ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL111 · 1998-01-01 00:00:00 — På min tidigare fråga till utrikesministern om fick jag till svar att projektet sker enligt gällande internationella regler som varit med att utarbeta och godkänna och att det därför inte finns någon anledning att protestera mot projektet. Men att sker inom godkända avtal mildrar inte den katastrof som skulle vara ett faktum om något går snett vid uppskjutningen! Cassini drivs med plutonium. FN:s resolution om principer för användning av kärnkraft i rymden har som syfte att minimera spridningen av radioaktivt material i rymden. En strikt tolkning av detta innebär naturligtvis att inga ytterligare kärnkraftsdrivna rymdfarkoster skall användas. Det finns ju ingen egentlig brådska med att utforska rymden, att först utveckla alternativa energikällor är en avsevärt mycket mer angelägen uppgift! Enligt är man också på god väg att framställa fotovoltaiska solceller som skulle klara Cassinis behov. är ett av de länder som står bakom , därför hävdar jag att det enda rimliga är att tar sitt ansvar och drar undan sitt stöd, med förhoppning att skjuts upp till dess andra energikällor kan användas. Med anledning av detta vill jag ånyo fråga utrikesministern: Avser ministern agera för att drar tillbaka sitt stöd för ?
fr · GL1110 · 1998-01-01 00:00:00 — i utbildar lärare till förskola, grundskola och gymnasium. 30 heltidsanställda med fast anställning sägs nu upp. har 30 vikarier och 40 timanställda sagts upp. Främst i ämnena pedagogik, drama, musik, bild och yrkesämnen. Krisen på kommer i ett läge då regeringen uttalat att lärarutbildningen är en av de viktigaste och mest omfattande uppgifterna för högskolan och som stora satsningar på utbildning görs. Kvaliteten på utbildningar är i uppenbar fara. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att ta något initiativ med anledning av krisen vid i ?
fr · GL11100 · 1998-01-01 00:00:00 — Himbafolkets representant , ordförande i kommittén mot utbyggnad av Epupadammen, är i för att protestera mot projektering av en damm i floden . stöder ekonomiskt projektet, vilket upprör himbafolket. Himba är ett urfolk med egen kultur och religion. Dammbygget innebär att deras döda som begravts på platsen skall flyttas, vilket går helt emot deras religion. I motsvarar det ett brott mot griftefriden! Dammbygget innebär förflyttning och leder till migration, vilket i sin tur leder till att himbafolkets tradition och kultur hotas. Dammbygget innebär att försörjningen längs floden föröds. Projektet är ett girigt sätt att komma över naturtillgångar. Motivet verkar inte enbart vara att bygga ut vattenkraften, i detta område finns mineraler, främst uran, som kommer att utnyttjas när man väl brutit det tabu som det innebär att gräva upp de döda. Himbafolket har vädjat till tidigare. uppvaktade två ledare från himbafolket och påpekade att man i stället kan tänka sig att effektivisera genom att förbättra det befintliga vattenkraftverket uppströms floden i Ruacana. Himbafoket vädjar till och statsministern för att bygget av dammen skall stoppas. De vill understryka att de inte är emot utveckling av sitt land, men ser detta som ett hot mot den långsiktiga hållbara utvecklingen av landet och ett brott mot deras kultur och tradition. Det är totalt respektlöst. Min fråga till statsministern är: Vad avser statsministern göra för att stödja himbafolket i deras kamp för en ekologisk långsiktig hållbar utveckling och därmed stoppa stödet till byggnationen av Epupadammen i ?
