvarsmakten har försökt nå klarhet när det gäller omfattningen av dessa problem. Min fråga till försvarsministern är: Avser försvarsministern att ytterligare agera för att försäkra sig om att Försvarsdepartementet har tillfredsställande grepp om de ekonomiska konsekvenser som problemen med och 2000-omställningen medför?
fr · GL11131 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt medieuppgifter hölls den 10november 1997 ett möte på , där man bestämde sig för att definitivt slopa planerna på bilavgifter i storstäderna. Detta skulle innebära att staten inte skulle ta sitt ansvar för att förverkliga de trafikpolitiska principer som fastställt. Eftersom vägtrafiken orsakar betydligt mer miljöskador och trängsel i storstäderna än på landsbygden måste det vara statens uppgift att se till att olika stora skatter påläggs trafiken i storstäderna och på landsbygden för att vi skall få ett effektivt resmönster och färdmedelsval. Jag vill därför ställa följande fråga till kommunikationsministern: Avser regeringen avskriva den kloka tanken att biltrafiken skall täcka sina externa kostnader, dvs. kostnader för miljöskador, trängsel och trafikolyckor?
fr · GL11132 · 1998-01-01 00:00:00 — Fornlämningsområdet på är unikt. På svenskt område saknar platsen motstycke. Till vetenskapens förfogande står ett enastående arkiv med nycklar till vår förhistoria. är inte bara en svensk angelägenhet, omvärldens ögon vilar också på platsen, vilket 1993 manifesterades i dess upptagande på . Ön besöktes av 67000 personer och av 93000 personer. Det är givetvis glädjande att intresset är så stort, men uppstår en konfliktsituation med skyldigheten att bevara fornlämningslandskapet. Ett för högt publiktryck medför ett oacceptabelt slitage som hotar att helt förstöra öns unika karaktär. Därför är det av yttersta vikt att se till att antalet besökare inte överstiger toleransnivå. Alltfler besöksgrupper har med sig egna guider, ofta mindre kunniga om vilken hänsyn som måste tas vid besök av fornlämningar. Detta riskerar att öka slitaget mer än vad annars skulle ske. Markvård och skötsel av fornlämningsområdet har eftersatts. Enligt skötselplanen är det meningen att tiotalet personer skall vara engagerade i markvård och underhåll. är det en och en halv. Den reducerade arbetsstyrkan klarar inte att fullgöra sina uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kulturminister : Vad avser regeringen göra för att inte skall bli vanskött?