ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL1186 · 1998-01-01 00:00:00 — finns det en orättvisa mellan de familjer som är anställda av UD eller Sida jämfört med dem som har en ideell icke-statlig hjälporganisation som arbetsgivare. Är man statligt anställd med placering utomlands och har minderåriga barn så får man barnbidrag på samma sätt som om man vore bosatt i . Detta gäller inte automatiskt för alla de seriösa organisationer med vilka Sida har ett samarbete. De icke-statligt anställda faller utanför det svenska regelsystemet, vilket kan få stora konsekvenser för den enskilde. Ett exempel är den sexbarnsfamilj som arbetat i och återvänder till . Då har det kommit nya regler om flerbarnstillägg och familjen får finna sig i att bli behandlad som om alla sex barnen blivit födda efter , dvs. de fick inget flerbarnstillägg. Räknat som är kvar tills de har fyllt så innebär det att familjen har tappat enbart på grund av att de haft fel arbetsgivare. Hade de varit utsända av Sidas i stället för en av Sidas ideella samarbetspartner så hade denna ekonomiska förlust inte inträffat. Det borde vara rimligt att se över barnbidragssystemet så att familjer som är anställda av ideella hjälporganisationer får samma förutsättningar som de Sidaanställda vad gäller barnbidragsreglerna. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta åtgärder för att undanröja orättvisan i barnbidragsreglerna för ideella organisationers anställda jämfört med Sidaanställda?
fr · GL11860 · 1998-01-01 00:00:00 — är särskilt hårt miljöbelastat , och här krävs särskilt offensiva åtgärder. Den senaste månaden har prover som tagits visat på att bottendöden är värre än i . Strömmingen utanför Juniskär har visats innehålla insektsgiftet Klordan, ett giftigt klorerat ämne, samt dioxin och nickel. Gamla miljösynder har "avslöjats" i Sundsvallsområdet, där stora mängder olja flyter ovanpå grundvattnet ute vid oljeterminalen. Miljöfarliga spilloljor har återfunnits på , fast de borde har skickats till destruktion hos . Miljötillståndet i har blivit sämre. Det finns likartade problem i såväl som i Örnsköldsviksområdet. Ett exempel är det gamla industriområdet i utanför som måste miljösaneras innan det blir möjligt att utveckla nya verksamheter där. Min fråga till miljöministern är: Avser ministern tillföra mera resurser till för att kunna öka miljötillsynen i länet?
fr · GL11861 · 1998-01-01 00:00:00 — Inte nog med att länet som helhet minskar i befolkning, även minskar i befolkning. Det är en dyster utveckling som vårt län genomgått . hade ett regionkontor i . Detta flyttades - av regeringen - till . Detta kan ses som ett exempel. Över 2000 arbetstillfällen har försvunnit inom statlig och halvstatlig verksamhet. Vi hade en egen skatteförvaltning i länet och förslag kom om sammanläggning med . Självklart ansåg vi att låg bäst till att få den nya myndigheten. Regeringen beslutade dock att skatteförvaltningen skulle lokaliseras till . Så har alltså skett. heter nu "i ". Och det är namnfrågan som min fråga gäller. Jag ser det som en klar nackdel att namnet inte satts till "". Jag t.o.m. tror att namnet har betydelse för folks kontakt och folks känslor till närhet med nämnda myndighet om namnet satts till . Jag tror att det är olyckligt att namnet satts till "". Namnfrågan är ingen jättefråga, men det är psykologiskt att inte allt lämnar ett län! Jag vill fråga statsrådet om det finns en möjlighet att ändra namnet till .