fr · GL111000 · 1998-01-01 00:00:00 — I finns en grupp på 600-700 bosnier med kroatiska pass. De flesta är . Där finns far- och morföräldrar som levt i hushållsgemenskap på flyktingförläggningar med sina barnbarn i kanske och som kommer att skiljas från dem . Där finns blandäktenskap. Där finns unga ensamstående män som valt att inte bilda familj med tanke på den osäkra framtiden. Många i denna grupp är sjuka, både fysiskt och psykiskt. Enligt tillämpning av utlänningslagen finns det inte tillräckliga skäl för dessa människor att få stanna i . har visserligen skrivit under ett återvändandeavtal, men enligt statssekreterare går arbetet trögt och regeringen förlitar sig på internationella påtryckningar. Vi talar här om en grupp människor, många äldre och sjuka, som kommer att avvisas . Enligt den nya UtL som trädde i kraft skall regeringen i allt större utsträckning styra rättstillämpningen i utlänningsärenden genom förordningar bl.a. vad gäller förutsättningar för uppehållstillstånd av humanitära skäl. har regeringen utnyttjat den möjligheten . Min fråga till statsrådet är: Har regeringen för avsikt att använda sin utvidgade rätt att via en förordning styra förutsättningarna för uppehållstillstånd av humanitära skäl för gruppen bosnier med kroatiska pass som talas om ovan?
fr · GL111001 · 1998-01-01 00:00:00 — När den nya djurskyddslagen beslutades var målsättningen att djuren skulle få det bättre och må bra. när de sista delarna av lagen skall träda i kraft uppstår vissa problem. Vad som är bra för djuren är inte lätt att byråkratiskt beskriva. slås mjölkbesättningar ut därför att det "fattas här och några där". Detta sker även med djurbesättningar där djuren har det bra vilket inte var meningen när lagen beslutades. Många mjölkbesättningar överväger att sluta, bygder kommer att dö om inget görs! Många byar i skogs- och mellanbygder lever tack vare att det finns mjölkkor på tillräckligt många gårdar. Det ger jobb åt människor i byn och håller bygden levande. och de rekryteringsdjur som finns håller landskapet öppet. När korna försvinner växer landskapet igen, de aktiva jordbrukarna försvinner och det blir också ogästvänligt för andra att bo kvar, och stora värden förstörs. Det öppna betade landskapet ger förutsättningar för många örter och växter att utvecklas och leva vidare i. När åkern växer igen med buskar och med skog förändras livsbetingelserna för många växter och det blir en utarmning. Den biologiska mångfalden minskar markant. Jag anser att regeringen nu snabbt måste förändra tillämpningen av djurskyddslagen så att de som har en god djuromsorg kan fortsätta sin drift även om det fattas i båslängd eller båsbredd. Med det anförda som bakgrund, anhåller jag att få ställa följande fråga till jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att snabbt vidta förändringar av tillämpningen av djurskyddslagen för att förhindra den utarmning av landsbygden som annars kommer att ske?
fr · GL111002 · 1998-01-01 00:00:00 — Men anledning av nya uppgifter i medier om militärt samarbete mellan och Nato är det viktigt att skapa största möjliga klarhet om de förberedelser som uppenbarligen gjordes för mottagande av militärt bistånd från Natoländer. Det är nu lade fram sitt betänkande. Enligt min uppfattning är det att en ny tillsätts som får i uppgift att uppdatera och komplettera det arbete som gjordes av den tidigare . Arbetet bör dock gå ända . Den nya undersökningen skulle i möjligaste mån kunna klarlägga vad som gjordes för förberedelser för mottagande av militärt bistånd och redovisa de bedömningar som den politiska och militära ledningen i gjorde fram till slut, dvs. i praktiken till 1989. Den skall inte - som den gamla - stanna vid då tillträdde som statsminister. Dessutom bör den nya kommissionen komplettera med den ytterligare information som - - finns beträffande . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Avser regeringen att tillsätta en som får i uppgift att föra fram i tiden och komplettera den tidigare arbete?
