ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11360 · 1998-01-01 00:00:00 — Alltför ofta försöker skolan hantera våld internt, men det sänder fel signaler. Det får inte finnas skilda rättssystem i samhället. Misshandel och olaga hot är just misshandel och olaga hot också när det äger rum i skolan. Våld skall alltid polisanmälas. Detta bör tydliggöras genom en ändring av skollagen. Enskilda skolor och lärare skall inte tvingas till svåra och ibland kontroversiella principiella avgöranden, som t.ex. om våld skall polisanmälas. Skolorna hamnar då i en mycket svår situation. Rektorer vet att om de gör en polisanmälan riktas mediernas ljus på skolan och man riskerar kritik. Å andra sidan vet man också att om man inte gör en polisanmälan kan man kritiseras för undfallenhet. Det politiska ledarskapet har varit bristfälligt, är synen på polisanmälan av våld i skolan. Det är orimligt att politiker duckar och överlåter svåra principiella avgöranden till enskilda lärare och rektorer. Det är ett politiskt ansvar att lägga fast grundläggande regler för skolans verksamhet. Skolministern har tidigare avvisat tanken på att införa anmälningsplikt för våld i skolan. sade hon dock följande: "Det är rätt att polisanmäla brott som sker i skolorna. Brott och kriminalitet som förekommer i skolan skall behandlas på samma sätt som i övriga samhället." Det är bra att skolministern äntligen börjar ge tydliga signaler i frågan. Enbart ord räcker dock inte. En anmälningsplikt för våld bör införas i skollagen. Är skolministern nu beredd att införa anmälningsplikt för våld i skolan?
fr · GL11361 · 1998-01-01 00:00:00 — Ungdomsvåld på gator och torg hänger samman med mobbning. I "Blunda inte för mobbningen" hänvisar till en undersökning gjord i , som visar att de som mobbar andra är överrepresenterade i våld . Det finns också andra uppgifter om att de som mobbar andra senare i livet är överrepresenterade i annan kriminalitet. Polisen menar att mobbning är ett första tecken på att en person håller på att komma på glid. Man bedömer att risken för kriminalitet och drogmissbruk är "betydligt förhöjd" för dem som mobbar andra i skolan. Det finns påfallande kunskapsbrist i skolan om vilka beteenden som är brottsliga, enligt polisen. Dessutom tenderar mobbning att urarta om den tillåts fortgå. Det som börjar med gliringar kan sluta med våld och misshandel. Det är därför nödvändigt för den som drabbas att skolan verkligen griper in , men det är viktigt också för mobbaren. Det är i skolan som samhället tidigast kan sätta gränser när någon ger sig på andra. Undfallenhet eller passivitet ger problem både . är det viktigt att understryka att det också är som samhället kan hjälpa ungdomar som hamnat på glid rätt igen. Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att främja skolans samarbete med polis och socialtjänst, för att man skall kunna hjälpa unga människor på glid rätt igen?
fr · GL11362 · 1998-01-01 00:00:00 — Hela skolans personal måste engageras i arbetet med att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. En förutsättning för att detta skall fungera är god kunskap om problemen. Även om tecken på att något är fel ofta finns i en grupp, kan det vara svårt att se igenom fasaden. Den som drabbas kanske inte vill säga som det är, av rädsla för att anklagas vara en svikare. Många lärare är frustrerade över hur svårt det kan vara att upptäcka och komma till rätta med mobbning och utfrysning. menar att utbildning om mobbning måste införas i lärarutbildningen. har sagt att lärarstuderande ger låga värden i utvärderingarna för utbildningens kvalitet beträffande bl.a. mobbning. Ämnet ingår inte heller i tillräcklig grad i fortbildningen. Detta är sannolikt ett skäl till att många lärare tycker det är svårt att upptäcka mobbning. I en undersökning av menade av de lärare som svarade att de ville utveckla sin kompetens i arbetet med barn på det elevsociala området. har uppgett till BO att rektorerna inte har tillräcklig kunskap om hur arbetet mot mobbning skall gå till i konkreta fall. Detsamma gäller för det förebyggande arbetet. Det är fel att göra skolans svårigheter att komma till rätta med våld och mobbning till enbart en resursfråga. Det är nödvändigt att utveckla skolans ledning och medarbetarnas kunskaper om problemen. Vad avser skolministern göra för att utveckla skolpersonalens kunskap om hur mobbning förebyggs, upptäcks och bemöts?
