ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12310 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att funktionshindrade skall ha samma möjligheter som alla andra att delta i det demokratiska arbetet, som väljare, som aktiv debattör och som förtroendevald. För mig har det politiska deltagandet ett egenvärde i sig. Jag ser det som en grundläggande medborgerlig demokratisk rättighet att alla människor oavsett kön, ålder, etnicitet, funktionshinder, ekonomiska villkor och familje- eller arbetssituation skall ges möjligheter att delta i samhällslivet. Vårt demokratiska politiska system förutsätter att medborgare med olika erfarenheter och perspektiv kan delta aktivt och utöva meningsfull påverkan i roller som medborgare, brukare, väljare, föreningsaktiva, förtroendevalda etc. Det beredningsarbete som jag har låtit initiera vid syftar till att belysa hur den lokala demokratins arbetsformer bättre kan tillvarata medborgarnas engagemang och bidra till att stärka den representativa demokratin. Det är sannolikt en rad åtgärder som kan underlätta och främja människors deltagande i olika former. Medborgarens förutsättningar att utföra kommunala förtroendeuppdrag är en av flera betydelsefulla aspekter på detta. Det handlar bl.a. om vilka åtgärder som krävs för att förbättra de förtroendevaldas arbetssituation. De funktionshindrades situation uppmärksammas särskilt i detta arbete.
frs · GM12311 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att väganslaget återställs till den nivå som har planerat för. Bakgrunden till frågan är att väganslagen för inte når upp till den planeringsnivå som finns upptagna i länsplanerna för regional trafikinfrastruktur. Anslagen som kan ställas till förfogande för genomförande av länsplanerna är resultatet av en avvägning och prioritering mellan flera olika behov. har regeringen valt att fördela det av anvisade anslaget för väghållning och statsbidrag dels så att pågående vägutbyggnader kan fullföljas, dels så att vägunderhållet kan hållas på en fortsatt hög nivå. Det senare är viktigt för att inte vägstandarden på det befintliga vägnätet skall försämras. Om det kan omfördelas medel för ett ökat genomförande av länsplanerna kan jag inte ge besked om . kommer dock regeringen att på nytt pröva hur medel för väghållning och statsbidrag skall fördelas för att på bästa sätt bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen.
frs · GM12313 · 1998-12-31 00:00:00 — har ställt en fråga till mig om jag avser att agera för att åter garantera funktionshindrade rätten till personlig assistent enligt de riktlinjer som fanns och som innebar rätten till personlig assistent också under skoltid. Den förändring som gjordes i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och lagen om assistansersättning () innebär att en person som är berättigad till assistansersättning inte själv kan vara arbetsgivare för en anhörig assistent som den ersättningsberättigade delar hushåll med. Jag utgår från att frågeställaren i stället avser de ändringar i som skedde med anledning av proposition 1995/96:146 angående bl.a. avgränsningen mot vissa kommunala verksamheter. Personlig assistans är ett mycket bra och betydelsefullt stöd för både barn och vuxna med mycket stora funktionshinder. Insatsen är omfattande och fortfarande relativt ny. Det är därför naturligt om reglerna kan behöva justeras allteftersom erfarenheterna visar på behov av detta. När LSS och infördes uttalade dåvarande socialministern i propositionen (1992/93:159) Stöd och service till vissa funktionshindrade att personlig assistans till barn enbart är avsedd för barn som är mycket vårdkrävande och för vilka föräldraansvaret tillsammans med annan omsorg i t.ex. barnomsorg och skola inte räcker till. Insatsen personlig assistans har aldrig varit avsedd att ersätta personal som behövs för att driva en verksamhet. Assistansen skall tillgodose den enskildes personliga behov av stöd och service. Om barnets behov av särskilt stöd inte kan tillgodoses med ordinarie resurser i den kommunala verksamheten bör det i första hand vara ett ansvar för verksamhetens huvudman att tillföra de extra resurser som behövs. Denna skyldighet åligger kommunerna enligt annan lagstiftning, i detta fall skollagen. Avsikten med den förändring som gjordes var inte att försämra det praktiska stödet till barnen och inte heller att helt ta bort den personliga assistansen. Av 4§ 2 stycket i framgår också att personlig assistans med assistansersättning kan lämnas i speciella situationer. Sådana situationer kan t.ex. vara där barnets funktionshinder innebär särskilda svårigheter att kommunicera med andra än assistenten eller där det med hänsyn till barnets hälsotillstånd behövs en personlig assistent. Den förändring som gjordes i fråga om avgränsningen till verksamhet gäller dessutom endast . Även i de fall assistansersättning inte utgår enligt kan kommunen fortfarande tillhandahålla en eller flera personliga assistenter enligt LSS för personligt stöd och service till barnet såväl i hemmet som i skolan som alternativ till stöd i form av t.ex. elevassistent i skolan. Införandet av personlig assistans och assistansersättning är en reform som har betytt mycket för många funktionshindrade och det är angeläget att den fungerar så som avses både när det gäller barn och vuxna. Jag bedömer att det inte finns någon anledning att göra några förändringar i LSS eller eftersom det finns möjlighet till personlig assistans och assistansersättning under skoltid i vissa situationer. Jag kommer dock att noga följa utvecklingen och om det behövs återkomma i frågan.