fr · GL11862 · 1998-01-01 00:00:00 — rapporterade medier om de elever som slutar skolan. enkäter tyder på att mellan 6000 och 8000 elever inte kommer att bli godkända i svenska, engelska eller matematik. Därmed kommer de heller inte att bli behöriga att påbörja ett nationellt program . Det är alarmerande att mer än var tjugonde elev, kanske så mycket som var tolfte, inte kommer att nå upp till krav, varje elev innebär ett stort misslyckande för skolan. Den årskurs som slutar skolan måste vara den sista årskullen som inte erbjudits tillräckligt stöd. Det behövs ett åtgärdsprogram för för att erbjuda nästa årskull bättre villkor. har i presenterat flera krav på . Vi vill att skolan skall ge tydligare information om elevernas kunskaper, och betyg skall därför ges tidigare och i fler steg. De nationella proven i årskurs 5 måste åter bli obligatoriska och förenas med skriftliga studieomdömen . Skoltiden bör bli flexibel och sätta kunskapen i centrum i stället för antalet skolår. Regeringen har i vårpropositionen angivit att man avser presentera ett tiopunktsprogram för skolan. Innehållet har dock inte preciserats för , och min fråga till skolministern är: Avser regeringen presentera ett samlat åtgärdsprogram för skolan så att skolan får tydliga besked om färdriktningen innan höstterminen startar?
fr · GL11863 · 1998-01-01 00:00:00 — Den redovisning av enkät till skolorna om avgångselevernas betyg visar att har allvarliga problem att ge alla elever tillräckliga kunskaper. När av de som slutar nionde klass inte når godkänt i svenska, engelska och matematik måste man säga att skolan har misslyckats. Detta borde leda till snabba och resoluta åtgärder från regeringens sida. I har krävt att individuella studieplaner införs för varje elev redan i och reserverat oss för detta i utbildningsutskottet. Den socialdemokratiska majoritetens företrädare har förklarat sig stödja idén, men vill skjuta på genomförandet eftersom man först satsar på en sådan förändring inom gymnasiet. Det finns alltså en bred principiell uppslutning kring att införa individuella studieplaner och oenighet endast kring när de bör införas. enkät visar att det är hög tid att införa dem redan innevarande år. Regeringen har möjlighet att göra detta genom en förändring av grundskoleförordningen. Min fråga till skolministern är därför: Kommer skolministern ta initiativ för en förändring av grundskoleförordningen så att individuella studieplaner för varje elev kan bli obligatoriska ?
fr · GL11864 · 1998-01-01 00:00:00 — Korttidsstudiestödet är ett effektivt stöd för att ge lågutbildade möjlighet att läsa in grundskolekompetens. Något som i sin tur är en förutsättning för att kunna ta del av de utbildningar som erbjuds i andra former i samhället eller i företagen. De s.k. ABF-skolorna har exempelvis på i bedrivit ett tiotal kurser med ca 160 deltagare, som getts möjlighet att med detta stöd läsa . Totalt har ett tjugotal kurser bedrivits i dessa ABF-skolor i . studieorganisation har fått förhandsbesked att de inte kan räkna med detta stöd i fortsättningen, då andra organisationer kommer att prioriteras inom befintlig medelsram. Det skulle vara ett hårt slag mot de som allra bäst behöver stöd, om denna form av utbildning inte kan bedrivas vidare. Denna grundläggande utbildning är en förutsättning för att deltagarna skall kunna ta del av kompetensutvecklingen, vare sig det sker i företagens eller i samhällets regi. Jag vill mot den bakgrunden ställa följande fråga: Avser utbildningsministern vidta några åtgärder för att förhindra en sådan utveckling?
fr · GL11865 · 1998-01-01 00:00:00 — Förvaltningen av allmänningar och besparingsskogar lyder under lagen om allmänningsskogar i och . De allmänna förhållandena i samhället och inom skogsbruket har genomgått stora förändringar och översyn av lagen har aktualiserats. En statlig utredning om allmänningsskogslagen, Ds Jo1983:15, ledde inte till några initiativ från regeringen. Nya framställningar om förnyelse av lagen har gjorts från olika håll. Allmänningarna arbetar på ett för bygderna mycket positivt sätt och bidrar till sysselsättning och utveckling i sina respektive områden. Vid sidan av skogsbruket görs stora insatser för fiske, friluftsliv och naturvård trots sviktande ekonomi genom svåra yttre omständigheter, bl.a. långa transportavstånd. Allmänningsskogslagen upplevs alltmer som en hämsko för fortsatt framgångsrik verksamhet till gagn för dem som lever i dessa utpräglade glesbygder. En översyn av lagen bör därför genomföras skyndsamt. I svaret på en motion fick jag från jordbruksutskottet beskedet i betänkandet 1996/97:JoU17 att "översyn av vissa delar av lagen bereds i ". Jag vill därför fråga näringsministern, som enligt uppgift ansvarar för detta område, när denna beredning inom förväntas resultera i ett förslag till .
