ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1213 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för att IT-sektorn skall kunna utformas till en jämställd arbetsmarknad. I den nationella IT-strategin samt målen för denna framhålls särskilt att målet är att alla skall ha lika möjligheter att använda IT som ett medel för ökad demokrati och rättvisa. Såväl kvinnors som mäns erfarenheter och kompetens skall tas till vara. delade ut ca som stöd till pilotprojekt inom IT-området. En stor del av dessa projekt har en tydlig inriktning på att stimulera IT-användningen bland kvinnor. Regeringen är medveten om att det inte finns så mycket samlad statistik på området att tillgå. Regeringen har därför uppdragit åt () att utreda uppbyggnaden av ett samlat system för statistik om modern informations- och kommunikationsteknik. Enstaka undersökningar är dock gjorda varav en genomförts av Nordicom vid . Den visar att i gruppen män mellan har datorer och tillgång till Internet i hemmet. Motsvarande siffra för kvinnorna i samma åldersgrupp är . I frågan hänvisar till en NUTEK-undersökning om IT-examina. Det är dock oklart vad som menas med IT-examina. Regeringen satsar emellertid stort på att öka de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna vid landets högskolor. Regeringen har ställt krav på högskolorna att bl.a. öka andelen kvinnor bland dessa utbildningar, däribland IT-utbildningar. Regeringen anser att det är viktigt att främja jämställdheten inom hela högskoleområdet och en rad åtgärder har vidtagits i detta syfte. Det finns en rad exempel på IT-program som är särskilt inriktade på kvinnor. Bl.a. har en ny civilingenjörsutbildning vars mål är att öka antalet kvinnliga studenter. har ett handlingsprogram för att öka antalet kvinnliga IT-studenter och tekniska högskola har speciella kvinnoklasser på IT-utbildningar. Andelen kvinnor i och gymnasial vuxenutbildning inom ämnesgruppen samhällsvetenskap, information och data var . I vårpropositionen för görs en stor satsning på IT, totalt avsätts för en satsning på IT i skolan. Satsningen är viktig då attityder grundläggs . Det nationella programmet för IT-utbildning hade kvinnor. I det avtal regeringen har med SwIT, dvs. den organisation som fick uppdrag av regeringen att anordna IT-utbildning för 10000 personer , framgår att som ett led i att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är det viktigt att kvinnor ges särskild möjlighet att deltaga i utbildningen. Regeringen har i budgetpropositionen för (också utifrån perspektivet att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden) meddelat att man avser att, i kommande regleringsbrev för för , ge verket i uppdrag att initiera IT-utbildning för anställda inom offentlig sektor, då särskilt riktat till kvinnor. AMS har ett kontinuerligt uppdrag att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden genom olika typer av s.k. brytprojekt.
frs · GM12130 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken tidtabell som gäller för regeringen avseende en omfattande kampanj om kommunismens brott mot mänskligheten. Den tidtabell som gäller är att jag ämnar ta upp frågan med partiledarna i partiledarsamtal .
frs · GM12131 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om regeringen avser att stödja förslag inom () som syftar till att kommersiell valfångst blir tillåten i kustnära områden. Frågor om valfångst regleras internationellt inom ramen för . För att ge de minskande valpopulationerna förutsättningar att återhämta sig och ta fram tillförlitliga beståndsuppskattningar införde IWC 1986 ett globalt moratorium för all kommersiell valfångst. var drivande i arbetet för ett moratorium och stödde beslutet. , efter att moratoriet har trätt i kraft, ökar valfångsten kraftigt. fångades 383 valar. Antalet dödade djur hade 1997 stigit till 1043. Denna jakt sker i stort sett utom i IWC:s kontroll. Anledningen till att jakten har ökat trots det internationellt rådande moratoriet är tre: 1.Norge reserverade sig mot IWC:s beslut om valfångstmoratorium 1986. Det ger en folkrättslig grund och möjlighet till fortsatt fångst. 1997 fångades 503 djur. 2.Japan bedriver vetenskaplig fångst av vikval med stöd av . Den vetenskapliga fångsten uppgick till 540 vikvalar. 3.Viss valjakt bedrivs av länder som inte är parter till IWC och därmed inte bundna till organisationens beslut. Från svensk sida är vi oroade över den rådande utvecklingen mot en ökad jakt som inte fullt ut kan kontolleras inom ramen för IWC. Om inte denna fråga kan lösas tillfredsställande kan det finnas risk att arbetet inom organisationen bryter samman. För att komma till rätta med den ökande valfångsten utanför IWC:s kontroll har den irländske ordföranden utarbetat ett förslag till samlad strategi för att IWC skall kunna återta kontrollen över bevarande och hållbart nyttjande av världens valpopulationer. Förslaget innebär i korthet att ett globalt valreservat inrättas utanför kuststaternas exklusiva ekonomiska zoner, viss kustnära valjakt inom nationernas ekonomiska zoner kan tillåtas för inhemsk konsumtion inom ramen för IWC:s kontroll, internationell handel med valprodukter förbjuds och den vetenskapliga jakten fasas ut. och de flesta av IWC:s parter har välkomnat det irländska förslaget som en plattform för fortsatt diskussion mellan parterna för att lösa de låsningar som finns inom organisationen. Detta innebär dock inte att har tagit ställning till de enskilda elementen i förslaget. kommer fortsätta att arbeta aktivt för att nå en samlad internationell helhetslösning på valfångstproblematiken i syfte att bevara och stärka världens valpopulationer.