frs · GM12314 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har några planer på att se över godmansinstitutet. Jag delar uppfattning att det i vissa avseenden finns anledning att se över reglerna om god man. De frågor som tar upp har aktualiserats inom under den pågående utvärderingen av förmynderskapsreform. Frågorna och deras fortsatta beredning övervägs inom departementet.
frs · GM12315 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att i samband med en proposition om arbetsskadelivräntor vidta åtgärder för att möjliggöra att beslut om arbetsskada kan fattas tidigare än vad som görs genom nuvarande handläggningsrutiner. Virgin anger att det vore bra om arbetsskada kunde godkännas redan i samband med anmälan av skadan. primära uppgift är att fatta beslut om förmåner enligt de ersättningssystem som gäller vid varje given tidpunkt. skall därför pröva om en försäkrad har ådragit sig en arbetsskada endast i den mån det behövs för att bestämma ersättning enligt . I arbetsskadeärenden gäller därutöver att skall skicka en kopia av arbetsskadeanmälan till yrkesinspektionen. Det arbetsskadebegrepp som gäller för ställningstaganden är helt naturligt begränsat till att inbegripa skador som kan ge rätt till ekonomisk ersättning från arbetsskadeförsäkringen. har i regel inte anledning att pröva frågan om arbetsskada förrän skadan föranlett en permanent inkomstförlust. Ett anspråk på ersättning från den försäkrade måste dock alltid prövas av . Hur omfattande den prövningen skall vara är beroende av kassans bedömning av den försäkrades eventuella rätt till ersättning enligt . Det begränsade arbetsskadebegrepp som har att tillämpa utesluter dock inte att en skada kan vara att anse som arbetsskada enligt reglerna om arbetarskydd. Det senare är dock inte en fråga för . Jag kan inte se att det finns skäl att utvidga beslutanderätt till frågor som faller utanför det förmånssystem som kassan har att administrera. När det gäller rena handläggningsrutiner är detta en fråga för ledning. Den kritik som i olika sammanhang har förts fram mot långa handläggningstider i arbetsskadeärenden har beaktats i regleringsbrevet för . skall bl.a. vad avser arbetsskadeärenden återrapportera genomströmningstid till regeringen. skall utveckla sina analyser av sambandet mellan kostnader och kvalitetsfaktorer. En sådan kvalitetsfaktor är handläggningstider. har i regleringsbrev för försäkringskassorna angivit som mål att genomströmningstiden för socialförsäkringsnämndsärenden bör vara högst . Varje försäkringskassa skall redovisa och bedöma måluppfyllelsen beträffande detta mål.
frs · GM12316 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur långt regeringen har kommit i frågan om direktutbetalning av bostadsbidrag. Regeringen gav i regleringsbrev för i uppdrag att göra en översyn av vilka regeländringar m.m. som erfordras för att möjliggöra direktutbetalning av bostadsbidrag till t.ex. hyresvärd. Med den genomgång av frågan som verket har gjort och som redovisas i verkets skrivelse till regeringen den 27juni 1997, har de argument som regeringen tidigare framfört i ärendet med avseende på bostadsbidragens konstruktion och ett ökat ansvarstagande för individen fått stöd och ökad tyngd. Vidare har betalningssystem i samhället utvecklats i riktning mot alltmer automatiserade betalningsuppdrag. För hushållen erbjuds därmed numera möjligheter att på ett enkelt sätt själva ordna "direktutbetalning" av hyra. Regeringen avser under dessa förhållanden inte vidta någon åtgärd i frågan. Ovanstående har redovisats till i budgetpropositionen för .