fr · GL111003 · 1998-01-01 00:00:00 — är största naturreservat och ett av de största naturskyddade områdena i hela . Reservatet bildades och utvidgades med närliggande fjällurskogar. I samband med detta tillsattes kommittén . Kommittén skulle titta på förutsättningarna för en utveckling av Vindelfjällsområdet. De förslag kommittén kom fram till var att en satsning borde göras på näringsliv och turism med ekologisk inriktning. Det skulle gynna besöksnäringen, det småskaliga näringslivet med en stor andel kvinnoföretagande, lokal livsmedelproduktion och rennäringen. skulle vara samarbetspartner men dess satsningar har uteblivit. Det man behövde hjälp med var skyltning, kommunikation och marknadsföring. Människor känner sig svikna. 14 miljoner gick till turistråd som gav det mesta av pengarna till och Åre, redan exploaterade områden. Allt tal om satsningar på en ekologiskt hållbar regionalpolitik kommer på skam. Regionala värden, riksvärden och Europavärden står på spel. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern göra för att bidra till en utveckling för Vindelfjällsområdet enligt ovan gjorda beskrivning?
fr · GL111004 · 1998-01-01 00:00:00 — har redovisats vilka kostnader som belastar kommuner och landsting för åtgärder efter illegalt klotter. Man har kommit fram till att det rör sig om . Till detta kommer då allt som man avstår från att åtgärda liksom de stora kostnader som drabbar privata företag och enskilda människor. Detta är enbart de ekonomiska kostnaderna. Förstörelsen av naturvärden och kulturvärden går inte att mäta i pengar. Ej heller kränkningen av andras integritet och förlusten av estetiska värden. Just när många människor från hela världen kommer till vår i grunden så vackra huvudstad för att ta del av utbudet under företer denna, t.ex. i den känsliga på vissa platser likheten med ett enda stort klotterplank. Det har också talats om att man först skall utreda sambandet mellan kriminalitet och klotter. Klottrandet är en kriminell handling, så det sambandet är uppenbart. Vi vet också att de aktivaste av klottrarna begår andra brott och att klotter och annan skadegörelse ofta är inkörsporten till ytterligare brottslig verksamhet. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att stävja klotter?
fr · GL111005 · 1998-01-01 00:00:00 — har under tagit emot många invandrare och flyktingar. För många av dessa har integrationen fungerat mycket bra. Emellertid finns det också grupper med så annorlunda grundläggande värderingar att dessa riskerar att komma i konflikt med såväl svenskar i allmänhet, som med svensk lagstiftning. Åtskilliga anger att de inte blivit informerade om vad som förväntas av dem såväl som av alla andra som bor i vårt land. Det finns också de som anger att de aldrig valt som tillflyktsland om de känt till våra lagar. Det gäller inte minst på det familjerättsliga området. Även på andra områden kommer vår rättstradition och dessa gruppers värderingar i konflikt. Exempel är tvångsäktenskap för minderåriga, könsstympningar, tvångsuttaxeringar till väpnad kamp i hemlandet, värvning av soldater liksom även vad som närmast kan liknas vid kidnappningar i militärt och politiskt syfte. Självfallet kan vi i vårt land inte ha parallella rättssystem. I gäller svensk lag. Lika självklart måste vi mycket tydligt informera dem som söker sig hit vad som gäller. Allt som kan åtgärdas för att undvika motsättningar mellan svenskar, det svenska samhället och utifrån kommande grupper måste göras. Både tjänstemän som handlägger flyktingfrågor och flyktingar själva har för mig bekräftat att laginformationen är mycket bristfällig. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra integrationen i dessa avseenden?
fr · GL111006 · 1998-01-01 00:00:00 — Då regering och riksdag enväldigt beslutar över omfattningen av asyl- och flyktingpolitiken bör staten självklart stå för kommunernas kostnader för nämnda politik fullt ut! Staten ersätter nämligen i huvudsak kommunernas kostnader för flyktingpolitiken . Detta är en helt orimlig situation som kostar många kommuner, framför allt storstadskommuner, stora belopp, vilket har blivit en tung post i många kommunala budgetar! För Malmös del, för att nämna ett exempel, handlar det om hundratals miljoner , som måste tas ur den ordinarie budgeten, vilket innebär att andra ting prioriteras lägre. Även vid en förändrad arbetsmarknadspolitik, som förvisso är absolut nödvändig, kommer många asylbeviljade aldrig att få ett "riktigt" jobb. Därför borde det i grunden vara ett statligt ansvar att betala kostnaderna för flyktingpolitiken ända tills varje enskild asylbeviljad själv kan ordna sin försörjning! Kommunerna har tagit sitt ansvar och tagit emot flyktingar och då borde staten ta sitt ekonomiska ansvar fullt ut! Vilka åtgärder är integrationsministern beredd vidta i syfte att låta staten stå för kommunernas flyktingkostnader fullt ut?