frs · GM12132 · 1998-12-31 00:00:00 — () har ställt en fråga om huruvida jag kommer att ta initiativ så att även i fortsättningen kan drivas i minst samma omfattning. , som startade den 1juli 1997, är ett femårigt projekt vars genomförande och resultat kontinuerligt kommer att följas upp och utvärderas. Detta innebär i sin tur att regler och övriga förutsättningar kan revideras och förändras om uppföljnings- och utvärderingsresultaten ger indikationer för detta och för att de uppsatta målen skall kunna nås. Fr.o.m. den 1juli 1998 leds av som också har att, utifrån den förordning som gäller, fördela det ramanslag som beslutat skall gälla för . Det ramade anslaget skall utgöra medel för kommunernas merkostnader för ett visst antal heltidsstudieplatser . Statsbidrag utgår dels för genomförande av en viss verksamhetsvolym dels bl.a. för "särskilt kostnadskrävande utbildning, såsom mer omfattande utbildning i yrkesämnen" enligt gällande förordning. finns det inget i gjorda uppföljningar och utifrån kontakterna med kommunerna, som ger regeringen underlag för att justera ersättningen . Utvecklingen tyder snarare på att kommunerna genom att utveckla arbetssätt och arbetsformer mot mera vuxenanpassade metoder kan frigöra resursutrymme för mera kostnadskrävande insatser. Vad gäller kommunernas genomförande av sina åtaganden i volym utifrån gällande statsbidrag föreligger inga indikationer om att detta skulle vara ett problem. Den uppföljning som pågår vad gäller kommunernas genomförandevolym fr.o.m. den 1juli 1997 t.o.m. den 31december 1998 får dock ge svar på detta. Vad gäller statsbidragen för de olika kurstyperna har gjort justeringar uppåt av statsbidraget för yrkeskurser och s.k. orienteringskurser. Detta har gjorts utifrån de synpunkter som kommit från kommunerna samt utifrån de uppföljningar och bedömningar som genomförts från statens sida. har som myndighet i uppdrag att följa satsningen även vad gäller kostnaderna på samma sätt som man följer det offentliga skolväsendet i övrigt. Som ett led i uppföljningen av har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera huruvida kommunerna erhållit täckning för sina merkostnader med anledning av . Denna uppföljning genomförs av Statskontoret på uppdrag av kommittén. En första delrapport har lämnats till regeringen. Den kostnadsbild som ges i denna är både väldigt varierad och relativt svårtolkad. Tendensen verkar dock vara att för flertalet kommuner har de verkliga kostnaderna för legat i nivå med de statsbidrag som kommunerna erhållit. Ett betydligt bredare underlag kommer att användas inför den rapport som kommer att föreligga . Det är först efter att dessa uppföljningar jag beskrivit ovan genomförts och analyserats vi får en bild som kan utgöra underlag för en diskussion vad gäller de ekonomiska förutsättningarna för kommunernas genomförande av under återstoden av femårsperioden.
