ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12472 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om regeringen avser att vidtaga åtgärder för att och skall bli bättre på att upptäcka signaler på kvinnomisshandel i enskilda ärenden. Bakgrunden till frågan är de problem som kan uppstå när ett förhållande spricker och parterna är en man som är stadigvarande bosatt i och en utländsk kvinna. I många fall visar det sig att mannen har utnyttjat och misshandlat kvinnan. Den s.k. tvåårsregeln innebär att den utländska parten utvisas, om hon (eller han) inte har vistats i landet med uppehållstillstånd när förhållandet spricker. Uppehållstillstånd kan emellertid undantagsvis beviljas av humanitära skäl trots att kvinnan inte vistats i landet under de föreskrivna två åren. Hänsyn får då tas till samtliga omständigheter i det enskilda fallet, främst till förekomsten av misshandel eller annan form av dålig behandling under sammanboendet, om det finns barn i förhållandet, om kvinnan riskerar att bli svårt utstött vid återkomsten till hemlandet samt till hennes anknytning till den svenska arbetsmarknaden. Såväl som utreder denna typ av ärenden med stor omsorg. Den parlamentariska kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) har i sitt betänkande bl.a. tagit hänsyn till förslag för att begränsa den s.k. kvinnoimporten. I betänkandet föreslås att då seriositeten i ett förhållande bedöms skall såväl kvinnan som mannen höras muntligt. Kommittén föreslår att ansökan skall avslås, om särskilda skäl talar mot att uppehållstillstånd ges trots att förhållandet i sig framstår som seriöst. Som exempel på särskilda skäl anges att det finns en påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våld eller allvarlig kränkning i förhållandet. För att en riskbedömning skall kunna göras, krävs det att kontrollen av framför allt männen ökar. Vidare föreslås kontroll genom utredningar och registerutdrag. Männen bör i samband med utredningen alltid tillfrågas om tidigare äktenskap och samboförhållanden samt om eventuella domar för brott. Genom en förändrad lagstiftning kommer det att bli lättare för och att uppmärksamma om kvinnan varit utsatt för fysisk eller psykisk misshandel och kvinnorna får därigenom ett bättre skydd. Regeringen kommer att remittera NIPU:s betänkande. Ändrade regler vid anknytning kan sedan komma att införas .
frs · GM12473 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat justitieministern om regeringen avser att utfärda förordning, moratorium eller amnesti för att dessa psykiskt och fysiskt misshandlade kvinnor skall få stanna i vid skilsmässa, trots att de inte varit gifta . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Bakgrunden till frågan är de problem som kan uppstå för kvinnor som utnyttjas av män som är stadigvarande bosatta i och situationen för dem, om parterna separerar. Den s.k. tvåårsregeln medför som regel att kvinnorna utvisas, om de inte har vistats i landet med uppehållstillstånd när förhållandet spricker. Den parlamentariska kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) har i sitt betänkande bl.a. tagit hänsyn till förslag för att begränsa den s.k. kvinnoimporten. I betänkandet läggs bl.a. fram förslag som skall göra det möjligt att frångå tvåårsregeln om kvinnan eller hennes barn utsatts för våld eller allvarliga kränkningar i förhållandet. Det föreslås att uppehållstillstånd som regel skall beviljas, om det görs sannolikt att sökanden eller dennes barn utsatts för övergrepp av allvarlig art under sammanboendet och förhållandet upphört främst på grund av detta. Regeringen kommer att remittera NIPU:s betänkande. Ändrade regler vid anknytning kan sedan komma att införas . Regeringen har ingen avsikt att i avvaktan på en ny lagstiftning införa det av föreslagna s.k. moratoriet. Jag vill framhålla att även med nuvarande lagstiftning är det möjligt att, i enskilda fall, bevilja permanent uppehållstillstånd för en kvinna trots att hon inte vistats i landet under de föreskrivna två åren. Grunden är i dessa fall att humanitära skäl anses föreligga.
