ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1225 · 1998-12-31 00:00:00 — har fråga mig vilka rutiner det finns för hantering av vapen och för befälet som har det yttersta ansvaret. Jag instämmer i att vapen i orätta händer är ett allvarligt problem för samhället. Regeringen har därför i förordningen (1996:31) om statliga myndigheters skjutvapen reglerat hur vapen skall hanteras. förvarar Försvarsmakten i ökad omfattning de vapen som tidigare förvarades i mobiliseringsförråd i centrala förråd. Försvarsmakten har även vidtagit åtgärder för att åstadkomma säkrare förvaring av de vapen som används i utbildningsverksamheten. För att ytterligare förbättra säkerheten kring hanteringen med vapen så har Försvarsmakten dubblerat bemanningen i vaktkurerna. De vapen som används av vaktstyrkan är fastlåsta i vapenställ förutom de som används av de jourhavande vakterna. Antalet förlorade vapen har minskat stadigt, vilket främst torde kunna förklaras av de vidtagna åtgärderna. Ytterligare åtgärder kan dock behöva vidtas, bl.a. mot bakgrund av stölden i . Försvarsdepartementet för därför en fortsatt dialog med Försvarsmakten om dessa frågor.
frs · GM12250 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att det inte görs försämringar så att landsbygden avfolkas totalt. Frågan har ställts mot bakgrund av att betänkandet Kassaservice har lämnats till finansminister . Jag vill understryka att regeringen anser det vara viktigt att det finns möjligheter att leva och bo i hela landet. Dessutom är det både självklart och viktigt att det finns en kassaservice i hela landet. Utredningen har presenterat ett förslag till en förändrad kassaservice och därmed omfattas även den kassaservice som lantbrevbärarna tillhandahåller. En bedömning av vilka konsekvenser förslaget kan få för utsatta grupper eller regioner kan göras först sedan beredningen i är klar. Det är först då vi kan ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas. Jag vill också framhålla att postservicen inte berörs av förslaget och att lantbrevbärarna kommer att finnas kvar.
frs · GM12251 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ansvariga myndigheter skall få en bättre kontroll på hur många sändare det finns och var de är placerade. I lagen (1993:599) om radiokommunikation finns bestämmelser om innehav och användning av radioanläggningar samt om användning av radiovågor för kommunikation m.m. I lagen ställs krav på tillstånd för att inneha eller använda radiosändare. är den myndighet som prövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt lagen. Vid tillståndsgivningen ställs inga särskilda krav när det gäller hälsoeffekter till följd av radiostrålning. Enligt (1987:10) krävs bygglov för radio- eller telemaster. Vid bygglovsprövningen skall masten placeras och utformas bl.a. så att dess avsedda användning inte medför betydande olägenheter för omgivningen. Vid prövningen skall även en bedömning av hälsoeffekterna ingå. Det är emellertid få sändare som kräver att nya byggs. Det nuvarande regelsystemet garanterar således inte att hälsoaspekter bedöms generellt vid uppsättning av sändare för mobiltelefoni och ger heller ingen insikt i var dessa är placerade. Jag har senast i en interpellation uttryckt åsikten att behovet av tydligare riktlinjer och kompletterande regler på detta område som även beaktar hälsoaspekter bör utredas.
frs · GM12252 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra den ekonomiska fördelningen av samhällets stöd till ungdomsidrotten. Låt mig inledningsvis konstatera att det för regeringens vidkommande endast kan handla om fördelning av det statliga stödet. Det lokala stödet till idrotten är det kommunernas sak att besluta om. Ridsporten är den största ungdomsidrotten näst efter fotboll vilket påpekar. Detta kommer till uttryck i form av att av statens lokala aktivitetsstöd kommer ridsporten till godo. Däremot förstår jag inte påstående att ridsporten endast har en tiondel av bidragen jämfört med exempelvis ishockey. Enligt Riksidrottsförbundets årsredovisning för erhåller ridsporten ett högre bidrag än ishockey från staten i fråga om såväl lokalt aktivitetsstöd till föreningarna som stöd till förbundens verksamhet. Som idrottsminister är en av mina viktigaste uppgifter att arbeta för att kvinnor och män, flickor och pojkar skall kunna bedriva idrott på lika villkor. Detta innebär dels att statens bidrag skall fördelas rättvist mellan kvinnor och män samt mellan olika idrotter, dels att resurser i form av kvalificerade ledare, träningstider, utrustning m.m. så långt möjligt görs tillgängliga för alla. Jag har dessutom inlett en diskussion med delar av idrottsrörelsen om hur vi skall kunna öka jämställdheten inom idrotten. En motsvarande dialog avser jag också att ha med företrädare för . Dessa frågor kommer att belysas ytterligare i den proposition om statens stöd till idrotten som regeringen avser att presentera för senare i vår.