frs · GM12133 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att verka för att den nationella myrskyddsplanen fullföljs avseende östra . Genom den rikstäckande inventeringen av större våtmarksområden - vilken snart är genomförd för hela landet i samarbete mellan och länsstyrelserna - finns ett jämförelsevis gott underlag för att genomföra ett systematiskt upplagt arbete att skydda myrområden. I rapporten för har valt ut ca370 av de områden som bör prioriteras i skyddet. ingår som en del i ett av de objekt som redovisas i planen. Verket har senare förslagit att av objekten i planen bör skyddas . Regeringen föreslår i den miljöpolitiska propositionen (prop. 1997/98:145), som kommer att behandlas av , 15 miljökvalitetsmål. Ett av dessa benämns myllrande våtmarker. Regeringen anger att det är angeläget att utveckla delmål för bevarande av våtmarker och deras biologiska mångfald. Mot bakgrund härav har fått regeringens uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter föreslå ytterligare delmål. Som utgångspunkt gäller att av objekten i myrskyddsplanen skall skyddas som reservat eller bevaras genom avtal och andra åtgärder. i har genom beslut den 26januari 1998 lämnat tillstånd till koncession för bearbetning av torv inom östra för att utvinna energi. har överklagat beslut den 16februari 1998 till regeringen och begärt inhibition. Regeringen beslutade den 20maj om inhibition. Ärendet bereds inom . är ett land som är rikt på myrar, och andra typer av våtmarker, är andelen skyddade myrar relativt liten. Ytterligare områden behöver skyddas. I det fallet har vi även ett internationellt ansvar. Låt mig i det sammanhanget påpeka att inom ramen för våtmarkskonventionen avser att anmäla ytterligare områden som vi anser är av internationell betydelse för skyddet av våtmarker. Kompletteringen avser främst olika myrområden. Skydd av ett enskilt område sker emellertid genom försorg vanligen genom att ett naturreservat inrättas. För markköp m.fl. kostnader i detta arbete används det anslag som förfogar över och som avser bevarande av biologisk mångfald.
frs · GM12134 · 1998-12-31 00:00:00 — Carlinge Wisberg har frågat mig om jag är beredd att inom ramen för EU eller via kontakter direkt med lyfta frågan om möjligheten att kunna pollettera resgods vid färd på järnväg genom . När det gäller den järnvägstrafik som bedrivs av SJ är statens uppgift att fastställa de övergripande målen för denna verksamhet. Enligt den gällande transportpolitiken skall SJ bedriva sin trafik på affärsmässiga grunder och målen skall säkerställa att SJ drivs som ett effektivt företag med en långsiktigt hållbar ekonomi. Att besluta om att tillhandahålla tågresenärerna en möjlighet att i samband med en resa sända sitt bagage separat och priserna för detta, är något som helt ligger inom SJ:s ansvarsområde och som baseras på en affärsmässig bedömning av marknaden. Enligt vad jag erfarit från SJ är omfattningen av resgodspollettering i mycket ringa och begränsas i stort sett till pollettering av skidor och cyklar . SJ bedömer att detta är en följd av att man i ökad utsträckning anpassat sina tåg för en allt större mängd bagage. Regeringen anser att väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att bygga upp en effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. I såväl som i är det dock upp till respektive järnvägsföretag att efter kommersiella grunder själv besluta om sitt utbud av tjänster. Jag finner därför ingen anledning att vidta några åtgärder i frågan.
frs · GM12135 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att se till att den planerade vindkraftsanläggningen på Lillgrund inte medför svåra miljöhot. Regeringen prövar en ansökan från om tillstånd enligt 4kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen) att uppföra en gruppstation för vindkraft på Lillgrund i . Regeringens prövning skall vara allsidig. Ett fyrtiotal remissinstanser har därför beretts möjlighet att yttra sig över ansökningen. har enligt om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (Esbokonventionen) gjort en anmälan till de danska myndigheterna angående ansökningen. Vad jag har erfarit så pågår i en värdering av projektets miljökonsekvenser på danskt område. Jag vill även nämna att en särskild utredare (dir. 1998:35) utreder förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. Utredningen skall vara klar den 1juni 1999 och en delrapport kommer att lämnas till regeringen. Som känner till är jag förhindrad att i övrigt kommentera ett enskilt förvaltningsärende som bereds i .
