ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM1234 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig om på vad sätt den avser att agera för att rättegången mot skall förverkligas vid spansk domstol eller vid krigsförbrytartribunalen i . syn på diktatur och de övergrepp som präglade denna är väl känd. har ett stort ansvar för de grava kränkningar av mänskliga rättigheter som skedde under militärdiktaturen i . Det är angeläget att de skyldiga till grova brott av detta slag ställs till ansvar inför domstol. Med anledning av att polisanmälan mot även gjorts i kan nämnas att för att åtal mot för den aktuella brottsligheten skall kunna väckas i krävs ett förordnande från regeringen. För att frågan om åtalstillstånd skall kunna prövas av regeringen krävs att det begärs av en svensk åklagare. Om skulle utlämnas från till kan de brott för vilka anmälan mot gjorts i överföras till för lagföring vid den spanska domstolen. Detta är en fråga som prövas av Riksåklagaren och inte av regeringen. Historien visar att de nationella rättsordningarnas förutsättningar för att hantera krigsförbrytelser och allvarliga brott mot mänskliga rättigheter är begränsade. Det finns ett mycket påtagligt behov av att skapa möjligheter för världssamfundet att lagföra sådana brott. Den till vilken grunden lades vid diplomatkonferensen i kommer att få stor betydelse i detta avseende. har mycket aktivt deltagit i arbetet med att skapa denna domstol. Det kan emellertid konstateras att det tyvärr inte finns någon internationell rättsinstans som kan lagföra . Krigsförbrytartribunalen i har endast jurisdiktion för brott begångna i f.d. . Stadgan om den har ännu inte trätt i kraft. När så sker kommer den inte att ha retroaktiv tillämpning och är således inte aktuell i detta ärende. i kan inte användas, eftersom den bara har jurisdiktion i tvister mellan stater. I de nu pågående rättsliga förfarandena i och varken kan eller bör den intervenera.
frs · GM12340 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att minska kostnaderna för läkemedel. Bakgrunden till frågan är enligt frågeställaren att kostnaderna för den statliga läkemedelsförmånen har blivit större än vad regeringen räknade med vid överförandet av kostnadsansvaret för läkemedel i öppen vård från staten till landstingen. Kostnadsansvaret för läkemedel i öppen vård har överförts till landstingen från den 1januari 1998. Härmed inleddes en process som innebär att landstingen stegvis tar över ansvaret för kostnadsutvecklingen för läkemedel inom förmånssystemet. Den 1januari skall landstingen i princip ha ett fullständigt kostnadsansvar för läkemedel. Avsikten är att det nuvarande särskilda statsbidraget då skall inordnas i det generella statsbidraget till landstingen. Syftet med reformen är bl.a. att läkemedel fullt ut skall betraktas som en del av hälso- och sjukvården och ingå i hälso- och sjukvårdshuvudmännens samlade prioriteringar inom området. Självfallet är jag mycket oroad av att takten i kostnadsökningen för läkemedelsförmånen inte har dämpats. En anledning till att kostnadsansvaret överfördes till landstingen var att förskrivarna skulle få ett incitament att förskriva läkemedel på ett mer kostnadseffektivt sätt. Läkemedelskommittérnas arbete förväntades bidra till detta. Det finns olika sätt att dämpa kostnadsutvecklingen. Inom följer vi utvecklingen mycket noga och givetvis för vi en diskussion med bl.a. om möjliga ingripanden i kostnadsutvecklingen.
frs · GM12341 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärd för att åstadkomma större tydlighet vad gäller de luckor i försörjningsstödet som påvisar i sin skrivelse till regeringen. pekar i sin skrivelse på ett antal tolkningsproblem som är relaterade till försörjningsstödet. De frågor som tas upp i skrivelsen berör ideellt skadestånd, barns tillgångar, företagares rätt till försörjningsstöd, unga vuxnas möjlighet att flytta till ett eget boende, laglighetsprövningen vid vissa beslut, underhållsstöd samt rättshjälp. (S1997:16) gör en översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och uppgifter. Utredningen har bl.a. i uppgift att analysera begreppet skälig levnadsnivå. har också uppmärksammat utredningen på de frågor som tas upp i den aktuella skrivelsen. Jag utgår från att socialtjänstutredningen behandlar även dessa frågor och redovisar sitt förslag i slutbetänkandet som skall överlämnas till regeringen den 31maj 1999.