fr · GL11363 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt en undersökning från säger av eleverna i årskurs 4 att de utsattes för mobbning under föregående läsår. av de tillfrågade barnen säger att de blev mobbade en eller . Så mycket som en tredjedel av denna mobbning upptäcktes inte av skolans lärare. av barnen menar att de blir mobbade minst en gång . I de fallen är det en fjärdedel av mobbningen som inte upptäcks av lärarna. Av undersökning framgår att av kommunerna inte undersökt hur vanligt förekommande mobbning är i de lokala skolorna. Så stor andel som av skolorna har heller inte undersökt hur vanligt förekommande mobbning är. sagt alla som har undersökt saken, har dock funnit att mobbning förekommer. Förekomsten av mobbning måste löpande undersökas av landets kommuner och skolor. Om man inte vet hur vanligt mobbning är och hur den tar sig uttryck, är det omöjligt att bemöta den på rätt sätt. Men inte bara förekomsten av mobbning bör mätas. Det är lika viktigt att det löpande utvärderas om skolans insatser mot mobbning verkligen ger resultat och om den förda politiken är effektiv. Det gäller både att begränsa omfattningen av mobbning och att se till att den inte förgrovas. De nya siffrorna från visar att de ansträngningar som gjorts inte varit tillräckligt effektiva. Mobbningen förefaller vara relativt i omfattning. Vilka nya åtgärder för att tillse att landets skolor förebygger, upptäcker och stoppar mobbning avser skolministern att vidta?
fr · GL11364 · 1998-01-01 00:00:00 — beslutade att amalgam skulle ha avvecklats till 1997. Trots det har användningen av amalgam ökat i från till . Stick i stäv med vad folkhälsan kräver. Detta hävdar man beror på den ekonomiska situationen. när man avslog förbud mot amalgam, hävdade att en avveckling av amalgam skulle leda till dyrare tandvård för både staten och patienterna - en del skulle tvingas att låta dra ut tänderna i stället för att laga dem, påstod man. Dessutom skulle ett förbud mot amalgam strida mot , vara s.k. handelshinder. , , skrev i sitt remissvar att ett amalgamstopp "innebär att kostnaderna för tandvård ökar, både för patienterna och för staten och att andra typer av fyllningar är mycket dyrare och kompositfyllning har inte samma hållbarhet som amalgam." Det är ingen aktivitet i frågan om avveckling av amalgam längre, intresset verkar avklingande, sade , professor i odontologisk teknologi vid . Alla som har besvär av amalgam avfärdar han som "egendiagnoser". har man landat där mot bättre vetande. Folket tvingas mot sin vilja använda ett material som är konstaterat giftigt. Det är ett ohälsoproblem av stora mått. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att amalgamet skall kunna avvecklas i enlighet med proposition 1993/94:163?
fr · GL11365 · 1998-01-01 00:00:00 — fick vid EU-medlemskapet undantag för sitt förbud mot antibiotika i foder. Undantaget går ut den 31december 1998 och ännu har inga tecken på att EU kommer anpassa sina regler efter de svenska synts. Tvärtom yttrade kommissionen, på en fråga av Per , att så snart lägger fram en vetenskaplig motivering för de svenska reglerna kommer man att behandla ärendet. Vidare anför kommissionen att "genom att dröja med att precisera sitt krav på förbud riskerar att kommissionen inte kommer att kunna fatta beslut ". att måste anpassa sin lagstiftning till EU:s. Det är naturligtvis av största vikt att seriöst lägger fram de vetenskapliga rapporter kommissionen säger sig behöva. Min fråga till jordbruksministern är därför: Hur avser ministern driva ärendet så att kan behålla sitt förbud mot antibiotika i djurfoder?