frs · GM12253 · 1998-12-31 00:00:00 — har bl.a. frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att SJ skall få besked om kostnaden för att trafikera . I huvudavtalet mellan och den 23mars 1991 om den fasta förbindelsen över fastslås bl.a. att tillkomsten av en fast förbindelse syftar till att främja en rationell och ändamålsenlig järnvägstrafik mellan länderna och att avgifterna skall utformas med beaktande av detta syfte samt att och regeringar kan träffa avtal om de närmare villkoren för järnvägstrafiken. I ett tilläggsavtal mellan och den 23mars 1991 om den fasta förbindelsen över fastslås bl.a. att och regeringar är överens om att järnvägsföretagen i skall betala sammanlagt i prisnivå , för användningen av järnvägen på Öresundsförbindelsen samt att De danske statsbanor (DSB) betalar ett motsvarande belopp. Med anledning av att förutsättningarna för tågtrafiken förändrats både i och sedan avtalets ingicks 1991, pågår det diskussioner mellan berörda departement i och . Dessa diskussioner har som mål att kunna ligga till grund för en ny tilläggsöverenskommelse mellan länderna angående bl.a. avgifterna för järnvägstrafiken. Inom EU pågår ett arbete med att harmonisera banavgifterna i de olika medlemsländerna. Kommissionen har lagt fram ett direktivförslag som innebär att utgångspunkten vid beräkningen av banavgifterna bör vara de samhällsekonomiska marginalkostnader som järnvägstrafiken orsakar. har helhjärtat ställt sig bakom kommissionens förslag.
frs · GM12254 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om det särskilda systemet för ersättning för viss moms, det s.k. kommunkontosystemet. Syftet med kommunkontosystemet är att skapa konkurrensneutralitet mellan verksamhet som en kommun eller ett landsting utför i egen regi och verksamhet som upphandlas externt. Av den anledningen har kommuner och landsting rätt att få ersättning för sådan moms som de inte har kunnat få tillbaka från det vanliga momssystemet. När kommunkontosystemet infördes , gjordes en nivåhöjning av kommunernas och landstingens generella statsbidrag som i princip motsvarade återbetalningar. Därefter finansieras systemet genom att kommuner och landsting betalar in en enhetlig avgift till kommunkontot respektive landstingskontot. Mot bakgrund av bl.a. den ökade omslutningen i systemet tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att analysera vissa frågor i systemet. Utredaren skall bl.a. analysera orsakerna till den ökade omslutningen. Utredaren skall också analysera den omfördelningseffekt som uppstår till följd av att systemet finansieras kollektivt samt utvärdera hur väl systemet uppfyller det egentliga syftet, dvs. att skapa konkurrensneutralitet. Jag utgår från att utredaren också kommer att analysera de effekter som behandlar i sin fråga. Den första delen av uppdraget som berör den ökade omslutningen samt omfördelningen skall redovisas senast den 20februari 1999 och övriga delar senast den 1oktober 1999.
frs · GM12255 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att vidta några särskilda åtgärder för att påskynda en sanering och uppsnyggning av miljöstationerna, som blivit allt skräpigare. Jag vill börja med att instämma i att nedskräpningen kring återvinningsstationerna på många platser är alltför omfattande. Jag framförde mina åsikter i frågan på den 2januari 1999. I artikeln berättade jag dessutom att jag avsåg att ta kontakt med representanter för kommunerna och materialbolagen för att ta reda på vilka planer de har för att åstadkomma en skärpning. Mötet skall äga rum den 15februari 1999. Efter detta möte kommer jag att ta ställning till om det behöver vidtas ytterligare åtgärder och i sådant fall hur jag skall gå vidare i frågan.