frs · GM12342 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att det anordnas muntliga högskoleprov för dyslektiker oftare. Muntliga högskoleprov har aldrig anordnats av . Däremot har av anordnat högskoleprov med multimediateknik, som har varit anpassade för dyslektiker. Jag vill framhålla att högskoleprovet aldrig är den enda chansen för funktionshindrade att bli antagna till grundläggande högskoleutbildning. En dyslektiker kan söka på sina gymnasiebetyg och åberopa "särskilda skäl" för att hänsyn skall tas till dyslexi. När det gäller högskoleprovet har som jag har nämnt haft ett uppdrag att anpassa det för synskadade och dyslektiker. har redovisat resultaten av utvärderingen av uppdraget. Härav framgår att högskoleprovet är en svårforcerad barriär för dyslektiker. Det mäter en rad färdigheter som ställer dyslektiker inför särskilda svårigheter. Utformningen av provet och den begränsade tiden försvårar också genomförandet för dyslektiker. Multimediatekniken har inte kunnat överbrygga dessa svårigheter. finner därför inte skäl att fortsätta användningen av multimediatekniken vid genomförandet av högskoleprovet. I stället avser verket att försöksvis tillämpa längre provtid för denna grupp. Den närmare utformningen av provet kommer att utvecklas i dialog med bl.a. företrädare för dyslektikernas organisation. avser att tillsätta en arbetsgrupp för att utforma kommande prov för dyslektiker.
frs · GM12343 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar ta initiativ till att avbryta allt bistånd till statsmakten i och fortsättningsvis kanalisera stödet till det zimbabwiska folket enbart genom enskilda organisationer. Den är djupt oroad över utvecklingen i . I våra bilaterala kontakter med betonar vi kontinuerligt vikten av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. EU har, tillsammans med en rad andra länder, gjort en démarche hos den zimbabwiska regeringen. I démarchen uppmanas att återställa förtroendet för landets respekt för de mänskliga rättigheterna, domstolsväsendets auktoritet och oberoende samt att utreda anklagelserna om tortyr och vidta rättsliga åtgärder mot de skyldiga. Inom EU diskuteras en reaktion på uttalanden av president som gjorts efter démarchen. bistånd till är långsiktigt och fattigdomsinriktat. Bl.a. utgår stöd inom hälso- och utbildningssektorerna. Som exempel kan nämnas stöd för ett skolboksprogram, mödra- och barnavård, hiv/aids samt kvinnoprojekt och småföretagarstöd genom . En översyn av utvecklingssamarbetet har påbörjats och kommer att färdigställas . Ett av de övergripande målen är att stärka demokratins kultur och respekten för de mänskliga rättigheterna. Detta mål har blivit än viktigare genom den senaste tidens utveckling. Den anser inte att det i det här läget vore konstruktivt att helt avbryta utvecklingssamarbetet med .
frs · GM12344 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar ta initiativ till för att ändra avtalet med så att antalet sjörapporter i radion blir flera och att rapporter om aktuella vindstyrkor meddelas från ytterligare orter. beslutade om riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297) för . Regeringen har därefter beslutat om sändningstillstånd för de tre public service-företagen , och . Programutbudet i allmänradion och allmäntelevisionen skall tilltala alla publikgrupper, såväl den stora majoriteten som olika mindre intressegrupper. Staten har valt att formulera public service-uppdraget i relativt allmänna termer. Det följer av programföretagens oberoende ställning gentemot regering och riksdag och bolagens rätt att själva utforma sin verksamhet. En viktig uppgift för företagen är naturligtvis att hitta en balans mellan de olika önskemål som företagen i sin roll av radio och TV i allmänhetens tjänst skall söka uppfylla. bestämmer alltså, liksom övriga public service-företag, ensamma om vad som skall förekomma i deras sändningar, inom ramen för radio- och TV-lagen (1996:844) och de sändningstillstånd som regeringen beslutat om. Som statsråd får jag inte ingripa i företagens verksamhet. Regeringen har självfallet möjlighet att inför nästa tillståndsperiod se över behovet av förändringar av villkoren för . I detta sammanhang kommer naturligtvis de erfarenheter som gjorts under den nuvarande tillståndsperioden att beaktas. Det är dock för tidigt att bedöma om den fråga som aktualiserat bör föranleda något sådant förslag.