fr · GL111007 · 1998-01-01 00:00:00 — Sedan början av har 35 svenska fartyg flaggats ut till länder som ger bättre skatte- och andra villkor för sjöfarten jämfört med . Det finns stor risk att utflaggningen fortsätter i ökat tempo om det inte kommer ett snabbt besked från regeringen om vilka åtgärder man planerar vidta. Jag vill fråga: Är näringsministern beredd att ta konkreta initiativ för att säkra en livskraftig svenskflaggad sjöfartsnäring?
fr · GL111008 · 1998-01-01 00:00:00 — I en interpellationsdebatt i den 17april 1997 initierad av undertecknad diskuterade vi de norska planerna på ett eventuellt skjutfält i , beläget i Hedmarks fylke, nära gränsen till orter i norra . Såväl som i har avstyrkt planerna, då ett skjutfält i detta område skulle påverka natur- och kulturvärden mycket negativt. Befolkningen skulle störas av buller och man måste räkna med nedfall av försurande ämnen i de näraliggande områdena. I interpellationsdebatten, där flera värmländska riksdagsledamöter deltog, svarade miljöministern att frågan då inte var aktuell men att miljöministern fortlöpande skulle följa frågans utveckling i nära kontakt med försvarsministern och norska myndigheter. är frågan högaktuell och det synes vara politisk majoritet i för en placering just i . Frågan skall avgöras i . Jag vill därför fråga miljöministern: Vilka åtgärder ämnar miljöministern nu vidtaga i ärendet?
fr · GL111009 · 1998-01-01 00:00:00 — har varit, är fortfarande och skall förhoppningsvis även i fortsättningen vara en stark sjöfartsnation. En flotta på ca gör den svenska handelsflottan till den tionde i världen. Sjöfarten skall enligt EU vara en gynnad näring. Det betyder enligt min mening att svenska rederier måste få bedriva sjöfartsnäringen på konkurrensneutrala villkor. Svenska fartyg skall inte behöva flaggas ut till andra nationer på grund av att svenska regler inte är anpassade till gällande marknad. Regeringen har antytt att förutsättningar bör skapas för en konkurrenskraftig svensk rederinäring. Dock har ännu mycket litet hänt i denna fråga. flaggas alltfler fartyg ut från , 21 fartyg och ytterligare 14 fartyg till länder som erbjuder bättre villkor än här i , framför allt till och . Diskussioner och förhandlingar har förts mellan parterna inom sjöfarten och tecknade fackliga avtal öppnar för såväl minskade bemanningskostnader, som tillfälliga anställningar och anställning av utländska sjömän. Regeringens beslutsångest i denna fråga medför stor risk att ännu fler svenska fartyg flaggas ut och att den svenska sjöfartsflottan ytterligare krymper. En såväl olycklig som onödig utveckling. Svensk sjöfartsnäring behövs i . Regeringen bör presentera förslag till lösning för att undvika ytterligare utflaggning. Vilka åtgärder är kommunikationsministern beredd att vidta för att svensk sjöfartsnäring skall kunna bedriva sin verksamhet på konkurrensneutrala villkor och därmed förhindra ytterligare utflaggning av svenska fartyg?