fr · GL11366 · 1998-01-01 00:00:00 — Det fattas 900 dövtolkar i landet . Vi har alltså ett akut behov av teckenspråksutbildning, men satsningarna är alldeles för otillräckliga. På i har Kristinaskolans ledning i därför gjort en förfrågan med stöd från om teckenspråksutbildning . Kursen var i gång och 56 sökande fanns till 16 platser , men utbildningen kom aldrig i gång. Det finns ett särskilt behov av teckenspråksutbildning i . Av ekonomiska, sociala och praktiska skäl är det ogörligt att skicka personal till för fortbildning i den utsträckning som behoven betingar. Det har i alla sammanhang betonats vikten av teckenspråksutbildning på högskolenivå i och att skapa nya arbetsplatser i denna avfolkningsbygd. skulle vara den perfekta platsen för denna utbildning. Här finns Kristinaskolan med som upptagningsområde och folkhögskolan som specialiserat sig på teckenspråksutbildning för vuxna anhöriga samt har en grundutbildning av dövtolkar, varför en utbildning på högskolenivå skulle komplettera den brutna kedjan av utbildning. Behovet är akut och det är diskriminerande att icke-hörande inte kan delta i samhället på grund av att det saknas dövtolkar. Min fråga till socialministern är: Vad avser ministern göra för att öka antalet dövtolkar så att icke-hörande får samma chans att delta i samhället som hörande?
fr · GL11367 · 1998-01-01 00:00:00 — är i kris. Valutan har fallit med . Börskurserna är i botten. Flera av bankerna har måst stänga. Decennier av årlig tillväxt med har förbytts i tillbakagång. Staten och storföretagen har svårt att betala utlandslånen. En av ursprungsmodellens hörnstenar var statliga jordreformer som gav stora grupper av människor möjlighet att öka och effektivisera produktionen samt skapa dynamiska hemmamarknader. Så blev det aldrig i . Krisen i beror inte på för mycket regleringar utan på för dåliga regleringar och för litet folkligt inflytande; för dåliga regleringar som dessutom underminerats och utnyttjats av diverse särintressen inom stat och näringsliv samt internationella storföretag. I ökar alltså sannolikheten för repression och politiskt våld, i värsta fall i etniska och religiösa former. Den ekonomiska krisen i beror främst på, att de tidigare statliga regleringarna beredde vägen för starkare privata särintressen, som sedan utnyttjade regleringarna för egen . Det är dessa svindlare som tillsammans med internationella finansinstitut och storföretag har skapat krisen. Det är i huvudsak dessa som Valutafonden och nu satsar på. Fonden och Banken riskerar, med svensk medverkan, att göra ont värre i , om inte representativa folkliga organisationer snabbt får kraftfull hjälp att etablera sig, växa och delta. Min fråga till ministern är: På vilket sätt agerar ministern på det internationella planet för att folkliga organisationer skall bli delaktiga i den ekonomiska satsningen på ?
fr · GL11368 · 1998-01-01 00:00:00 — Vid frågestund den 27november 1997 frågade jag statsministern hur stor andel av propositionerna som lämnades till enligt plan och fick då beskedet att det var en stor andel. har vi fått fakta från kammarkansli. Det visar sig att min känsla av att håller sina tidsplaner allt sämre var verkligt befogad. Utvecklingen har varit mycket negativ. Antalet propositioner som planerades men inte lämnades , och var 12, 23 respektive 34. Antalet propositioner som lämnades var 61, 35 respektive 23. Båda kurvorna pekar således kraftigt åt fel håll. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsministern: Vad avser regeringen att göra för att näringslivet och berörda myndigheter inte skall få växande problem med osäkerhet inför ikraftträdandet av ny lagstiftning?
fr · GL11369 · 1998-01-01 00:00:00 — arrangeras för att ge kunskap om och väcka debatt om miljö- och utvecklingsfrågor. Edbergseminarierna tjänar som mötesplatser där forskare, praktiker och miljöaktörer träffas över traditionella akademiska och yrkesmässiga gränser. har åter anordnat ett högklassigt seminarium med många deltagare och förnämliga föreläsare. Det är viktigt att högskolan i kan utnyttja goda namn och rykte. Vid begravning lovade att högskolan skulle få en gästprofessur, en edbergprofessur. Min fråga till statsrådet är: Vad ämnar regeringen att vidta för åtgärder för att denna edbergprofessur skall kunna inrättas?