frs · GM12345 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vilka åtgärder som regeringen skulle vara beredd att vidta för att förmå att godta de svenska främlingspassen. Dessbättre kan jag meddela, att det nu föreligger officiell information från franska myndigheter om att svenska främlingspass godkänns som resedokument. Skälet för godkännandet - vilket vi också själva framfört i olika sammanhang - är att och har ett avtal om inbördes återtagande av tredjelandsmedborgare. Det finns alltså inget skäl för att underkänna ett svenskt främlingspass som resedokument, eftersom innehavaren av främlingspasset garanteras kunna återvända till . Denna samsyn mellan och finns dokumenterad genom , där nu listar svenska främlingspass som godkända på de grunder jag anfört. Officiellt besked finns således att godkänner svenska främlingspass. Trots detta har vi tyvärr kunnat konstatera att i inte utfärdat viseringar åt innehavare av främlingspassen. Detta kan bero på något missförstånd och jag har uppdragit åt mina medarbetare att av ambassaden få bekräftat att svenska främlingspass godkänns som resehandling och som underlag för visering i enlighet med vad som meddelats i Schengens viseringsgrupp.
frs · GM12346 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att turistkommuner inte skall missgynnas av folkbokföringens regler. Huvudregeln i folkbokföringslagen är att en person skall vara folkbokförd på den fastighet och i den territoriella församling där han är att anse som bosatt. En person anses i första hand vara bosatt på den fastighet där han regelmässigt tillbringar sin dygnsvila. Undantag från denna bestämmelse har emellertid gjorts när det gäller tillfälliga vistelser på annan ort. En tillfällig vistelse som är avsedd att vara högst och som utgör ett avbrott i en annars pågående bosättning skall inte anses leda till ändrad bosättning. Om familjen bor kvar på den ursprungliga bostadsorten skall motsvarande gälla även om den tillfälliga vistelsen är avsedd att vara . Det krävs dock att tiden för vistelsen är bestämd i förväg och att personen skall ha för avsikt att återvända då. Det är vanligt förekommande att en person på grund av ett tillfälligt arbete tillbringar sin dygnsvila på annan plats än den där han har sitt egentliga hemvist. I de flesta fall torde den som på grund av ett tillfälligt arbete bor i en annan bostad än den gemensamma familjebostaden uppfatta det som riktigast att vara folkbokförd tillsammans med övriga familjemedlemmar eller där han eller hon har sitt ordinarie hem. Vid införandet av folkbokföringslagen ansågs därför övervägande skäl tala för att tillfälliga vistelser på annan ort inte bör föranleda ändrad folkbokföring. Hemortskommun vid taxeringen är den kommun där man skall vara folkbokförd den 1november året före beskattningsåret. Detta innebär att endast i de fall turistsäsongen börjar före den 1november skulle en ändring av folkbokföringsreglerna på det sätt som föreslås få önskad effekt. Det är också svårt att överblicka vilka konsekvenser en ändring skulle få för glesbygdskommuner med relativt få arbetstillfällen. Folkbokföringen utgör grund för ett flertal rättigheter och skyldigheter i samhället. Beskattningen är endast ett av flera områden som berörs. Ändringar av principerna för folkbokföringen bör undvikas för att folkbokföringens användning i olika sammanhang inte skall påverkas negativt. Jag är därför inte nu beredd att vidta några åtgärder.
frs · GM12347 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen tänker göra åt att svenska konsumenter inte får del av den prispress som den gemensamma valutan innebär. När antog som sin mening att inte borde införa den gemensamma valutan euron när den tredje etappen av EMU inleddes den 1januari 1999 var det huvudsakliga skälet att det inte fanns folkligt stöd för att delta i valutaunionen. Om regeringen senare finner att bör delta i valutaunionen skall frågan underställas svenska folket för prövning i val eller folkomröstning. För att öka kunskapen och stimulera en bred debatt om den ekonomiska och monetära unionen har ett vittomfattande och opartiskt informations- och folkbildningsarbete påbörjats. Trots att inte deltar i valutaunionen från starten, påverkas vi av att euron införs. är en liten öppen ekonomi och tendenser till ökat konkurrenstryck och ökad prispress kommer säkert att få verkningar även utanför euroområdets gränser. Detta har vi all anledning att välkomna. Till detta kommer att många andra faktorer också ökar konkurrensen och prispressen i . I syfte att främja konkurrensen och därmed ge konsumenter lägre priser, ökat urval och bättre kvalitet på produkter och tjänster har regeringen initierat åtgärder inom ett antal områden. Låt mig åskådliggöra detta genom några exempel: En aktivare tillämpning av redan strikta konkurrenslagstiftning påbörjades . Ett råd har inrättats för konkurrens på lika villkor mellan privata och kommunala företag. En utvärdering av rådets arbete skall ske . Ett utredningsförslag om konkurrens vad gäller distribution av läkemedel är f.n. ute på remiss. För att förbättra kapitalmarknaderna har beslutat att svenska fondbolag skall redovisa för varje fondandelsägare vilka kostnader som belastar deras sparande. kommer regeringen att lägga förslag till en ny försäkringsrörelselag där bl.a. förbudet mot vinstutdelning i livförsäkringsbolag föreslås att tas bort. Förslagen förutses förbättra konkurrensen på försäkringsmarknaden. Krav på timregistrerande mätutrustning av el har slopats för hushåll (även för mindre företag) i syfte att dessa i högre grad skall vända sig till den konkurrensutsatta delen av marknaden. arbetar aktivt inom EU med att främja ökad konkurrens på den inre marknaden samt verkar för en liberal handelspolitik mot tredje land och för att parallellimport från länder utanför EES-området bör tillåtas. Vidare deltar aktivt i arbetet på EU-nivå med reformer av produkt- och kapitalmarknader, bl.a. genom utarbetandet av nationella rapporter. Genom bl.a. dessa åtgärder vill regeringen främja konkurrensen såväl i som i EU. Denna politik kommer aktivt att drivas vidare som ett led i ansträngningarna för att öka effektiviteten i ekonomin och därmed stärka välfärden.