fr · GL11101 · 1998-01-01 00:00:00 — För , närmare bestämt , frågade jag miljöministern om den höga beskattningen av ogräsättikan, som är ett biologiskt nedbrytbart bekämpningsmedel. Ogräsättikan drabbas av tio gånger högre bekämpningsmedelskatt än motsvarande kemiska preparat per ytenhet. Därför har ogräsättikan svårt att konkurrera med kemiska preparat. Frågan gällde om miljöministern ansåg det rimligt att en biologiskt nedbrytbar produkt skall straffbeskattas jämfört med kemiska bekämpningsmedel och om miljöministern avsåg att vidta några åtgärder för att se till att beskattningen blir rimlig. Miljöministern svarade att hon skulle se över frågan, men än har vi inte sett några konkreta resultat av denna översyn. Ytterligare en ogrässäsong har gått förlorad för den miljövänligare ättikan. Det rimliga borde i stället vara att naturprodukter gynnats i skattehänseende. Min fråga till miljöministern är: När kan konkreta åtgärder väntas träda i kraft för att tillse att bekämpningsmedelskatten ges en utformning så att biologiskt nedbrytbara produkter - som t.ex. ogräsättikan - inte missgynnas jämfört med kemiska preparat?
fr · GL111010 · 1998-01-01 00:00:00 — Försvarsdepartementet har tidigare ställt ett antal frågor till Försvarsmakten beträffande tusenårsskiftets effekter på datorsystem m.m. Försvarsmakten har svarat att man inte kan garantera att anpassningen av s.k. tekniska och inbäddade system kommer att genomföras . Försvarsmakten skriver också att konsekvenserna av att inte systemen är anpassade kan bli allvarliga. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsministern: Vilka åtgärder ämnar försvarsministern vidta med anledning av det oroväckande svar som Försvarsmakten har givit beträffande anpassningen för ?
fr · GL111011 · 1998-01-01 00:00:00 — A-kassan betalas till största delen med statliga medel men administreras av facket. har det visat sig att i alltför många fall får de som inte är medlemmar i facket vänta orimligt länge på sina a-kassepengar. Detta är dels orättvist, dels vållar det stora ekonomiska bekymmer för den som blivit arbetslös. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern att vidta för att undanröja detta problem?
fr · GL111012 · 1998-01-01 00:00:00 — I en interpellationsdebatt om djurförsök inom FOA lovade försvarsministern att ge FOA i uppdrag att undersöka möjligheterna att öka det internationella samarbetet, med syfte att samordna djurförsöken så att dessa kan minska. Det vore enligt min mening lämpligt att FOA:s redovisning behandlades tillsammans med djurförsöksutredningens betänkande. betänkande är just nu ute på remiss och jag har inte sett till något uppdrag till FOA från försvarsministern. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsministern: När kommer försvarsministern att ge FOA i uppdrag att undersöka möjligheterna att öka det internationella samarbetet så att djurförsöken kan minska?
fr · GL111013 · 1998-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten säger att den skall hinna se över vapensystemen inför . Det allvarliga är emellertid att systemen kan fallera redan vid övergången 1998-1999, dvs. redan denna höst. När man har gjort tester i reaktorerna Oskarshamn3 och Forsmark3, har det visat sig att signalen "end of run" ges till systemen när siffrorna slår över från -98 till -99. Det betyder att systemet slutar fungera, även säkerhetssystemet. De komponenter och chips som ger dessa signaler finns inbyggda i datasystem litet varstans, inte bara i kärnkraftverk utan också i vapensystem. Det är därför av yttersta vikt att Försvarsmakten tar detta hot på allvar och undanröjer alla risker. En slags säkerhetsgaranti måste utfärdas för 1998-99. Det duger inte att försvaret försöker lugna ned folket och säga att: "Om systemen skulle utgöra ett hot mot allmänheten så kommer de inte att användas ". Då kan det vara . Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder kommer försvarsministern att vidta med anledning av att hoten med datorfel inom vapensystem kan inträffa ?