frs · GM12256 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vad jag kommer att vidta för åtgärder för att lösa problemen med att renhjordar betar på stora vallarealer. I rennäringslagen (1971:437) regleras var renskötsel får bedrivas. I huvudsak gäller att renskötsel får bedrivas ovanför odlingsgränsen, på renbetesfjällen och inom vissa andra gränsbestämda områden. Utanför dessa områden får renskötsel bedrivas den 1oktober - den30 april i de områden där renskötsel av ålder bedrivs vissa tider av året. Rätten att bedriva renskötsel omfattar all mark inom de berörda områdena. Detta innebär att renbete får bedrivas både på statlig och privat mark liksom på åker och äng. Det finns emellertid även bestämmelser i rennäringslagen om skyldighet för sameby att betala skadestånd för skada som renarna orsakar. När det gäller renbete på föreligger ett strikt skadeståndsansvar för inträffad skada enbart på sådan mark där renskötsel inte alls får bedrivas. Om renbete får bedrivas på området gäller att samebyn är skyldig att betala skadestånd först om det visas att skadan uppkommit på grund av uppsåt eller vållande. Det finns således redan bestämmelser om var renbetning får ske och om skadeståndsskyldighet. Regeringen uppdrog emellertid till att tillsätta en arbetsgrupp för samråd om förutsättningarna för att vidta olika åtgärder i syfte att minska konflikterna mellan rennäringen och jordbruket när det gäller renbetning på . I gruppen ingår företrädare för , berörda länsstyrelser samt jordbrukets och rennäringens organisationer. Åtgärder som kan komma i fråga är informationsinsatser, ändrad lagstiftning och rekommendationer om hänsynstagande och vägledning vid skadereglering m.m. för att minska konflikterna mellan rennäringen och jordbruket när det gäller renbetning på . Någon särskild tidsbegränsning för uppdraget eller krav på rapportering uppställdes inte i regeringsbeslutet. Tanken är i stället att skall lämna förslag till olika åtgärder efter hand som samrådet med parterna ger anledning till det. Enligt vad jag erfarit har haft flera möten med de berörda parterna. Verket har för avsikt att lämna en rapport med förslag till åtgärder. Regeringens ställningstagande till, och i så fall vilka, åtgärder som behöver vidtas kan ske först när är klar.
frs · GM12257 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat skolministern om vilka åtgärder hon avser vidta för att de som antagits till också skall kunna fullfölja satsningen med rimliga ekonomiska villkor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Anslaget till det särskilda utbildningsbidraget(ubs) är för drygt 7miljarder kronor. Det är en ökning med ca . Det som inträffat är att efterfrågan på ubs har ökat ytterligare som en stor andel studerande som läste inom fortsätter sina studier . Därför har fler sökande inte kunnat få ubs trots att resurser ökat i förhållandet till 1998. Men resurserna för ubs är begränsade och har så varit sedan det infördes. Därmed kommer inte alla som får en studieplats genom kunna få det förmånligaste stödet. Det är därför det finns prioriteringsregler vid beslut om ubs. Studerande på grundskolenivå och kortutbildade prioriteras därvid högst. Den som inte kan få ubs på grund av att resurserna inte räcker till hänvisas till övriga studiestöd. Studiestöden särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) är också mycket förmånliga. Båda stöden ger lika mycket pengar i handen som ubs, dock med den skillnaden att av det totala beloppet utgör lån. Dessa stöd har varit tillfredsställande för många studerande. har ca 128000 studerande fått ubs och ca 44000 studerande har utnyttjat svux eller svuxa. Många anser således att svux eller svuxa erbjuder rimliga villkor. En ytterligare satsning på ubs måste vägas mot behoven inom andra områden. En avvägning måste således göras mellan insatser för arbetslösa och insatser för andra grupper inom de totala resurserna. Att införa en generell utbildningsgaranti med ersättning motsvarande a-kassa skulle medföra ökade utgifter för staten eftersom a-kasseersättningens längd i genomsnitt är kortare än de flesta utbildningar. Dessutom tillkommer utbildningskostnaden. En annan viktig utgångspunkt är att ubs är ett studiestöd för reguljär vuxenutbildning. Utgångspunkten för all reguljär vuxenutbildning är att det är den sökande själv som väljer utbildning och även själv väljer att ansöka om studiestöd. Att utbildningen är individens eget val understryks också av att en individuell studieplan skall upprättas tillsammans med den studerande. I samband med den individuella studieplanen är det också lämpligt att diskutera vilka studieförmåner som är möjliga. Studier är därför inte jämförbara med en anvisad arbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag motsvarande a-kasseersättning. Där är det upp till arbetsförmedlingen att anvisa en utbildningsplats till en arbetslös. Jag är mån om att även fortsättningsvis är reguljär utbildning där enskilda själva frivilligt tar beslutet att de vill studera. Det är viktigt för den enskildes motivation.