frs · GM12318 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser ompröva beslutet att flytta väganslag som från början var avsett för den fortsatta motorvägsombyggnaden av södra delar till förbifart för att på så sätt möjliggöra att åtaganden enligt kan uppfyllas. Bakgrunden till frågan är en rapport från kommissionen om utveckling och genomförande av de fjorton Essenprojekten. Ett av dessa projekt är Nordiska triangeln som anges som en multimodal transportkorridor (vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser) mellan de nordiska huvudstäderna. I kommissionens rapport redovisas projekten i tre grupper, nämligen 1.nästan slutförda projekt, 2.projekt som beräknas slutföras kring vars finansiering i det närmaste är löst, 3.projekt som kommer att slutföras betydligt senare än 2005 eller för vilka tidsplaner och finansiering är osäkra till stora delar. Nordiska triangeln redovisas under den tredje gruppen, men med kommentaren att för en sådan multimodal korridor med ett stort antal komponenter är det mycket svårt att ta fram övergripande tids- och finansieringsplaner. Parlamentet har i sin rapport i ärendet dragit dels generella slutsatser om förseningar för alla Essenprojekten, dels hemställt om att medlemsländerna för bl.a. Nordiska triangeln skall skynda på tidsplanerna och finansieringen trots svårigheterna med det stora antalet komponenter i projektet. Jag anser att drar alltför långtgående slutsatser om bristen på framdrift av Nordiska triangeln och delprojekten utmed väg E4 ur de relaterade rapporterna. Jag vill också tillbakavisa påståendet att anslag har flyttats från E4:ans södra delar till förbifart . Vid regeringens fastställelse av den nationella väghållningsplanen lyftes projektet vid ur. Motiven till detta var dels att den av givna planeringsramen på hade överskridits, dels att de i planeringsdirektiven givna prioriteringsgrunderna inte uppfylldes. innehåller artiklar om bildande av transeuropeiska nät för transport-, telekommunikations- och energiområdena. Medlemsländerna har inte förbundit sig att genomföra dessa nät till en given tidpunkt eller standard. Även i denna fråga har dragit alltför långtgående slutsatser. Jag avser mot denna bakgrund givetvis inte ompröva beslutet om att projektet vid i sin föreslagna utformning ej skall ingå i den nationella väghållningsplanen.
frs · GM12319 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en långsiktig lösning på problemet med renbetesskador på . I rennäringslagen (1971:437) regleras var renskötsel får bedrivas. I huvudsak gäller att renskötsel får bedrivas ovanför odlingsgränsen, på renbetesfjällen och inom vissa andra gränsbestämda områden. Utanför dessa områden får renskötsel bedrivas den 1oktober-30april i de områden där renskötsel av ålder bedrivs vissa tider av året. Rätten att bedriva renskötsel omfattar all mark inom de berörda områdena. Detta innebär att renbete får bedrivas både på statlig och privat mark liksom på åker och äng. Det finns emellertid även bestämmelser i rennäringslagen om skyldighet för sameby att betala skadestånd för skada som renarna orsakar. När det gäller renbete på föreligger ett strikt skadeståndsansvar för inträffad skada enbart på sådan mark där renskötsel inte alls får bedrivas. Om renbete får bedrivas på området gäller att samebyn är skyldig att betala skadestånd först om det visas att skadan uppkommit på grund av uppsåt eller vållande. gäller strikt ansvar för skador som renarna åstadkommit på åker, äng eller trädgård oavsett var i landet skadorna inträffat. Det finns således redan bestämmelser om var renbetning får ske och om skadeståndsskyldighet. Regeringen uppdrog emellertid till att tillsätta en arbetsgrupp för samråd om förutsättningarna för att vidta olika åtgärder i syfte att minska konflikterna mellan rennäringen och jordbruket när det gäller renbetning på . I gruppen ingår företrädare för , berörda länsstyrelser samt jordbrukets och rennäringens organisationer. Åtgärder som kan komma i fråga är informationsinsatser, ändrad lagstiftning och rekommendationer om hänsynstagande och vägledning vid skadereglering m.m. för att minska konflikterna mellan rennäringen och jordbruket när det gäller renbetning på . Någon särskild tidsbegränsning för uppdraget eller krav på rapportering uppställdes inte i regeringsbeslutet. Tanken är i stället att skall lämna förslag till olika åtgärder efterhand som samrådet med parterna ger anledning till det. Enligt vad jag erfarit har haft flera möten med de berörda parterna. Verket har för avsikt att lämna en rapport med förslag till åtgärder. Regeringens ställningstagande till om, och i så fall vilka, åtgärder som behöver vidtas kan ske först när är klar.
