ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12589 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat finansministern om han som företrädare för ägaren tar avstånd från Systembolagets beslut att vägra sälja öl med kampanjtexter mot den svenska ölskatten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag delar till fullo uppfattning att det är en medborgerlig rättighet att få uttrycka sin åsikt och informera om sådant man tycker är fel. Naturligtvis skall bryggerierna få bedriva en ölskattekampanj om de nu vill detta. Det frågan nu gäller är emellertid om denna politiska åsiktskampanj skall kunna bedrivas genom Systembolagets medverkan. Systembolaget har inte stoppat någon kampanj. Bolaget har endast sagt nej till att i sina butiker sälja ölburkar med politisk kampanjtext. Bryggerierna kan uttrycka sina åsikter på en mängd andra sätt än via Systembolagets medverkan. Enligt statens avtal med Systembolaget har Systembolaget rätt att avvisa produkter av bl.a. affärsmässiga och etiska hänsyn. Uppenbart har Systembolaget uppfattat bryggeriernas skattekampanj som oetisk att medverka i och affärsmässigt oacceptabel sett ur ägaren statens perspektiv. Ett beslut att avvisa en produkt kan överklagas till . Enligt grundlagen är jag förhindrad att föregripa den prövning som kan komma att göras av .
frs · GM1259 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med handeln av stöldgods i kiosker och affärer. Bakgrunden till frågan är uppgifter i tidningen som erbjudit ett trettiotal försäljningsställen i att köpa stöldgods till låga priser. Alla utom ett ville enligt uppgift köpa. Att handla med stulet gods är straffbart. Den som tar befattning med stulet gods kan dömas för häleri om befattningen försvårar återställandet till rätte ägaren. Att i näringsverksamhet köpa in stulet gods är straffbart även i fall då det inte är bevisat men skäligen kan antas att godset är t.ex. stulet. Handel med stulet gods hör till gruppen vardagsbrott och det är en huvuduppgift för närpolisen att förebygga och bekämpa den sortens brottslighet. Genom att närpolisen arbetar problemorienterat och utgår från de lokala förhållandena på orten skaffar den sig efter hand värdefull kunskap om vilka enskilda personer eller ligor som begår brott i området. Polisen kan sedan agera utifrån den kunskapen. Polisens arbetssätt ökar risken för att den som begår brott skall ertappas, vilket är av stor betydelse då upptäcktsrisken är en viktig brottsavhållande faktor. De uppgifter som lämnas i tidningen är oroväckande eftersom de tyder på att alltför många är beredda att begå ett brott som häleri. Den som köper stöldgods bidrar själv till att stölder begås genom att skapa en marknad för det stulna godset. Branschorganisationerna inom handeln kan fylla en viktig funktion när det gäller att föra ut detta budskap till de enskilda butiksinnehavarna. Jag avser att vid lämpligt tillfälle ta upp denna fråga med företrädare för köpmännen. Regeringen arbetar också på andra sätt för att motverka alla former av handel med stöldgods. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå regler som innebär att den ursprunglige ägaren alltid har rätt att utan lösen få tillbaka egendom som har stulits från honom. Syftet är att åstadkomma en klar och enkel regel som säger att den som blivit bestulen på sin egendom alltid har rätt att få tillbaka den. Uppdraget är en tydlig signal att handel med stöldgods inte tolereras och att man aldrig kan räkna med att få behålla det man köpt, om det visar sig att det är stulet.
frs · GM12590 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med den ekonomiska situation som de kroniskt sjuka och funktionshindrade har. Funktionshinder och kroniska sjukdomar medför större eller mindre kostnader för den enskilde. Det kan t.ex. gälla utgifter för service, vård, särskild kost, läkemedel, hjälpmedel och färdtjänst som tillkommer vid sidan om de utgifter som de flesta andra har. En del av merkostnaderna till följd av funktionshinder täcks av handikappersättning för vuxna eller vårdbidrag till familjer med barn som har funktionshinder. Högkostnadsskydd för läkemedel och för sjukvård sätter tak för hur höga avgifterna inom dessa områden kan bli . Insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är i princip avgiftsfria för den enskilde. När det gäller kommunernas avgifter finns regler i 35§ socialtjänstlagen som bl.a. säger att avgifterna för hjälp i hemmet, service och omvårdnad samt boende tillsammans med avgifter för viss sjukvård inte får uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boendekostnad och andra normala levnadskostnader. Dessutom skall kommunen, när avgifterna fastställs, försäkra sig om att den enskildes make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Kommunernas avgifter för äldre- och handikappomsorg har utretts och utredarens förslag presenteras i betänkandet (SOU 1999:33) Bo tryggt - Betala rätt. Utredaren föreslår bl.a. ett tak för högsta avgiftsnivå och riktvärde för det s.k. förbehållsbeloppet. Även om kommunernas avgifter inte utgör alla merkostnader som funktionshindrade har svarar de för en betydande andel. Jag avser därför att invänta remissynpunkterna innan jag tar ställning till förslagen från Boende- och avgiftsutredningen och därefter redovisa mina förslag i frågan.