fr · GL1137 · 1998-01-01 00:00:00 — I proposition 1997/98:16 ", framtiden och mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik", föreslår regeringen att ett nytt statligt verk inrättas, en ny integrationsmyndighet. Fem av sju partier avvisar förslaget. Regeringen får stöd enbart av . Men inte ens accepterar att placeras i det nya verket. Förslaget om en ny myndighet grundar sig på utredningen möjligheter (SOU 1997:82). Utredningen underströk hur viktigt det är med en bred politisk förankring av den nya verksamheten och med ett engagerat stöd från regering och riksdag. delar utredarens uppfattning i detta avseende. När det nu står klart att förslaget inte har en bred politisk förankring bör det inte genomföras. Det är därför rimligt att regeringen drar tillbaka sitt förslag. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser regeringen att dra tillbaka förslaget om en ny integrationsmyndighet på grund av det svaga stödet för förslaget i ?
fr · GL11370 · 1998-01-01 00:00:00 — Inom redovisningsområdet sköts normgivningen främst av och . hanterar i första hand redovisningsfrågor för de mindre företagen samt frågor rörande löpande bokföring och arkivering av räkenskapsmaterial för alla företag. å sin sida hanterar frågor som rör de publika företagens års- och koncernredovisningar. huvudman har varit en stiftelse i vilken staten har ingått som en av stiftarna. Alldeles har näringslivet bildat en förening som skall överta huvudmannaskapet. Staten skall inte vara representerad i föreningen. Det allmänna frånhänds på det sättet ansvaret för och inflytande på normgivningen avseende storföretagens redovisning. Avser statsrådet att låta normgivningen för publika företag skötas av ett från staten skilt "självreglerande" organ?
fr · GL11371 · 1998-01-01 00:00:00 — Amalgam har blivit de fattigas tandlagningsmedel. Vi är många som sett den risken och också påpekat detta för regeringen som lovat följa frågan. Rapporten om en ökning av amalgamanvändningen som innebär en ökad kvicksilveranvändning med visar att farhågorna besannas. Orsaken är att amalgam är lätthanterligt för tandläkarna och därmed billigare för patienten. I ett ekonomiskt trängt läge är frestelsen stor att välja amalgam framför dyrare behandlingar och därmed utsätta sig för de risker som amalgamanvändningen innebär. Det gäller dels risken för kvicksilverförgiftning, dels osäkerheten om sambanden mellan tungmetaller och känslighet för elektromagnetiska fält från elektriska apparater, elektronik och dataskärmar som vi alla omges med i ökande utsträckning. Detta är en klassfråga där de fattiga utsätts för större risker på grund av tandvårdstaxans utformning. har tidigare beslutat att amalgamanvändningen skall upphöra i . Vilka åtgärder är socialförsäkringsministern beredd att vidta för att den beslutade avvecklingen av amalgam skall verkställas?
fr · GL11372 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt rapporter ökar amalgamanvändningen i vilket medför en ökad användning av kvicksilver med . Det är en mycket oroande utveckling mot bakgrund av att kvicksilver är ett av de viktigaste ämnen vi har med mycket stor miljöpåverkan. Det är en stor paradox att som vi gör allt för att ta bort kvicksilveranvändningen på alla andra områden så ökar användningen i människors kroppar. Vi har också riksdagsbeslut om att kvicksilveranvändningen skall upphöra. Amalgamet skall fasas ut ur tandvården. ser vi en rakt motsatt utveckling. Regeringen brukar hänvisa till EU-regler som gör det omöjligt för oss att ensidigt förbjuda amalgam i . Däremot är det fullt möjligt att genom miljöavgifter på kvicksilver undanröja det ekonomiska incitamentet att använda amalgam som tandlagningsmedel. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att användningen av kvicksilver skall upphöra?