frs · GM12258 · 1998-12-31 00:00:00 — påpekar att det förekommit en debatt om att hälso- och sjukvårdspersonal som ålagts disciplinpåföljd av () borde registreras. Hon har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta beträffande disciplinpåföljder. för ett register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Av registret framgår bl.a. vilka som är legitimerade och vilka som har begränsad förskrivningsrätt. Syftet med registret är att ge överblick över landets resurser i fråga om hälso- och sjukvårdspersonal. har direkt åtkomst till detta register. för ett personregister för diarium och ärendehantering och av registret framgår bl.a. namnet på den som anmälts och vilken eventuell påföljd beslutat om. Vid specifika förfrågningar lämnar ut sådana uppgifter ur detta register som inte är sekretesskyddade till allmänheten. har åtkomst till detta register. Regeringen anförde i propositionen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109, s.136) att allmänhetens behov av information om hälso- och sjukvårdspersonalen kan tillgodoses genom tillgången till uppgifter ur de register som finns hos och . Anledning saknades, enligt regeringens mening, att skapa ytterligare ett riksövergripande register med syfte att ge allmänheten denna möjlighet till insyn. Jag anser att det är viktigt att allmänheten informeras om de möjligheter som finns att få tillgång till uppgifter om hälso- och sjukvårdspersonalen. Det är också väsentligt att uppgifterna hålls tillgängliga, så att de kan lämnas ut på ett snabbt och enkelt sätt efter förfrågningar från allmänheten. och har uppgett att de register som finns fungerar på ett tillfredsställande sätt. utreder frågan om det finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder med syfte att förbättra allmänhetens möjlighet till insyn.
frs · GM12259 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat om regeringen avser att vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att de funktionshindrade inte behöver köra upp eller svara på frågor i samband med utbyte av befintligt körkort. Vid förnyelse av körkort med villkor, begär in yttrande från då villkoret i körkortet i vissa fall skall kodas om. Det handlar då inte om ett körprov. Förrättningsmannen skall i stället göra bedömningen huruvida fordonet är rätt anpassat till det funktionshinder som föreligger. kan det finnas skäl att åka med fordonet en kortare sträcka i syfte att få ett underlag för yttrandet. Förrättningen är kostnadsfri. Då det således inte är fråga om en uppkörning utan endast fråga om en kontroll av om de villkor som står i den ursprungliga villkorshandlingen alltjämt stämmer föranleder fråga inga åtgärder från regeringens sida.
frs · GM1226 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att lokalisera huvudkontoret för det nya till eller i . fråga berör den framtida verksamheten i det bolag som avser att dela ut till sina ägare och som staten senare avser att lägga ett bud på. är ett börsnoterat företag med ca 300000 aktieägare vid sidan av staten. Först vill jag säga att namnfrågan inte är klar. Därför benämner jag bolaget det nya skogsbolaget. I budgetpropositionen , utgiftsområde 24, anslaget G3 framhåller regeringen att riktlinjerna för det nya skogsbolaget skall vara att verka på kommersiella grunder. Den fråga tar upp är för tidigt väckt. Det ankommer på det nya skogsbolagets styrelse och ledning - som ännu inte finns på plats - att organisera verksamheten och bl.a. fatta beslut om lokalisering av olika enheter.
frs · GM12260 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att förhindra att vissa EG-rättsliga bestämmelser medför inskränkningar för veteranfordonshobbyn. Frågan rör främst tillverkning av reservdelar men berör också skrotning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Tillverkare av reservdelar kan få ensamrätt att sälja dem. För ensamrätt krävs dock att reservdelen i sig har en sådan särprägel att den enligt mönsterskyddslagen kan registreras hos och att en sådan registrering sker. Det har inom gemenskapen inte fattats något beslut om att förbjuda nytillverkning av reservdelar till äldre bilar. Tvärtom har det inom gemenskapen tagits initiativ för en ökad konkurrens på reservdelsmarknaden. och rådet antog ett direktiv om mönsterskydd. I direktivet anges bl.a. att medlemsstaterna får behålla nuvarande regler om mönsterskydd för reservdelar. De medlemsstater som så önskar får även ändra sina regler, om ändringarna innebär en liberalisering av reservdelsmarknaden. Denna fråga skall för svensk del övervägas vid genomförandet av direktivet. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om skrotbilar. Förslaget syftar till att säkerställa en hög miljöskyddsnivå inom EU och bevara den inre marknadens funktion vad gäller uttjänta fordon. Det syftar också till att förhindra uppkomsten av avfall från fordon och till att främja återanvändning, materialåtervinning och återvinning av fordon och deras komponenter. Förslaget överensstämmer till stor del med de regler som redan finns i om bilskrotning och producentansvar för bilar. Kommissionens förslag behandlas i rådet och parlamentet. De syften som ligger bakom förslaget bör snarare främja än motverka intresset av att tillvarata äldre bilar. De EG-rättsliga bestämmelser som berör synes således inte medföra några inskränkningar för veteranfordonshobbyn.