frs · GM12591 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om regeringen avser att återkomma med förslag om att ta bort 65-årsgränsen för personlig assistans. Frågan är föranledd av att givit regeringen till känna att överväga rätten till personlig assistans för den som erhållit assistans före 65-årsdagen. Regeringen har i vårpropositionen presenterat de ekonomiska konsekvenserna av en sådan utvidgning av rätten till personlig assistans. Enligt regeringens bedömning skulle en sådan utvidgning av LSS och komma att innebära betydande ekonomiska konsekvenser. Med tanke på utvidgningens omfattning krävs ytterligare beredning innan något ställningstagande kan göras. Regeringen har för avsikt att återkomma med ett ställningstagande .
frs · GM12592 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen avser vidtaga några åtgärder för att få stopp på brotten mot mänskliga rättigheter i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag har i tidigare svar till den 26mars och 29april klargjort regeringens inställning till brott mot de mänskliga rättigheterna i , inte minst i ljuset av den svåra situationen för den kurdiska minoriteten. Jag förklarade också att vi kommer att fortsätta med stöd, bilateralt och via icke-statliga organisationer, för att främja de mänskliga rättigheterna i . I tillägg till dessa svar vill jag framhålla att vi också kommer att fortsätta vara tydliga vad gäller vår kritik av bristerna i respekt för de mänskliga rättigheterna och vad gäller kurdernas situation. Jag tog upp detta i mitt tal vid årets session med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i den 31mars. Vi har i diplomatiska kanaler gjort klart att vi utgår från att den nya turkiska regeringen snabbt tar initiativ till nödvändiga reformer. Vi vill ha en öppen och rak dialog med den turkiska regeringen om dessa frågor. När det gäller rättegången mot PKK-ledaren har jag noterat att den turkiska regeringen har försäkrat att skall behandlas korrekt i enlighet med åtaganden som medlem av och att rättegången skall bli öppen. Vi förutsätter att så blir fallet och att man från omvärldens sida i realiteten kommer att få möjlighet att följa rättegången. Frågan om dödsstraffet i har givetvis aktualiserats i den nu förda debatten. Med tanke på att dödsstraff inte verkställts i utgår den från att dödsstraff inte heller framöver kommer att tillämpas, och att det avskaffas.
frs · GM12593 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om han avser agera för att stoppa Amylogenes tillstånd att odla genmanipulerad potatis. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. har ansökt om att få genomföra avsiktlig utsättning av genetiskt modifierad potatis med förhöjd amylopektinhalt . Ansökan omfattar bl.a. produktionsförsöksodlingar på 510 ha. Amylogene har haft fältförsöksodlingar med potatis med förhöjd stärkelsehalt (amylopektin) och ansökte företaget om godkännande för utsläppande på marknaden av potatis med förhöjd amylopektinhalt. tillstyrkte ansökan som behandlas inom EU, bl.a. i den vetenskapliga kommittén för växter. De invändningar som har rests av andra medlemsländer berör i första hand att utförligare näringsanalysdata efterfrågas, vilket får ses skilt från eventuella ekologiska risker med odling av potatisen. Från fältförsöken kommer stärkelse användas till bl.a. försök inom pappers-, lim- och kemisk industri (användes ). har som ansvarig myndighet tillstyrkt odlingen då man anser att det fortfarande rör sig om försöksodlingar. Det krävs nämligen stora mängder stärkelse för att undersöka hur den fungerar i industriproduktion i större skala. Varken i direktivet 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer, i eller i förordningen (1994:901) om genetiskt modifierade organismer, finns det specificerat hur stort ett fältförsök högst får vara. I ingressen till direktivet 90/220/EEG står följande: "När genetiskt modifierade organismer införs i miljön bör detta ske gradvis varvid inneslutningen minskas och utsättningens omfattning utökas steg för steg och endast om utvärderingen av de föregående stegen i fråga om människors hälsa och miljön visar att nästa steg är försvarbart". Enligt experter finns det ingen anledning att tro att den utökade arealen fältförsök skulle kunna innebära någon risk för skadlig påverkan på människors hälsa och miljö. Den genetiskt modifierade potatisen skall inte användas till föda för människor. Vidare har potatis inte några vilda korsningsbara släktingar i som oönskade egenskaper skulle kunna spridas till. Inte heller bedöms de gener som införts i den aktuella potatisen utgöra någon miljörisk. Myndighetens bedömningar delas av regeringen.