frs · GM12348 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om den s.k. älgsjukan som förekommer bl.a. i och som ännu inte fått någon slutlig förklaring och lösning. Forskning om älgsjuka eller Älvsborgssjukan som den också kallas har pågått . har haft ett särskilt forskningsprogram om problemet och detta program skall avrapporteras . för viltforskning vid finansierar projekt i storleksordningen för att studera älgsjuka. Det finns inga vetenskapliga belägg för ett samband mellan älgsjuka och bromerade flamskyddsmedel. Omfattande forskning om bromerade flamskyddsmedel och andra organiska miljögifter pågår i , inom EU och internationellt. När det gäller bromerade flamskyddsmedel har regeringen i miljöpropositionen (prop. 1997/98:145) gjort bedömningen att användningen av dem bör begränsas och vissa av ämnena helt avvecklas. Kemikalieinspektionen skall redovisa en tidsplan för avvecklingen senast 15mars 1999. har också varit pådrivande internationellt för avveckling av dessa ämnen. Jag har goda förhoppningar om att forskningen om älgsjukan kommer att ge en förklaring. Jag finner därför inte anledning att nu vidta ytterligare åtgärder.
frs · GM12349 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen planerar att ändra regelverket för inackorderingstillägget så att elever vid fristående gymnasieskolor kan få det i större utsträckning än . skollagen framgår att varje kommun är skyldig att erbjuda samtliga ungdomar i kommunen utbildning på nationella program förutsatt att ungdomarna uppfyller fastställda behörighetskrav. Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program och skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett landsting i enlighet med samverkansavtal. En kommun som i sin gymnasieskola på ett nationellt program tagit in en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildning, har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hemkommun. Hemkommunen är dock inte skyldig att betala ersättning om det är fråga om ett nationellt program som kommunen själv erbjuder. I fråga om fristående gymnasieskolor gäller att kan förklara en sådan skola berättigad till bidrag från elevernas hemkommuner. Till elever i den kommunala gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Normalt ges såväl interkommunal ersättning som ekonomiskt stöd för inackordering bara om hemkommunen inte erbjuder den sökta utbildningen. Hemkommunen har däremot inte någon skyldighet att ge inackorderingsstöd till elever i en fristående gymnasieskola. Fråga om stöd till dessa elever prövas i enlighet med studiestödsförfattningarna och handläggs av . Av dessa författningar följer att inackorderingstillägg kan utgå till en elev vid en fristående gymnasieskola om eleven behöver inackordering. Prövningen av om en elev skall få inackorderingstillägg sker på samma sätt oberoende av om det är fråga om studier vid en gymnasieskola eller en fristående gymnasieskola. Det kan alltså konstateras att nuvarande regler för inackorderingstillägg leder till lika behandling oavsett elevens val av skola.