frs · GM1232 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förhindra framtida översvämningskatastrofer på grund av preliminära vattendomar . Tillstånd till vattenföretag lämnas av med stöd av vattenlagen (1983:291). Vid prövningen av vattenföretag företräds staten av Kammarkollegiet. Det är som utövar tillsynen över vattenföretag och vattenanläggningar. Denna tillsynsutövning innebär främst att övervaka att vattenlagen och att villkor med stöd av lagen eller äldre bestämmelser i domar och beslut följs. Om kraftverksföretagen underlåtit att tappa och härigenom brutit mot villkor i vattendomen åligger det således att tillse att kraftverksföretagen följer villkoren. Ansvaret för säkerheten vilar enligt vattenlagen på vattenföretagen. Huvudprincipen är att en lagakraftvunnen dom om tillstånd till ett vattenföretag gäller , dvs. det finns inte några preliminära vattendomar. Det finns emellertid en möjlighet till omprövning av vattendomar enligt 15kap. Omprövning av villkoren för ett tillstånd kan göras av för att tillgodose allmänna intressen, om den tid för omprövning som bestämts vid meddelandet av tillståndet () utgått. Redan före utgången av den bestämda tiden får dock villkoren omprövas för att tillgodose sådana allmänna intressen som berörs av väsentliga ändringar i de faktiska vattenförhållandena. Det är endast Kammarkollegiet som kan begära omprövning. När träder i kraft den1 kommer även och att få denna möjlighet.
frs · GM12320 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad regeringen avser att göra för att underlätta integrationen i . pågår ett samarbete mellan den danska och för att bidra till integration och rörlighet i . Regeringarna är eniga om vikten av särskilda insatser i detta syfte. Ingen annanstans öppnas sådana möjligheter till mellanstatlig integration, omfattande så många människor och under så särpräglade omständigheter. På uppdrag av de två statsministrarna arbetar en särskild dansk-svensk kontaktgrupp för Öresundsfrågor. Arbetet sker på svensk sida under mitt ansvar. I en första fas har det främst gällt att identifiera och söka lösningar på de hinder som finns för en integrerad region och de skillnader i regelverk som kan hindra företag och enskilda att verka över sundet. Arbetet omfattar inte mindre än tio samhällsområden. Arbetet har dels bedrivits på departementsnivå där de danska och svenska regeringskanslierna haft täta och nära kontakter. Vidare har bidrag kommit från näringslivet, bl.a. via en undersökning som den danska regeringen tagit initiativ till och Sydsvenska handelskammaren. Även forskare vid har lämnat värdefulla bidrag i en rapport som tagits fram på den uppdrag. Vidare har man haft täta kontakter med regionen på flera nivåer. Utan att vilja föregripa den rapport som kontaktgruppen kommer att lämna kan jag nämna att arbetet identifierat fyra huvudsakliga betingelser för en framgångsrik integration: Avgifter för att använda den fasta förbindelsen som är ekonomiskt rimliga och som inte hindrar rörlighet och integration. Avveckling, så långt som möjligt, av hindrande olikheter i lagstiftning/tillämpning. Tillförlitlig och lättillgänglig information som vägledning för aktörer i regionen, särskilt inom områdena beskattning, social trygghet och arbetsmarknad. Profilering av regionen internationellt för att främja nyföretagande, investeringar och turism. Regeringarna i och delar helhjärtat regionens engagemang och framtidstro och är beredda att lämna sina bidrag till att förverkliga visionen om en dynamisk gränsöverskridande med goda villkor för rörlighet, integration och tillväxt. Inriktningen är att söka lösningar på integrationshämmande och andra problem på ett sådant sätt att riks- och Europapolitiska intressen inte kommer i kläm. Den kommande rapporten är ett första steg. Behovet av särskilda insatser för att främja rörlighet och integration måste värderas och åtgärder vidtas i takt med att man vinner erfarenheter av hur mönster för pendling, bosättning och företagande utvecklas med den fasta förbindelsen. Detta arbete ligger helt i linje med svenska ambitioner också på samnordiskt och europeiskt plan. Onödiga och otidsenliga hinder för rörlighet, företagande och ekonomisk utveckling över landgränserna skall bort! Detta är vår ledstjärna när vi nu följer upp ordförandeskap i det nordiska samarbetet och går vidare med att utveckla den inre marknaden. På detta sätt blir Öresundsarbetet en katalysator och en idésmedja för hela arbetet mot gränshinder.