frs · GM12594 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när regeringen avser att lägga fram en proposition om smittskyddsfrågorna. Den s.k. har till regeringen överlämnat betänkandet Smittskydd, samhälle och individ (SOU 1999:51). Kommittén har haft i uppdrag att utvärdera det svenska smittskyddet med tonvikt på smittskyddslagen och övriga författningar som hör till smittskyddet. I uppdraget har ingått bl.a. att kartlägga och utvärdera olika åtgärder för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar. Kommittén har fäst särskild vikt vid bl.a. bestämmelserna om tvångsåtgärder och frågor kring rättssäkerheten för den enskilde. Betänkandet skall remissbehandlas och regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till .
frs · GM12595 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder och prioriteringar som jag avser vidta för att kunna vidmakthålla en hög kvalitet inom nationell och internationell kemikaliepolitik. Kemikalieinspektionen har i likhet med de flesta myndigheter fått vidkännas minskade ekonomiska ramar . För inspektionens del uppgår denna minskning till för vardera av . Inom ramen för det pågående budgetarbetet kommer regeringen att bl.a. utarbeta mål och anslagsramar för Kemikalieinspektionens verksamhet som ett led i arbetet för en fortsatt framgångsrik svensk kemikaliepolitik på såväl den nationella som den internationella nivån. Regeringen återkommer till dessa frågor i årsbudgeten och i regleringsbrevet till myndigheten. Även om - som ledamot i - är väl insatt i myndighetens verksamhet, vill jag ändå nämna den fördjupade prövning som regeringen har beslutat om för Kemikalieinspektionens del. Den innebär att en fördjupad prövning skall ske av myndighetens hela verksamhet inom ramen för budgetprocessen för . Prövningen skall baseras på ett underlag som myndigheten skall redovisa till regeringen senast den 15januari 2000. Myndigheten skall då redovisa både analyser och förslag till åtgärder. Resultatet blir att målen och inriktningen för myndighetens verksamhet fr.o.m. kommer att kunna sättas utifrån en ingående analys av myndighetens resultat, behovet av förändringar, omvärldsfaktorer samt finansieringsformerna för myndighetens verksamhet.