fr · GL11866 · 1998-01-01 00:00:00 — Uppemot 120 personer riskerar att förlora jobben när lägger ned eller säljer sin tillverkning av eltruckar i . köpte truckfabriken av ABB och fabriken ägs av den finländska Partekkoncernen. har förlorat regementet KA5 och Tobaksbolaget. skall förflyttas till . Länets nya polisorganisation har dränerat på arbetskraft till . Därtill hänger ett hot om att ska flyttas ut. som man har börjat känna av högkonjunkturen, efterfrågan har tagit fart och ett tjugotal personer har nyanställts för att tillverka de eltruckar som till går på export, kommer detta chockbesked. Fabriken övertas troligen av nya ägare, där bidrar med försäljning och distribution. Den fortsatta utflyttningen från är ett dråpslag mot bygden. Min fråga till näringsministern är: Vad avser ministern vidta för åtgärder för att stödja en positiv utveckling för ?
fr · GL11867 · 1998-01-01 00:00:00 — är världsledande när det gäller miljöforskning. Det görs mycket värdefulla satsningar på forskning och övervakning kring . Det är bra. Men havsmiljön i västerhavet har regelbundet undersökts på ett antal fasta mätstationer . De långa mätperioderna har gjorts för att kunna studera signaler om hur havsmiljön förändras. har dessa mätningar lagts ned . Det är mycket angeläget att fortsätta miljöforskningen på . Inte minst för att kunna fortsätta den långsiktiga uppbyggnaden av svensk miljöforskning och för att upprätthålla den kunskapsbank som finns på universiteten. Miljöforskning och miljöövervakning är också väsentlig för att få svar på t.ex. vilka faktorer som stimulerar till ogynnsamma algblomningar. Resultatet av forskning och övervakning är också viktiga instrument för att kunna ta reda på faktorer som kan återställa balansen i naturen. Med anledning av det ovanstående vill jag därför fråga miljöminister följande: På vilket sätt avser miljöministern agera för att utveckla miljöforskningen och miljöövervakningen på ?
fr · GL11868 · 1998-01-01 00:00:00 — gav regeringen () i uppdrag att genomföra vissa aktiviteter rörande "oral galvanism" m.m. Skälet var att frågor om framför allt amalgams hälsoeffekter varit aktuella och förorsakat omfattande debatt. Regeringen fann det därför angeläget att försöka nå ökad kunskap om vilka eventuella hälsoeffekter kvicksilver från amalgam har och gav FRN det ovan nämnda uppdraget i syfte att erhålla en överblick över och en fördjupad kunskap på området. Precis överlämnade FRN sina överväganden, ställningstaganden och förslag till åtgärder till utbildningsministern. Bland förslagen återfinns rekommendationer om vetenskaplig medling mellan grupper med olika uppfattning om amalgamets risker, enhetligt system för rapportering av biverkningar för dentalimplantat, läkemedel m.m. samt uppmaning till forskare och finansiärer på området att bättre bevaka den vetenskapliga kvaliteten i arbetet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av FRN:s utredning.