frs · GM1235 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att arbeta för att mobila slakterier för fjäderfä får etableras i . I rådets direktiv /118/EEG av den15 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött av fjäderfä anges hygienkrav för fjäderfäslakterier. Mobila slakterier nämns inte. Sannolikt har någon särskild tanke inte ägnats sådana slakterier när direktivet beslutades. Detta faktum behöver inte i sig innebära att det är förbjudet att inrätta mobila slakterier. Min bedömning är att mobila slakterier inte är förbjudna enligt direktivet under förutsättning att hygienkraven uppfylls. Rådets direktiv /118/EEG har i genomförts genom Statens livsmedelsverks föreskrifter (SLV FS 1994:11) om slakt m.m. av fjäderfä. Det är min uppfattning att mobila slakterier som uppfyller alla hygienkrav samt de övriga villkor som kan vara förknippade med upprättande av en slakterianläggning, kan starta verksamheten utan direktivändringar eller uttalanden från kommissionen. tillämpning av stöd enligt förordningen (1995:1271) om stöd till investeringar som avser förädling eller saluföring av produkter från jordbruket eller skogsbruket, regleras för perioden , av ett samlat programdokument. Detta stöd administreras av . Det är således till frågor rörande stöd skall ställas.
frs · GM12350 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsminister om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att undvika de stora bekymmer som kan möta småföretagen som en följd av det nya systemet med miljövarudeklarationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Arbetet med miljövarudeklarationer har växt fram genom att näringslivet efterfrågat faktabaserad miljövaruinformation för produkter och tjänster. Arbetet leds av som är huvudman och förvaltare av systemet. arbetar för att få fram produktspecifika utgångspunkter för tio olika branscher. Genom att certifiera en miljövarudeklaration vill man garantera att informationen uppfyller förutbestämda krav och att beräkningar sker på ett standardiserat sätt. Systemet är frivilligt. Jag tycker det är viktigt att företag kan få en miljövarudeklaration certifierad. Systemet måste dock utformas så att det inte missgynnar de små företagen. Därför sker arbetet med att ta fram miljövarudeklarationer i nära samarbete med småföretagen. Bl.a. är branschorganisationer engagerade och förmedlar t.ex. information och arrangerar utbildningar. är engagerade för att bistå de mindre företagen i arbetet med certifiering av miljövarudeklarationer. Utgångspunkten är alltså att systemet, när det är i full kraft, inte skall leda till bekymmer för småföretagen.
frs · GM12351 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att ta för initiativ för att sjuka och funktionshindrade som är förtidspensionerade mot arvode skall kunna delta i det politiska livet. ställer frågan mot bakgrund av att haft anledning att behandla frågan om i vilken utsträckning förtidspensionerade skall kunna ta arvoderade politiska uppdrag. har uttalandena varit positiva då utskottet ansett det värdefullt att funktionshindrade och människor med kroniska sjukdomar skall kunna delta i politiken. Vidare framhåller att reglerna ändrades så att de personer som förtidspensioneras får ha en inkomst upp till en åttondel i årslön som arvode från politiska uppdrag. uppger att trots detta uppstår problem, eftersom försäkringskassorna anser att regeln inte gäller, eller inte kan tillämpa den när någon har förtidspension eller har mindre del av ett sjukbidrag. Vidare uppger hon att oklarheter skulle råda om de som blev förtidspensionärer före skulle omfattas av reformen. Som uppgivit har det fr.o.m. skett en förändring av i vilken omfattning förtidspensionärer med hel förtidspension kan utföra visst arbete, ha olika uppdrag etc. Genom att det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till hel förtidspension är helt eller i det närmaste helt nedsatt har personer möjlighet att utnyttja en liten återstående arbetsförmåga i t.ex. ideellt eller politiskt arbete utan att det formella kravet för rätt till förtidspension ifrågasätts. Vid bedömningen av om den försäkrade trots viss begränsad arbetsförmåga är berättigad till hel förmån har () i allmänna råd rekommenderat att i sin helhetsbedömning av arbetsförmågan beaktar följande. För arbetstiden bör utgångspunkten vara ett heltidsarbete i den sysselsättningen, ett uppdrag eller ett förvärsarbete den försäkrade kan utföra. Arbetstiden bör inte överstiga cirka en åttondel av den normala arbetstiden. Arbetsinkomst som inte överstiger cirka en åttondel av den normala inkomsten vid arbete på heltid i den sysselsättning, det uppdrag eller det förvärvsarbete den försäkrade kan utföra bör i regel inte påverka rätten till hel förmån. RFV rekommenderar också att vid bedömning av arbetsförmågan bortser från aktiviteter som kan jämföras med sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sin fritid. Genom nämnda regelförändring har många av de situationer när reglerna kunde verka hämmande på den försäkrades vilja att aktivera sig i mindre omfattande arbete eller uppdrag fått en lösning. Avslutningsvis vill jag också framhålla att frågan om stimulans i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv på grundval av betänkande Ohälsoförsäkringen Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166) bereds inom .