frs · GM12597 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga hur likafördelningsmetoden i skattekontot skall tillämpas vid överskott på kontot. Om den skattskyldige har en skatteskuld som skall betalas enligt bestämmelserna i skattebetalningslagen (1997:483, SBL), dvs. en skuld som har registrerats på den skattskyldiges skattekonto, och det behöver anges vilken skatt som är betald eller obetald, skall skulden enligt huvudregeln i 16kap. 11§ SBL fördelas proportionellt mellan de skatter som påförts . Bestämmelsen hänger samman med bestämmelsen i 16kap. 9§ SBL om att ett inbetalt belopp skall räknas av från den skattskyldiges sammanlagda skatteskuld oberoende av vad den skattskyldige har begärt, den s.k. likafördelningsmetoden. Likafördelningsmetoden reglerar enbart de situationer där den skattskyldige har en skatteskuld. När det gäller ett överskott på skattekontot finns inte samma behov hos skattemyndigheten av att fördela överskottet på olika skatter och avgifter. Ett överskott återbetalas helt enkelt till den skattskyldige såsom för mycket betald skatt. En inbetalning till skattekonto är alltså inte "öronmärkt" för någon viss skatt eller avgift. De sammanlagda betalningar som har gjorts räknas av mot innehållen skatt, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt eller andra skatter som förfallit till betalning. Om betalningarna motsvarar de skatter och avgifter som har debiterats och om ytterligare en inbetalning görs för att täcka kommande slutlig skatt uppstår ett överskott på skattekontot tills den slutliga skatten har debiterats. Enligt bestämmelserna i skattebetalningslagen skall en automatisk återbetalning göras av ett överskott på skattekontot dels då den skattskyldige redovisat överskjutande ingående mervärdesskatt, dels vid beslut om sänkt skatt. Dessutom kan en automatisk återbetalning ske i samband med avstämningen mot slutlig skatt. I övriga fall återbetalas överskott endast på begäran av den skattskyldige. När den skattskyldige har gjort en "fyllnadsinbetalning" är emellertid hans avsikt i regel att därefter redovisade skatter och avgifter skall räknas av mot överskjutande ingående mervärdesskatt, att endast eventuell mellanskillnad skall återbetalas och att hela det fyllnadsinbetalda beloppet skall stå kvar på kontot. För att undvika en automatiskt återbetalning bör den skattskyldige i dessa fall antingen begära att ett visst överskott skall stå kvar på kontot eller att debiteringen av preliminär skatt höjs. Det kan inte uteslutas att det redovisade problemet kan lösas genom en ändring av de administrativa rutinerna. Jag avser därför inte att nu vidta någon åtgärd. Skulle det visa sig att det fordras en ändring i skattebetalningslagen är jag givetvis beredd att föreslå en sådan.
frs · GM12598 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att möjliggöra en ännu mer flexibel tillämpning av föräldraförsäkringen för den försäkrade. Den svenska föräldraförsäkringen är unik i världen. Den sätter barnet i centrum och har genom sin flexibilitet givit familjer med mycket olika villkor möjlighet till tid med barnen efter vars och ens behov. Föräldrapenningen kan användas till dess att barnet fyller eller avslutar sitt första skolår. Föräldraförsäkringen ger föräldrar en verklig möjlighet att kombinera föräldraskap med arbete utanför hemmet. Föräldraförsäkringen utgår från att båda föräldrarna tar ansvar för barnen och präglas i hög utsträckning av regeringens jämställdhetsperspektiv. kan en förälder välja att ta ut hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning om han eller hon förvärvsarbetar högst i motsvarande mån. Regler om föräldraledighet kompletterar föräldraförsäkringen. Under barnets första 18 månader har en förälder rätt att vara helt ledig från sitt arbete oavsett om någon ersättning tas ut. För tid därefter har förälder rätt att vara helt ledig från arbete om hel ersättning tas ut. Dessa regler sammantaget ger föräldrarna stor möjlighet att själva bestämma hur ledighet och ersättning bör tas ut för att passa den egna familjen. För att ytterligare öka den ekonomiska tryggheten för barnfamiljerna höjde vi dessutom ersättningsnivån i föräldraförsäkringen från och med den 1januari av den förmånsgrundande inkomsten. Föräldraförsäkringen ger föräldrar mycket stor flexibilitet att använda föräldraförsäkringen på sådant sätt som passar den egna familjen bäst. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att ytterligare dela upp variationen för uttag av föräldraförsäkring på sådant sätt som föreslår.