frs · GM12321 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att de avgifter enligt alkohollagen som debiterats på felaktig grund skyndsamt betalas tillbaka till de drabbade företagen. Låt mig börja med att säga att arbetet med att underlätta för företagande står mycket högt upp på regeringens dagordning. Bl.a. presenterade regeringen ett program med konkreta åtgärder för att underlätta och förenkla för småföretagen. Programmet skall ses som ytterligare ett steg mot förstärkta insatser för regelförenkling och för att stimulera människor till att starta och driva företag. När det sedan gäller avgifterna enligt alkohollagen skall den som hos Alkoholinspektionen ansöker om tillstånd betala ansökningsavgift. Den som beviljas tillstånd skall även betala en årlig tillsynsavgift. Regeringen beslutar om avgifternas storlek. har således beslutat att kostnaderna för det tillståndssystem och tillsynssystem som administreras av Alkoholinspektionen skall avgiftsfinansieras. Detta skall ske enligt principen om full kostnadstäckning. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att se över bl.a. reglerna om och villkoren kring den yrkesmässiga importen av alkoholdrycker. Denna del av uppdraget har utredaren fått i uppdrag att redovisa med förtur. Den särskilde utredaren har i delbetänkandet Alkoholpolitikens medel - Införsel av och partihandel med spritdrycker, vin och starköl (SOU 1998:156) föreslagit att de särskilda partihandelstillstånden avskaffas och ersätts med en koppling till vissa begrepp i lagen om alkoholskatt. Förslaget innebär också att avgifterna för import av och partihandel med alkoholdrycker tas bort. Delbetänkandet är ute på remiss t.o.m. den 31mars 1999. Jag vill inte föregå den vidare beredningen av utredningens förslag. Som en följd av den kritik som uttalades mot avgiftssystemet i dom i Franzénmålet sänkte regeringen såväl ansökningsavgifterna som de årliga tillsynsavgifterna. Regeringen beslutade att de nya avgifterna skulle tillämpas fr.o.m. dagen för dom. Frågan om återbetalning skall ske av avgifter för tid är fortfarande föremål för prövning i förvaltningsdomstolarna. Regeringen vill inte föregripa den domstolsprövning som pågår.
frs · GM12322 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den särställning som grundlagen ger alla samer också skall komma den icke renskötande samiska befolkningen till del. När inrättades 1993 var ett av syftena att ett kraftfullt instrument för främjande av den samiska kulturens utveckling skulle tillskapas genom en särskild statlig myndighet med överblick över de samiska frågorna. Det antogs att samerna själva med ett sameting bättre kunde hantera de motsättningar som finns mellan olika samiska grupperingar. En av viktigaste uppgifter är just att fördela statliga medel som ställs till samernas förfogande. Dessa medel fördelas av kulturråd och går till mycket stor del till den icke renskötande delen av den samiska befolkningen. Det politiska arbetet i den folkvalda delen av har också som målsättning att överbrygga motsättningarna mellan renskötande och icke renskötande samer. Landets sex sameskolor och den samiska folkhögskolan samt den utbildning och forskning som bedrivs vid den samiska institutionen vid riktar sig också till både renskötande och icke renskötande samer. anslog regeringen ca4 för tillskapandet av en samisk teaterinstitution. Teatern skall vara ledande inom den samiska scenkonsten vad gäller utveckling, förnyelse och vårdande av det samiska kulturarvet. beräknas regeringen lägga fram en proposition om minoritetsspråken i och där föreslås det samiska språket få en speciell ställning. Som anger har renägarna speciella rättigheter till mark och vatten. Dessa rättigheter regleras i rennäringslagen. Samebyns framtida organisering och villkoren för renskötseln håller på att utredas av rennäringspolitiska kommittén. I denna kommitté ingår fem samiska representanter. Finns det bland samerna själva önskemål om att förändra dagens system när det gäller medlemskap i sameby som villkor för att bedriva renskötsel och/eller tillgång till rätten till mark och vatten, bl.a. jakt och fiske, är kommittén säkerligen beredd att diskutera och förändra nuvarande regelsystem. För egen del är jag alltid öppen för en dialog med samer, samiska organisationer och partier om hur man på bästa sätt främjar icke renskötande samers intressen.