fr · GL11373 · 1998-01-01 00:00:00 — I betänkandet Antimicrobial Feed Additives, SOU 1997:132 och betänkandet Antimikrobiella fodertillsatser, sammantaget, SOU 1997:133 diskuteras risken för att användning av antibakteriella fodertillsatser leder till resistensutveckling hos bakterier, bl.a. streptokocker, som är skadliga för människor. lyckades hejda dödligheten i barnsängsfebern med hjälp av enkel hygien. Antibiotikans ankomst betydde att när en infektion ändå uppstod kunde den enkelt stoppas. Barnsängsfeber orsakas av streptokock , GAS. Om bakterien vid en förlossning tränger igenom livmoderhinnan kan den mycket snabbt sprida sig i blodet och bli livshotande. Förloppet kan vara snabbt, ibland . I avlider ungefär en kvinna i barnsängsfeber. Fler insjuknar, men får antibiotika . Men det finns ingen tillförlitlig statistik över hur många som drabbas av barnsängsfeber. Det finns all anledning att följa barnsängsfebern med faran med resistens i åtanke. Min fråga till regeringen är om en tillförlitlig statistik om barnsängsfeber också kommer att utgöra underlag i arbetet mot användning av antibakteriella fodertillsatser.
fr · GL11374 · 1998-01-01 00:00:00 — den 25januari 1998 kastades en s.k. mot den afrikanska klubben Soul Trains lokaler i . Skadorna på byggnaden blev inte stora, men allvarliga skador av djupare slag blir följden. Händelsen var en i mängden av vandaliseringar av lokaler och butiker som innehas av personer med invandrarbakgrund. För varje sådan händelse ökar osäkerheten och oron bland människor med denna bakgrund. vittnar många invandrare om att de allt oftare bemöts på ett diskriminerande sätt på näringsställen och andra serviceinrättningar. Jag känner djup oro inför denna utveckling. Vilka konkreta åtgärder ämnar justitieministern vidta för att förhindra öppna angrepp på människor med invandrarbakgrund?
fr · GL11375 · 1998-01-01 00:00:00 — meddelade företaget att det avbröt projekt med att utveckla en konstgjord hundnos för att röja minor. har projektet köpts av ett helt civilt företag. Men de mindrabbade länderna är fattiga och kan inte betala. Det är därför nödvändigt med statligt stöd för att utveckla och, senare, förse vissa stater med minröjningsutrustning. Den konstgjorda hundnosen ingår i en satsning som samordnas av FOA och finansieras av UD, men detta är otillräckligt för utvecklingen av systemet. Min fråga till försvarsministern är följande: Vad avser ministern att göra för att möjliggöra utvecklingen av den s.k. konstgjorda hundnosen för minröjning?
fr · GL11376 · 1998-01-01 00:00:00 — Miljöövervakningen har dragits ned kraftigt . den 26januari besökte miljöministern marinbiologiska forskningsstation och blev informerad om de stora negativa effekter som regeringens neddragning av miljöövervakningsverksamheten lett till. Enligt nyhetsbyrån utlovade miljöministern i samband med besöket extra till miljöövervakning. Enligt nyhetstelegrammet sade miljöministern bl.a: "Effekterna av de besparingar vi gjorde på miljöövervakningen blev för stora. Därför anslår vi extrapengar ." Avser regeringen skjuta till ytterligare till miljöövervakning utöver vad som redovisats i budgetpropositionen ?
fr · GL11377 · 1998-01-01 00:00:00 — BBC och andra internationella nyhetsmedie har felaktigt påstått att och två ledare till från oppositionen har ställts inför rätta. (En av dessa ledare skulle vara , som lever som statslös i efter att ha blivit skjuten i kinden av Chilubas män den 23augusti 1997.) Kaunda har blivit dömd. De håller honom i husarrest utan rättegång. Han lever under mycket svåra förhållanden. Vad som hände den 10januari är att Kaunda fick information om skälen som ligger till grund för hans gripande, där också nämns. (fanns vid tillfället i !) Skälen är påhittade. President vet att han inte kan bevisa det inför domstolen men det innebär att han kan behålla Kaunda inlåst utan rättegång. Det är viktigt att märka att händelserna, som man brukar prata om i , där Kaunda förekommer, inte hänger ihop med de skäl som ligger till grund för hans gripande. Han har fått nöja sig med att ha en domare som trots allt låter viss information om bevisen för gripandet vara offentligt material, men att han skulle bli frisläppt utan påtryckningar utifrån verkar otroligt. Min fråga till ministern är: Avser ministern agera internationellt för att skall kunna bli befriad?