frs · GM12475 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag har för avsikt att främja jämställdhetsperspektivet inom mitt politikområde, bl.a. inom det kommunala utjämningssystemet. Utbudet av service har stor betydelse för individers och hushålls levnadsförhållanden. Män och kvinnor är i olika utsträckning beroende av den kommunala servicen. Utjämningssystemets primära syfte är att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. Detta sker genom en långtgående utjämning av skillnader i skatteinkomster och genom att beakta strukturella kostnadsskillnader i den kommunala verksamheten. Däri ligger inte minst att i utjämningen ta hänsyn till sådana skillnader i behov av verksamhet som har att göra med befolkningens sammansättning, t.ex. vad gäller kön, ålder och sociala förhållanden. I utjämningssystemet beaktas genomgående både kvinnors och mäns behov av service i den mån de kan innebära strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting. Utjämningssystemet får därigenom också en betydelse för jämställdheten. Utjämningssystemets syfte är däremot inte att styra hur resurserna används i den kommunala verksamheten. Avvägningen mellan olika verksamheter liksom valet av utbudsnivå och kvalitet beslutas av de enskilda kommunerna och landstingen. Utjämningssystemet är därför så utformat att det skall vara neutralt i dessa avseenden. Den kommunala utjämningsutredningen, som tillsattes har haft i uppdrag att följa upp, utvärdera och utveckla utjämningssystemet. Regeringen bereder nu utredningens förslag och avser att lämna förslag till om förändringar i utjämningssystemet i samband med ekonomiska vårproposition. Jag vill därför inte nu gå in i en sakdiskussion om förslaget till förändringar i kostnadsutjämningen . Som svar på fråga vill jag säga att regeringen anser att jämställdhetsfrågorna är viktiga. Utjämningssystemets uppgift är att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sin verksamhet. I detta ligger också att kommuner och landsting får likvärdiga möjligheter att främja jämställdheten mellan män och kvinnor. Det är sedan de enskilda kommunerna och landstingen som skall utforma och bedriva verksamheten utifrån lokala behov och krav. Det är också på lokal nivå som jämställdhetsaspekten bäst kan tillgodoses.
frs · GM12477 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att män vilka inte har haft kännedom om sitt faderskap och fått ett sådant fastställt i efterhand inte skall få retroaktiv återbetalningsskyldighet fastställd. Jag kan, som säkert känner till, inte uttala mig om enskilda fall. Rent allmänt gäller att utgångspunkten för svensk lagstiftning är att föräldrar är försörjningsskyldiga för sina barn från barnets födelse. För att undvika stora retroaktiva skulder har möjlighet att besluta om återbetalningsskyldighet trots att faderskapet inte ännu är fastställt. En förutsättning är dock att det pågår ett mål om fastställande av faderskap i domstol, att det finns sannolika skäl för att mannen är far till barnet och att inga fler män är instämda i målet. Enligt lagen om underhållsstöd kan återkrav riktas mot den bidragsskyldige upp till bakåt i tiden räknat från det att underrättelse om att underhållsstöd sökts sänts till honom/henne. Om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden har emellertid möjlighet att helt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighet. Ett exempel på en sådan situation kan vara att barnet fått underhållsstöd innan faderskapet blivit fastställt och att det inte berott på den bidragsskyldige att faderskapsutredningen har dragit ut . Den bidragsskyldige har kanske inte haft anledning att räkna med att han skulle bli återbetalningsskyldig för underhållsstöd och har då inte heller anpassat sin ekonomi utifrån detta. Jag har förståelse för att det kan kännas tungt för fäder som befinner sig i situationer liknande den som här beskrivits. Jag anser dock att huvudprincipen också i dessa fall skall vara att en förälder har försörjningsansvar för sitt barn med den inskränkningen att det begränsas till bakåt i tiden. Jag har därför inte för avsikt att föreslå några förändringar av reglerna i den riktning som förespråkar.
frs · GM12478 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag anser att män vilka inte haft kännedom om sitt faderskap och fått sådant fastställt i efterhand skall ha rätt till den s.k. pappamånaden. Den svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Den sätter barnet i centrum och har genom sin flexibilitet givit familjer med mycket olika villkor möjlighet till tid med barnen efter vars och ens behov. Föräldrapenningen ges och kan användas till dess att barnet fyller eller avslutar sitt första skolår. Föräldraförsäkringen ger föräldrar en verklig möjlighet att kombinera föräldraskap med arbete utanför hemmet. Föräldraförsäkringen utgår från att båda föräldrarna tar ansvar för barnet. Har båda föräldrarna gemensam vårdnad om barnet har varje förälder rätt till halva ersättningstiden med föräldrapenning. En förälder kan överlåta "sina" föräldrapenningdagar till den andra föräldern, förutom såvitt avser , den s.k. mamma- och pappamånaden. Har en förälder ensam vårdnad om barnet har denna förälder rätt till samtliga . En förälder som har ensam vårdnad kan överlåta föräldrapenningdagar till förälder som ej är vårdnadshavare. Är ett barns föräldrar inte gifta med varandra när barnet föds så blir modern ensam vårdnadshavare. Efter anmälan till skattemyndighet eller genom beslut av domstol kan föräldrarna få gemensam vårdnad om barnet. Rätten till föräldrapenningdagarna är knuten till frågan om vårdnaden om barnet. Förälder med ensam vårdnad om barnet ges genom föräldraförsäkringen möjlighet att kombinera arbete med föräldraskap genom rätten till samtliga ersättningsdagar. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att utvidga rätten till den s.k. pappa- och mammamånaden på sådant sätt som föreslår.