fr · GL11869 · 1998-01-01 00:00:00 — Olyckan i vid är en miljökatastrof av internationell karaktär. Tonvis med toxiska sopor läckte ut utan att åtgärder sattes in. Miljöproblem känner inte av nationsgränser. Naturreservatet , som ligger i närheten av den damm som brast vid gruvan är ett av de mest värdefulla naturområdena i . Här finns en natur som gynnar fågellivet och området är ett populärt och nödvändigt rastmål för jordens flyttfåglar. Miljökatastrofen vid Aznácollar drabbar också djurlivet i haven eftersom giftet tagit vattenvägen. I har man försökt att göra miljökatastrofen till en lokal angelägenhet. Företaget säger sig kunna ersätta de drabbade och kunna återställa miljön. Detta är en överdrift. Det biologiska livet återställs inte så lätt. Den mängd tungmetaller som läckte ut tillsammans med andra dumpade giftiga ämnen kommer att finnas i det ekologiska systemet . Därför påverkar den här olyckan den biologiska mångfalden i och världen i övrigt. I det här fallet krävs att en konsekvensanalys av olyckan görs, dels genom EU, dels internationellt. Med anledning av ovan gjorda beskrivning av olyckan i Aznácollar frågar jag miljöministern: Hur avser miljöministern verka för att dammolyckan i uppmärksammas och åtgärdas internationellt och via ?
fr · GL1187 · 1998-01-01 00:00:00 — Det är ju grundläggande i en rättsstat att dödsstraff inte förekommer. En ny visar att dödsstraffet används i ökande utsträckning i . I tillämpas dödsstraff i stor utsträckning. ställer som villkor för att anta nya medlemmar att de skall avskaffa dödsstraffet i och med att de ansluter sig till om mänskliga rättigheter. Trots detta förekommer avrättningar både i och . I det sistnämnda landet avrättades personer. , och har dödsstraffet kvar för särskilt allvarliga brott. En del andra länder har dödsstraff i sina lagtexter men tillämpar i praktiken mildare straff. Det är ytterst angeläget med internationellt arbete för att förmå alltfler stater att leva upp till godtagbar standard för mänskliga rättigheter. Jag vill därför fråga utrikesministern vilket arbete bedriver för att motverka den allvarliga utvecklingen att dödsstraff används i ökad utsträckning.
fr · GL11870 · 1998-01-01 00:00:00 — Det står helt klart att svenskt lantbruk kämpar med konkurrensnackdelar. Bl.a. den livsmedelspolitiska utredningen klarlägger detta. Skatter och avgifter är en bidragande orsak. har priserna på många jordbruksprodukter sjunkit . Bönderna har också liksom alla andra fått bära sviterna av 80-talskrisen. Det är därför högst anmärkningsvärt att landets jordbruksminister genom uttalande påstår att bönderna sluppit betala för krisen. Jag vill med anledning av detta fråga om jordbruksministern är beredd att på ett mera sakligt sätt fortsättningsvis redovisa den ekonomiska situationen för bönder.
fr · GL11871 · 1998-01-01 00:00:00 — I ett TV-program framkom det som åtminstone vi i redan visste, nämligen att vårdpersonal utbildas här i men genast efter avslutad utbildning flyttar till , där de får fast arbete och mycket bättre betalt. Samma förhållande gäller läkare och tandläkare, vars utbildning kostar det svenska samhället 500000-750000kr. fattas 1300 sjuksköterskor i , medan 2000 arbetar i . Byggnadsarbetare och utbildade svetsare söker sig också till . Det framkom i programmet att svenska företag tvingas tacka nej till arbete p.g.a. att det fattas personal. Vi har en fri arbetsmarknad i och även inom EU. Detta är positivt. Men att medvetet stå för utbildningskostnaderna för olika personalgrupper utan att ta det minsta betalt av och dessutom ge särskilda stipendier till norska studenter som efter utbildning i flyttar tillbaka till hemlandet är väl magstarkt för de flesta! Det var också en fullständig överraskning för representant och noterades med förvåning av studenterna. Jag vill fråga: Vad avser arbetsmarknadsministern göra åt ovanstående förhållande?