fr · GL11378 · 1998-01-01 00:00:00 — I en undersökning från () som presenterats visas det att en av tio pensionärer som är avstår från den kommunala . har avgifterna inom äldreomsorgen ökat kraftigt. kan vi konstatera att det finns många olika avgifter. Alltför sällan tar man hänsyn till helheten när avgiftsnivån bestäms. En ökning av viss vårdinsats kan ses som marginell men tillsammans med andra avgifter blir det ofta en alltför stor kostnad för en enskilde. Många äldre har inte någon närstående som kan hjälpa till. Hushållstjänster finns inte heller att tillgå till en rimlig kostnad. Det återstår endast svart arbetskraft. Många äldre kommer i en omöjlig och påfrestande situation vilket i högsta grad är ovärdigt svensk äldreomsorg. Socialministern har aviserat att det pågår ett arbete inom vad avser taxor i äldrevården. Detta arbete är nödvändigt men borde initieras tidigare eftersom många äldre har en akut svår situation. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Avser regeringen ta ett helhetsgrepp vad avser den enskildes avgifter inom äldreomsorgen och sjukvården så våra gamla inte behöver avstå nödvändig vård och hjälp av ekonomiska skäl?
fr · GL11379 · 1998-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift har många arbetslösa vuxenstuderande drabbats av ekonomiska problem genom att förekommande utbildningsbidrag inte är samordnade. Vuxenelever som finansierar sina studier med särskilt utbildningsbidrag, vilket motsvarar a-kassa, tvingas under sin utbildningstid återbetala för tidigare studier, som finansierats med särskilt vuxenstudiestöd, svux. Det är ett minst sagt märkligt förfarande. Det råder knappast någon tvekan om att informationen till eleverna har varit bristfällig. Den kan nog i många fall också rubriceras som vilseledande. Valet för dessa vuxenstuderande kan stå mellan att sluta läsa, återgå till passiv arbetslöshet och få socialbidrag eller strunta i betalningskraven och betalningsanmärkning hos kronofogden. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att dessa elever skall kunna fortsätta sina studier?
fr · GL1138 · 1998-01-01 00:00:00 — Internationellt idrottsutbyte har stor betydelse när det gäller bl.a. ökad förståelse mellan länder och folk. Många svenska idrottsungdomar utövar sin sport i andra länder. Kunnande, erfarenhet och traditioner utväxlas till gagn för idrotten och dess utövare. Inte sällan finner man sig så väl till rätta att man efter bosätter sig permanent i det nya landet. berikar idrottsmän och idrottskvinnor från andra länder det svenska samhället och svensk idrott. Vanligtvis vistas de här med temporärt uppehållstillstånd som förnyas regelbundet. Om man däremot söker permanent uppehållstillstånd får man nej av . Att man bott i , har barn som är fött i vårt land, har etablerat sig väl i samhället och har en tryggad försörjning anses inte vara skäl nog att bevilja ett permanent uppehållstillstånd. Detta är enligt min uppfattning helt oacceptabelt. Det faktum att den som söker uppehållstillstånd har en central roll för utvecklingen av sporten, såväl när det gäller elit- som ungdomsverksamhet, skall förvisso inte utgöra den enda grunden för beslutet. Men där det dessutom finns uppenbara humanitära skäl, bl.a. barn med hela sin tillvaro baserad på kamrater, dagis eller skola i , är det omänskligt att tvinga familjen ut ur landet. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet om han är beredd att se över reglerna så att man undanröjer nuvarande olyckliga praxis.