frs · GM12479 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat om jag är beredd att ge lärarna möjlighet att kunna sätta ut betyg med plus och minus för att underlätta elevernas studiesituation. har tagit beslut om ett nationellt betygssystem, vilken skala som skall gälla, när betyg skall sättas etc. Vi har infört ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem, där målen för godkänd i kursplanerna anger nivån för betyget G. Det finns fastställda kriterier för i och har i uppdrag att fastställa kriterier för nivån MVG . Lärarna skall själva utforma betygskriterier för betygstillfällena i år8 och höstterminen i år9. Detta innebär en stor omställning, som tar tid att "sätta sig". Det sägs att den svenska skoldebatten kretsar mer kring betygsfrågor än i många andra länder. Betyg har i av tradition ansetts vara en politisk lika väl som en pedagogisk fråga. Min uppfattning är att vi nu i stället borde förflytta intresset från betygsskalans utseende till en mer mångfacetterad diskussion om arbetet med mål, resultat och utvärdering. Utvecklingssamtalet är grunden för ömsesidig information och diskussion mellan elev, lärare och föräldrar om studieresultat, social och emotionell utveckling. Där kan samtalet bli nyanserat och läraren kan föra ett resonemang om var "på skalan" eleven befinner sig. Erfarenheterna av utvecklingssamtalen är odelat positiva både för lärare, föräldrar och elever. Utvecklingssamtalet kan dessutom på begäran kompletteras av ett skriftligt omdöme, där elevens starka och svaga sidor och förslag till åtgärder kan beskrivas på ett utförligare sätt än genom ett betygssteg. Jag är inte beredd att göra någon förändring av antalet betygssteg i eller att införa någon möjlighet att använda "mellansteg" i form av plus eller minus. Det finns problem med alla betygssystem, där få men vida betygssteg skapar en typ av problem. En betygsskala med många steg ställer krav på många betygskriterier, vilket skulle styra undervisningen alltför hårt och i sin tur skapa andra problem. Tyvärr är problemen med alla betygsskalor störst för elever med svårigheter, som Skånberg också påpekar. Jag är därför övertygad om att andra former av utökad och fördjupad information och diskussion kring elevens resultat i förhållande till målen kan göra större nytta än fler formella steg i betygsskalan eller möjligheter att sätta plus och minus.
frs · GM1248 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra skyddet av det biologiska materialet på våra laboratorier så att en god etik kan upprätthållas. För resultatet av laboratorieprover etc. som tas inom hälso- och sjukvården gäller sekretesslagen, åliggandelagen, patientjournallagen och under vissa förutsättningar även vårdregisterlagen och personuppgiftslagen. Resultat från sådana provtagningar får som huvudregel således endast lämnas till patienten, dvs. den person som provet gäller. För laboratorieprover som av någon anledning arkiverats gäller att själva provet aldrig kan vara en allmän handling. Därför kan någon utomstående inte heller hävda någon rätt att ta del av dem. För övrigt gäller reglerna om tystnadsplikt inom hälso- och sjukvården. Under vissa förutsättningar kan ett arkiverat laboratorieprov användas för forskningsändamål. Om laboratorieprovet skall användas för ett annat syfte än det ursprungliga bör nytt samtycke inhämtas om det inte gäller en studie där materialet är avidentifierat. Avslutningsvis kan nämnas att har utarbetat allmänna råd avseende rutiner för bevarande av provmaterial vid patologavdelningar m.m. (SOSFS:9). skall enligt uppgift inleda en strukturöversyn över patologiområdet. I denna översyn ingår frågor som rör bl.a. omhändertagande, användande och utnyttjande av provmaterial som finns arkiverat inom hälso- och sjukvården. Översynen skall ske i samverkan med .