frs · GM12261 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om han avser att införa en avdragsrätt för återbetalningar av studieskulder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Återbetalning av skulder betraktas enligt de grundläggande principer som gäller för den svenska inkomstbeskattning inte som en kostnad för intäkternas förvärvande. Också enligt ett strikt ekonomiskt resonemang kan en återbetalning av ett lån inte anses utgöra en kostnad. Det finns ingen anledning att göra undantag från denna skattemässiga behandling av återbetalningar av lån för studieskulder. Jag avser inte att införa någon avdragsrätt för återbetalningar av studieskulder.
frs · GM12262 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att följa regeringens sysselsättningsmål med tillförlitlig statistik nedbrytbar på kommunnivå. Låt mig först då förklara att regeringens mål för en sysselsättningsgrad på för befolkningen i åldern avseende är ett mål för den nationella sysselsättningsgraden. Målet omfattar inte personer som är , eftersom dessa i så stor utsträckning som möjligt bör befinna sig i det reguljära utbildningsväsendet. Målet innebär också att man endast mäter den reguljära sysselsättningen, dvs. man räknar inte personer som deltar i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder som sysselsatta. Sysselsättningsgraden mäts av SCB via en urvalsundersökning, den s.k. arbetskraftsundersökningen, . Mätningen sker enligt den metod som rekommenderas av och används av de flesta länder inom . Den är en kvartalsundersökning som går ut till 51000 personer varje kvartal, eller 17000 . Resultaten av denna urvalsundersökning räknas sedan upp till nationella tal och fördelas på kvartal även på län. På nationell nivå ger i de flesta fall statistiskt tillförlitliga siffror även . När det gäller uppgifter för landets olika län är det dock enbart kvartalsdata som ger tillräcklig statistisk tillförlighet. Att följa sysselsättningsgraden kommunvis är inte praktiskt möjligt då det är en urvalsundersökning. I vissa kommuner som t.ex. , och är det möjligt att bryta ut målet för att kvartalsvis följa sysselsättningsgraden. I mindre kommuner, med t.ex. 10000 invånare, skulle det dock bli fråga om en totalundersökning för att kunna följa sysselsättningsgraden . Kostnaderna för att utöka till dessa urvalsnivåer skulle bli omotiverat stora såväl ur finansiell synpunkt som med hänsyn till den mängd personer som skulle belastas med att svara på en sådan enkät. Sammanfattningsvis, målet att öka sysselsättningsgraden bland befolkningen i åldern till är satt på nationell nivå och skall därför följas på nationell nivå. Att utöka urvalet i skulle i vissa kommuner medföra en totalundersökning vilket skulle innebära ett intrång i dessa individers integritet.
frs · GM12263 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till socialförsäkringsminister om bilstödet till handikappade. Frågan har överlämnats till mig att besvara. Enligt den arbetsfördelning, som gjorts mellan socialförsäkringsministern och mig, ligger bilstödet inom mitt ansvarsområde. Bilstödet till funktionshindrade i nuvarande form infördes, som frågeställaren nämner, den 1oktober 1988. Stödet regleras i lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade. Även förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade trädde i kraft den 1oktober 1988. Som frågeställaren mycket riktigt påpekar har reformen med ett förbättrat bilstöd haft stor betydelse för personer med funktionshinder. hade förutsättningarna för att få del av bilstöd varit att personen var beroende av bil för att kunna ta sig till arbetet eller för att skaffa sig yrkesutbildning. I och med de nya bilstödsreglerna infördes även andra kriterier för rätt att söka bilstöd. T.ex. fick föräldrar till barn med funktionshinder och handikappade föräldrar med barn rätt att söka bilstöd. Bilstöd lämnas i form av bidrag för inköp och anpassning av motorfordon. Enligt förordningen om bilstöd kan en person få bidrag enligt följande kriterier: Om personen är och beroende av bil för att försörja sig eller för att genomgå yrkesinriktad utbildning eller genomgå rehabilitering med utbildningsbidrag Om en person som är och, efter att ha beviljats bidrag enligt ovan, har lämnat arbetsmarknaden med förtidspension eller har beviljats sjukbidrag enligt lagen om allmän försäkring. Bilstöd kan också lämnas till annan funktionshindrad person än som avses ovan och som fyllt men inte . Som framgår av reglerna är det alltså inte försäkringskassornas tolkningar utan vad förordningen föreskriver som frågeställaren har synpunkter på. Jag kan instämma i att även förtidspensionerade personer kan ha stor nytta och glädje av en egen bil. En översyn av bilstödet pågår och skall rapporteras senare i vår. Därefter kommer regeringen kunna ta ställning till om en förändring av bilstödet behöver göras.