frs · GM12136 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat om jag avser att aktualisera en översyn av lagstiftningen så att funktionshindrade inte särbehandlas utan saklig grund vid förnyelse av körkort. Enligt de upplever många funktionshindrade att de är tvungna att "köra upp" på nytt när de skall byta ut sitt gamla körkort till ett nytt körkort. Någon lagstadgad förarprovsskyldighet i samband med utbyte av körkort finns inte. Detta gäller alla körkortshavare oavsett om de är funktionshindrade eller inte. De funktionshindrade har ingen som helst skyldighet att köra upp eller svara på frågor i samband med utbyte av körkort. Det finns därför inte skäl att aktualisera en översyn av berörda regler.
frs · GM12137 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig när regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor. Som de nämner i sin fråga har tagit ställning till att frågan om pyrotekniska varor bör bli föremål för en samlad översyn (1997/98:NU11, rskr. 1997/98:211). Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor (kommittédir.
frs · GM12138 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kontinuerligt informera svenska biståndsarbetare om hiv/aids. Sida har på regeringens uppdrag utarbetat en strategi för hur hiv/aids skall beaktas i utvecklingssamarbetet. Strategin skall presenteras för att börja implementeras . Målsättningen med strategin är att skapa ett verktyg för personal inom svenskt utvecklingssamarbete och en gemensam grund för att identifiera, planera och bedöma insatser kring hiv/aids. Strategin måste vara väl förankrad hos personalen för att hiv/aids-åtgärder skall kunna integreras i det ordinarie utvecklingssamarbetet. En huvudpunkt i strategins genomförande blir därför att förmedla dess innehåll till personalen på och UD i fält och på hemmaplan. Seminarier och kurser kommer att hållas såväl i som regionalt för personal på utlandsmyndigheterna. Information om hur hiv/aids skall beaktas i all utvecklingsverksamhet kommer att utformas mot bakgrund av de svenska biståndsmålen. kommer också närvaron av svensk hiv/aids-expertis i fält att öka. Denna personal skall förutom att bedriva direkta hiv/aids-insatser, stödja övrig personal att integrera hiv/aids-aspekter i det reguljära utvecklingssamarbetet. Dessutom kommer informationen om hiv/aids systematiseras inför utlandsstationeringar för att ge Sidas och UD:s personal och deras familjer en ökad kunskap om hiv/aids-problematiken såväl i privat- som i yrkeslivet.
frs · GM12139 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att överväga ett snabbare färdigställande av än de planer som presenterat . I den nu gällande stomnätsplanen som fastställdes av regeringen den 11juni ingår en fortsatt dubbelspårsutbyggnad av . Enligt stomnätsplanen kommer att vara utbyggd till dubbelspår i sin helhet, förutom sträckan . Dubbelspårsutbyggnaden på delsträckan ingår i stomnätsplanen med planerad byggstart . Mot bakgrund av att det är angeläget att tågtrafiken på ges möjlighet att blir mer konkurrenskraftig mot andra trafikslag än vad fallet är , är det av största vikt att dubbelspårsutbyggnaden av genomförs. Färdigställandet av enskilda projekt som ingår i stomnätsplanen kan dock förändras bl.a. beroende av den årliga budget som har för järnvägsinvesteringar samt erforderliga myndighetsprövningar och planändringar. Jag kan konstatera att regeringen i sitt fastställelsebeslut har prioriterat dubbelspårsutbyggnaden av mycket högt.
frs · GM1214 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att samordna verksamheten i , och Vasaskog. har frågat mig om den framtida verksamheten i det bolag som avser att dela ut till sina ägare och som staten senare avser att lägga ett bud på. Först vill jag säga att namnfrågan inte är klar. Därför benämner jag bolaget det nya skogsbolaget. I budgetpropositionen , utgiftsområde 24, anslaget G3 framhåller regeringen att riktlinjerna för det nya skogsbolaget skall vara att verka på kommersiella grunder. I viss utsträckning skall byte av mark som ägs av bolaget mot mark som ägs direkt av staten kunna ske. Detta skall ske på affärsmässiga grunder. Sådana byten kan leda till en bättre renodling av de olika aktörernas uppgifter och inriktning. Den fråga tar upp är för tidigt väckt. Regeringen kommer att ta upp saken när förvärvet av det nya skogsbolaget är klart.