frs · GM12480 · 1998-12-31 00:00:00 — Skånberg har frågat mig hur jag kommer att agera för att undvika fortsatta ensidiga provokationer mot . Inledningsvis vill jag framhålla att det är väsentligt att fredsprocessen i återupptas och förs till ett lyckosamt slut möjligt. och EU har beklagat den frysning av genomförandet av Wye som den israeliska regeringen beslutade om . Wye hänvisar i sin tur till principdeklarationen och interimsöverenskommelsen . Dessa anger att förhandlingar om en slutlig lösning bl.a. skall avse frågan om . framtida ställning måste ingå i en allomfattande fredsuppgörelse där PLO är en av parterna. Denna uppgörelse måste bl.a. säkra religiös pluralism i och tillträde till de heliga platserna för alla troende, oavsett vem eller vilka som har kontrollen. Jerusalemfrågan väntas bli en av de svåraste i parternas slutförhandlingar. Frågan kompliceras av problem som sammanhänger med identitet, makt, historia, religion och territoriell kontroll. Beträffande dessa frågor står parterna långt från varandra men måste finna en allomfattande och rättvis uppgörelse som båda sidor kan acceptera och som också tillgodoser de intressen judar, muslimer och kristna i världen har. Tills parterna nått en sådan lösning står , EU och praktiskt taget hela världssamfundet fast vid tidigare principbeslut om stadens ställning och vidtar inga åtgärder som ändrar rättsläget. Detta innebär att inte tillerkänns suveränitet över staden. kritiseras den israeliska ockupationen av den östra stadsdelen och olika folkrättsstridiga åtgärder som vidtagit - främst bosättningar och åtgärder som syftar till att förhindra eller försvåra de palestinska Jerusalembornas närvaro i staden. Det är ur detta perspektiv som House-frågan måste ses. utgör en palestinsk institution under PLO, inte under den palestinska myndigheten. Palestinska institutioners närvaro och verksamhet i östra garanterades i ett brev den 11oktober 1993 från dåvarande israeliske utrikesministern till hans norske kollega i samband med ingåendet av principdeklarationen. EU har med anledning härav överenskommit om riktlinjer för besök i . Dessa riktlinjer står fast vid. Möten av det slag som frågeställaren hänvisar till står i överensstämmelse med riktlinjerna och har ägt rum . Vi kommer att fortsätta att bevista dessa möten vilket utgör ett uttryck för att vi inte godtar försök att ensidigt ändra stadens ställning. EU har gemensamt avvisat israeliska försök att begränsa utländska politikers och diplomaters rätt att möta palestinier i .
frs · GM12481 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om de ungdomar som får sitt inskrivningsbeslut ändrat som en följd av det minskade behovet av totalförsvarspliktiga kommer att få kompensation och nämner utryckningsbidraget som en möjlighet. Förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga medger inte att utryckningsbidrag utbetalas till ungdomar som inte påbörjat sin plikttjänstgöring. Regeringen har inte för avsikt att ändra förordningen. Det är min förhoppning att de ungdomar som får ett ändrat inskrivningsbeslut skall få besked i sådan tid så att de kan planera sin framtid genom att ansöka till högskolan eller söka arbete.
frs · GM12482 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken tidsplan regeringen har för ett svenskt medlemskap i gemensamma valuta. Frågan om ett svenskt deltagande i valutaunionen utgör en av de mest betydande politiska frågorna som vi har haft att förhålla oss till . Det är därför viktigt att ett beslut om ett svenskt deltagande i valutaunionen har en stark demokratisk förankring. Som regeringen tidigare angett gäller att frågan om ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen skall underställas svenska folket för prövning i val eller i folkomröstning. Därefter ankommer det på att fatta slutligt beslut. Det är viktigt att ett svenskt ställningstagande i fråga om deltagande i valutaunionen föregås av en bred diskussion i det svenska samhället om olika aspekter på ett införande av euron. I syfte att öka kunskapen och stimulera till bred debatt och diskussion i frågan har ett omfattande informations- och folkbildningsarbete påbörjats. En delegation för stöd till folkbildning om EMU har tillsatts av regeringen med uppgift att fördela till folkhögskolor och folkbildningsorganisationer för utbildnings- och informationsprojekt om EMU. Vi står nu inför en period av debatt och analys om ett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen. Enligt regeringens uppfattning är det av största vikt att säkerställa att ett framtida beslut om ett eventuellt deltagande i är förankrat hos det svenska folket.