fr · GL111014 · 1998-01-01 00:00:00 — I de våldsamma nationella, etniska, politiska och andra konflikter som efter det blossat upp i olika delar av världen har det blivit allt vanligare att barn och ungdomar värvas till stridande förband, där de utsätts för våld, dödas, såras eller själva tvingas till att utföra våldshandlingar, vilka - om de överlever kriget - ger dem fysiska och psykiska men för resten av livet. har vi fått erfara att värvning av barn och ungdomar till militära förband skett i . De har genomförts av PKK - det kurdiska - en organisation som i som terroristorganisation av den svenska säkerhetspolisen. Denna affär handlar när det gäller PKK om ett cyniskt utnyttjande av barn och ungdomar. PKK motiverar sitt agerande med att man säger sig kämpa för det kurdiska folkets rättigheter - ett motiv för vilket man i sig kan känna mycket stark sympati. Det är dock omöjligt att känna någon sympati för PKK:s arbetsmetoder - i all synnerhet som PKK bryter mot FN:s Konventionen om Barnens Rättigheter, främst barns rätt att få växa upp i en trygg miljö. När det gäller handlar det om svenska myndigheters förmåga att förhindra denna typ av värvningsverksamhet. Jag vill fråga statsministern: Vad gör regeringen för att förhindra ovannämnda typ av värvningsverksamhet i vårt land och inom EU?
fr · GL111015 · 1998-01-01 00:00:00 — En familj i har kontaktat undertecknad och berättat att deras 24-åriga dotter blivit antagen som elev vid i - en konstskola - för treårig utbildning. Detta är ju glädjande, men familjen är förtvivlad över att studiemedel inte kan utgå, då skolan ej är statlig. Skolan har emellertid tidigare fått löfte om att studiemedel skulle beviljas deras elever och att de skulle erhålla besked härom . är det kvar till skolstarten och familjen frågar sig oroligt: Vad skall vi göra? Familjen har själv inga ekonomiska möjligheter att stå för såväl terminsavgifter, hyra som uppehälle i . Flickan är troligen inte kvalificerad varken för socialbidrag eller KAS, då hon tidigare gått på utbildning och arbetat . Jag vill därför fråga utbildningsministern: Kommer att omgående få besked om att studiestöd skall kunna utgå till deras elever så att eleverna kan påbörja den utbildning de blivit antagna till?
fr · GL111016 · 1998-01-01 00:00:00 — Bonden och hennes man , i Bliska norr om , går miste om EU-bidrag på och tvingas kanske därmed lämna gården. Anledningen är att har fört en blå stalljournal i stället för en grön. Fram till godkände den blå stalljournalen, men därefter gjordes mycket små förändringar i journalen och bara den gröna godkändes. och misstag är att de fortsatt att journalbokföra boskapen i den blå. kontrollant kunde därmed inte godkänna journalboken. Den orimliga konsekvensen av ett litet misstag visar att regler är för krångliga. De siktar inte in sig på huvuduppgiften, att kunna följa djuret genom livet, utan har krånglat till registret i onödan. Detta måste jordbruksministern rikta in sig på att göra något åt. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att undvika att händelser som den ovan beskrivna skall kunna inträffa ?
fr · GL111017 · 1998-01-01 00:00:00 — I ett glesbygdslän som har vi satt vårt hopp till att den nya IT-tekniken skall kunna bidra till att stoppa avfolkningen genom arbete på distans och att nya möjligheter till arbete skall skapas här. har det uppmärksammats att skattelagstiftningen sätter stopp för detta. En person som bor med sin familj i , har sitt huvudsakliga arbete där via datorn men måste vara hos sin arbetsgivare i någon dag , har fått besked att avdragsrätten för kostnaderna för dubbel bosättning upphör efter två till . Valet är då att ta med sig familjen och flytta till , varvid hustrun tvingas lämna sitt fasta arbete och riskerar bli arbetslös, alternativt att mannen själv säger upp sig från ett arbete som det knappast går att finna motsvarigheten till i . Något tredje alternativ gives icke av skatteskäl. Ingen regionalpolitik i världen kan kompensera för skadeverkningarna av en skattepolitik som inte är anpassad till dagens och morgondagens arbetsliv, där arbete på distans är en av de stora möjligheterna för människorna att bo kvar i utan att vara beroende av bidrag. Skattesystemet drabbar de små glesbygdskommunerna som brottas med vikande befolkningssiffror, liksom de enskilda människor som berörs. Med anledning av det anförda vill jag fråga vilka åtgärder skatteministern ämnar vidta för att skattelagstiftningen skall göra det ekonomiskt möjligt för människor att arbeta på distans.