frs · GM12599 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser agera för att ändra på den utsatthet och diskriminering som personer med utländsk bakgrund upplever. skriver att den nya lagen om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet förmodligen inte i sig är tillräcklig för att komma åt denna utsatthet. Detta är givetvis riktigt. Men jag vill ändå stanna lite längre vid lagen än vad själv gör i sin fråga. Lagen innebär i flera avseenden en avsevärd skärpning i förhållande till den gamla lagen. Det finns välgrundad anledning att förvänta sig att lagen kommer att vara ett viktigt instrument i arbetet mot etnisk diskriminering och för etnisk mångfald på arbetsplatsen. Lagen omfattar ju både direkt och indirekt diskriminering och gäller i såväl bestående anställningsförhållanden som under hela rekryteringsförfarandet. Vidare gäller den oberoende av diskriminerande avsikt hos arbetsgivaren. En annan viktig del i den nya lagen är att arbetsgivaren är skyldig att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. För att bistå arbetsgivare i arbetet för ökad mångfald har Ombudsmannen mot etnisk diskriminering utarbetat en handbok om hur man kan arbeta för att uppnå etnisk mångfald på arbetsplatsen. Dessutom kommer Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillsammans med , och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning att ge ut en skrift med tips och råd om hur diskriminering kan undvikas vid rekrytering. Även i övrigt kommer Ombudsmannen mot etnisk diskriminering att bedriva informationsverksamhet om den nya lagen. För sitt arbete med anknytning till den nya lagen har ombudsmannen fått väsentligt utökade resurser. Härutöver vill jag nämna att regeringen har inlett en dialog med statliga verk och myndigheter med syftet att staten skall föregå med gott exempel vad gäller den etniska mångfalden på arbetsplatsen. Regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att inom statsförvaltningen motverka etnisk diskriminering och främja den etniska mångfalden. Slutligen vill jag också framhålla den viktiga roll som parterna på arbetsmarknaden har i detta sammanhang. Det är glädjande att kunna konstatera att parterna, både var för sig och tillsammans, i ökande grad tar sitt ansvar för dessa frågor. Ett uttryck för detta är det gemensamma råd med uppgift att främja den etnisk mångfalden i arbetslivet som parterna inrättat.
frs · GM126 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsministern vilka åtgärder regeringen avser vidtaga för att förändra allvarliga problem med den nuvarande avtalstexten samt vilka åtgärder statsministern avser vidtaga för att framöver skall beredas möjlighet att bidra med synpunkter på utvecklingen av avtalstexten i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågorna. I enlighet med ministerråds beslut , är avsikten att förhandlingarna om skall återupptas . kommer det att avgöras i vilken utsträckning den föreliggande avtalstexten kommer att utgöra en grund för en fortsättning av MAI-förhandlingen. Utgångspunkten för regeringens agerande har redovisats tidigare i och i andra sammanhang - att skall verka för ett multilateralt investeringsavtal men att det nuvarande förslaget är oacceptabelt och behöver förbättras på flera punkter. Under förhandlingsuppehållet har nio olika departement inom utfört konsekvensstudier av på sina ansvarsområden. Inom två ytterligare departement pågår arbetet med konsekvensanalys fortfarande. Dessutom har fyra från fristående studier genomförts. Resultaten av studierna är tillgängliga för allmänheten och några av dem har diskuterats i seminarieform. står således väl förberett inför ett återupptagande av förhandlingarna, och den höga aktivitetsnivån skall upprätthållas framgent. Förutsättningarna för MAI-förhandlingen kan emellertid komma att förändras och motivera ändringar i den svenska positionen. Om så blir fallet kommer dessa att redovisas för näringsutskott. När och om ett färdigt avtal föreligger kommer det, som aviserades , att utvärderas av någon som är fristående från innan det genom en proposition överlämnas till för godkännande.
frs · GM1260 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet om regeringen är beredd att göra en översyn av principerna för beskattning av ersättning till personer som ingår i forskningsprojekt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Ersättningar till försökspersoner eller andra som genomgår tester av olika slag är skattepliktiga. Sedvanlig ersättning till den som lämnat organ, blod eller modersmjölk är dock skattefri. Frågan om den skattemässiga behandlingen av ersättningar till försökspersoner togs upp av Utredningen om tjänsteinkomstbeskattning. Utredningens bedömning i slutbetänkandet Översyn av tjänsteinkomstbeskattningen (SOU 1993:44) var att det inte fanns några bärande skäl för att undanta dessa slag av ersättningar från skatteplikt och att reglerna alltså inte borde ändras. Regeringen redovisade samma ståndpunkt i den proposition som behandlade utredningens förslag (prop. 1993/94:90). Det är regeringens uppfattning att ingenting i sak har förändrats i fråga om ersättningar till försökspersoner sedan denna bedömning gjordes. Det finns därför inte heller någon anledning att för tillfället göra en ytterligare översyn av den skattemässiga behandlingen av dessa ersättningar. Eftersom frågan också mer allmänt berör beskattning av förmåner kan jag tillägga att Utredningen om ökade levnadskostnader m.m. (dir. 1997:128) har i uppdrag att klarlägga eventuella problem som beskattningen av förmåner kan medföra vid bl.a. tillfälliga och kortvariga anställningar eller uppdrag och föreslå lämpliga lösningar. Utredningen skall redovisa uppdraget senast den1 .