frs · GM12483 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att socialbidragstagare skall ha möjlighet till juridisk hjälp vid vårdnadstvister. Den 1december 1997 trädde en ny rättshjälpslag i kraft. Reformen innebar bl.a. att rättshjälpen generellt gjordes subsidiär till rättsskyddet. Den som är i behov av rättshjälp skall i första hand använda sin hemförsäkring. Att ta sitt rättsskydd i anspråk innebär enligt försäkringsvillkoren i de flesta hemförsäkringar en lägsta avgift på 1000kr och en procentuell avgift därutöver på av kostnaderna. Den som beviljas rättshjälp skall betala dels rådgivningsavgiften, ca1000kr, dels en viss del av rättshjälpskostnaderna, mellan och , beroende bl.a. på hur stor inkomst den rättssökande har. Rådgivningsavgiften kan sättas ned till hälften om den rättssökandes ekonomi ger anledning till det. Underåriga kan, fr.o.m. den 1januari 1999, helt befrias från att betala rådgivningsavgift. För att belysa situationen för de ekonomiskt sämst ställda grupperna när det gäller möjligheten att få rättshjälp har fått i uppdrag av regeringen att undersöka behovet av justeringar i bl.a. avgiftssystemet. I uppdraget ingår också att titta på frågan om relationen mellan rättshjälpslagen och socialtjänstlagen. kommer att lämna en slutlig redovisning av sitt uppdrag. Därefter kommer beredningen att fortsätta inom . De förändringar som förväntas föreslås från kommer att leda till en kraftig sänkning av rättshjälpskostnaderna, dvs. även rådgivningsavgiften, för de ekonomiskt sämst ställda. De som inte själva kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har enligt socialtjänstlagen rätt till bistånd av försörjning och för sin livsföring i övrigt. Såvitt jag vet har bistånd beviljats för rättshjälpskostnader i de fall som har uppmärksammats .
frs · GM12484 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att i skall få ett nationellt stöd. Det arbete som utförs av centrumet är av oerhört stor betydelse för det lokala brottsförebyggande arbetet i . Man har framgångsrikt kunnat bygga upp en organisation där så gott som samtliga kommuner i länet samverkar med bl.a. polismyndigheten - som också avsatt betydande resurser för arbetet. Denna samverkan vittnar om att hela regionen insett att det förebyggande arbetet bör vara prioriterat och kan löna sig också ekonomiskt. Den fungerar också som inspiration för verksamheten i andra regioner. För sitt arbete med att ge stöd åt kommunerna i att upprätta trygghetsplaner har centrumet fått ekonomiskt bidrag från den statliga kommittén för genomförandet av det nationella brottsförebyggande programmet, arbete (KBA). Sammanlagt har centrumet beviljats 570000kr för arbetet med trygghetsplaner för . Utöver detta har åtta av kommunerna i beviljats 50000kr vardera i startbidrag för lokala brottsförebyggande råd, sammanlagt 400000kr. De av regeringen avsatta ekonomiska medlen för stöd till lokalt brottsförebyggande arbete disponeras av () och beviljas i enlighet med de övergripande riktlinjer som regeringen angett i myndighetens regleringsbrev. De ekonomiska medel som finns att fördela är begränsade och skall användas på ett sådant sätt att vi framgångsrikt kan utveckla det brottsförebyggande arbetet i hela landet. Ett av målen för det lokala brottsförebyggande arbetet är att det skall utvecklas på ett sådant sätt att det integreras i den löpande långsiktiga verksamheten lokalt. Det är också möjligt att få nationellt stöd i andra former. En av BRÅ:s huvuduppgifter är just att ge stöd till lokalt brottsförebyggande arbete - genom att initiera, följa upp och utvärdera sådana projekt och genom att samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt och samverkansformer och genom att bidra till att behovet av kvalificerad utbildning tillgodoses. Vid BRÅ finns det också stor samlad kunskap om brottsligheten och dess orsaker samt kriminalstatistik på lokal nivå. Jag vill slutligen påpeka att regeringen anser att det är av stor betydelse att det finns en samordning regionalt av det lokalt knutna brottsförebyggande arbetet. Frågan om hur sådant arbete skall utvecklas kommer att övervägas inom i samband med att KBA överlämnar sin slutrapport till regeringen .
frs · GM12485 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att skapa klarhet om strömmingsbeståndet i har minskat och därvid föreslagit att man med undersökningsfartyget skall göra undersökningar av strömmingsbeståndet. Beståndsuppskattningar görs kontinuerligt med undersökningsfartyget . Det är som genom sitt Havsfiskelaboratorium gör bedömningen om och när Argos skall användas för att uppskatta fiskbestånden. Vad avser strömmingsbestånden gjordes sådana undersökningar . skall likadana undersökningar göras längs ostkusten från t.o.m. . Att undersökningarna sker beror på att det är som bestånden är mest spridda vilket är nödvändigt för att kunna göra tillförlitliga uppskattningar av bestånden. Efter att mätningarna slutförts sammanställs resultaten, tillsammans med de övriga beståndsuppskattningarna i , av . Resultatet från undersökningarna redovisas till för och utgör underlag för fastställandet av de totala tillåtna fångstmängderna i . Eftersom undersökningar således redan sker för att bedöma storleken på strömmingsbestånden i avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.