frs · GM12140 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få kommunerna att respektera lagarna och därmed undanröja lagtrots. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) som infördes i samband med att handikappreformen genomfördes, kan definieras som en rättighetslag. Den medger, som nämner, att en förvaltningsdomstol efter ett överklagande från den enskilde, kan överpröva huvudmannens beslut och sätta ett nytt i dess ställe. Om domstolen finner att en viss insats skall ges enligt lagen är kommunen skyldig att tillhandahålla denna insats. utvärdering av handikappreformen (Slutrapport ) visar att under lagens tre första år överklagades nästan 2000 avslag om insatser. Länsrättens domar ledde till gynnande domar för en tredjedel av dem som överklagat, medan motsvarande andel var . Utvärderingen visar också att huvudmännen, kommun och landsting, inte alltid verkställer domar som är gynnande för den enskilde, vilket påpekas i frågan. Först vill jag framhålla att kommuner och landsting självklart är skyldiga att följa de lagar som gäller. Jag kan också försäkra att regeringen tar problemet, med att så inte alltid sker, på största allvar. Flera utredningar har sett över frågan om vilka åtgärder som skulle kunna vidtas mot de kommuner och landsting som inte verkställer domar eller tillhandahåller det stöd som bl.a. funktionshindrade har rätt till enligt lag. Det har varit svårt att hitta former för en tillfredsställande lösning, men det betyder inte att vi accepterar ifrågavarande kommuners eller landstings handlande. Jag vill dock i sammanhanget framhålla att det också är en fråga om kompetensutveckling hos kommuner och landsting. Med en kompetent bedömning av behoven och korrekt handläggning skulle många överklaganden kunna undvikas och spara människor den frustration det innebär. Det viktigaste måste vara att personer med funktionshinder verkligen får det stöd de behöver och har rätt till enligt lagen. Det är därmed också en tillsynsfråga. Frågan behandlas nu i Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder (dir. 1997:24). Jag har informerats om att utredningen avser att komma med förslag angående denna fråga. Jag återkommer i samband med att regeringen behandlar de förslag som utredningen lägger i sitt slutbetänkande .
frs · GM12141 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser avsätta nationella resurser för beläggning av grusvägar i . Beläggning av grusvägnätet är ett viktigt medel för att uppnå de transportpolitiska målen om ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling. Investeringar i och rekonstruktion av vägar som inte är nationella stamvägar beslutas av i respektive län i samband med att fastställer länsplanen för regional transportinfrastruktur. fastställde i länsplanen för . Av planen framgår att ca30% av behovet av rekonstruktion inklusive tjälsäkring och beläggning kommer att åtgärdas . Regeringen har givit länsstyrelserna i uppdrag att påbörja förberedelser av arbetet med länsplanerna för . Parallellt med detta pågår ett nationellt arbete med lägesanalys och strategiska analyser. Regeringen kommer att besluta om direktiv för den strategiska analysen. För dessa direktiv blir bl.a. glesbygdens behov av stor betydelse. Länsstyrelserna skall därefter upprätta nya länsplaner i enlighet med regeringens direktiv. Jag tror därför att frågan om resurser till grusvägarna kommer att beaktas inom ramen för den ordinarie planeringsramen.
frs · GM12142 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag kan vidta för att se till att också framtidens jordbrukare har tillgång till avbytartjänster till rimliga kostnader. tillsattes en särskild utredare med uppgift att se över avbytarverksamheten och möjliga former för att bedriva fortsatt verksamhet. Betänkandet pekade bl.a. på möjligheterna att genom ökat samarbete eller gemensamma satsningar från t.ex. mejeribranschen skapa förutsättningar för en fortsatt avbytarverksamhet även utan statliga bidrag. Möjligheterna för privata initiativ på området skulle också öka genom att konkurrensförhållandena mellan olika aktörer på marknaden ej längre skulle snedvridas genom statliga ingripanden. Utredaren ansåg dock att en avveckling av statligt stöd till verksamheten kunde innebära problem för främst jourverksamheten och för tillgången till avbytare i glesbygden. För anslogs medel för avbytarföretagens jourverksamhet. Regeringen och beslutade genom budget att inte anslå några medel för avbytarverksamhet . I samband med den nu pågående strukturförändringen inom Lantbrukets Avbytartjänst kommer enligt vad jag erfarit att användas för att stödja omvandlingen till nya avbytarföretag. Det pågående arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken kan komma att innebära att det kan ges möjligheter att inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet ge stöd till verksamheter som t.ex. avbytartjänst. Först när reformdiskussionerna är avslutade kan regeringen ta ställning i frågan. En ökad lokal samverkan mellan jordbruksföretag bör också få betydelse för möjligheterna att minska produktionskostnaderna i företagen.