fr · GL11872 · 1998-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av den rådande instabila situationen i Stora Sjöområdet finns en stor restriktivitet vid handläggningen av visum till . Men ambitionen är att varje visumansökan mot den generella bakgrunden även skall genomgå en individuell bedömning. har ändå den situationen uppkommit att jag inte kan dela bedömning i två fall som kom i min väg under ett besök i , och efter uppföljande kontakter väljer jag att även uppmärksamma statsrådet på situationen. har haft verksamhet i och mot den bakgrunden var det naturligt att bjuda hit två pastorer till . Men det har visat sig omöjligt att få visum för detta församlingsutbyte. När vi nu har lagt fram en förnyad Afrikapolitik blir det än viktigare att underlätta kontakter mellan afrikanska och svenska organisationer. Vi vill stärka kontakterna mellan de svenska och afrikanska samhällena genom bl.a. individuella kontakter, utbildning, turism, enskilda organisationer, fackföreningsrörelsen och kyrkliga samfund. Min fråga till regeringen är om i samband med att den nya Afrikapolitiken lagts fast vidtagit åtgärder med målet mer kunskap vid individuella bedömningar av visumansökningar.
fr · GL11873 · 1998-01-01 00:00:00 — Scientologikyrkan säger sig ha lagt ut nära på att vinna en rättegång i . Den som gjort bekantskap med scientologerna och deras advokater förvånas knappast över summans storlek. Så det är inte beloppets storlek jag här har anledning att ifrågasätta. Utan det faktum att advokatfirman också begär ersättning för det lobbyarbete myndigheter och politiker utsatts för. 8§ : Lagrummet står det: Ersättning för rättegångskostnad skall motsvara kostnaden för rättegångens förberedande och talans utförande jämte arvode till ombud eller biträde, såvitt kostnaden skäligen varit påkallad för tillvaratagande av partens rätt. Ersättning skall ock utgå för partens arbete och tidspillan i anledning av rättegången. Såsom åtgärd för rättegångens förberedande anses förhandling för biläggande av tvistefråga som har omedelbar betydelse för partens talan. Med anledning av den förändrade attityden inom advokatkåren till vad som kan omfattas av kostnadsräkning i samband med förhandling kan nuvarande regler behöva förtydligas. Min fråga till regeringen är om justitieminister tagit initiativ för att lobbyarbete mot myndigheter och politiker inte skall bekostas via rättsväsendet.
fr · GL11875 · 1998-01-01 00:00:00 — finns i ett hundratal iranier, som konverterat från islam till tro. Dessa s.k. konvertiter har fått avslag på sin asylansökan från eller från . gömmer de sig av rädsla för att bli skickade tillbaka, några har flytt vidare till där de fått en . Enligt juristen har det skett en ökad förföljelse i mot konvertiter. Även här i pågår ett omfattande flyktingspionage och flera mordhot har uttalats. Rädslan hos de som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd är stor. Trots detta är regeringen inte beredd att ändra sin policy vad gäller denna grupp. Den stränga sharialagen fördömer både de homosexuella och de som konverterat från islam till annan tro. Regeringen har helt riktigt tagit fasta på detta och beviljat uppehållstillstånd för en homosexuell man från med hänvisning till förhållanden i . Min fråga blir därför till statsrådet : Avser statsrådet verka för att alla s.k. konvertiter behandlas lika av svenska myndigheter?
fr · GL11876 · 1998-01-01 00:00:00 — fick överta huvudmannaskapet för idrottsgymnasierna. Vi motsatte oss inte detta från sida. visar det sig att vill lägga ned handbollsprogrammet på Katrinelundsgymnasiet i . Det väcker en fråga huruvida detta ingår i en utveckling där idrottsgymnasierna alltmer riskerar att koncentreras till . Handboll är dessutom en sport där väldigt många flickor är verksamma. Samhällets idrottssatsningar når till övervägande delen pojkarna. Därför menar jag att det är extra olyckligt om ett handbollsgymnasium läggs ned. ligger handbollssportens tyngpunkt i och . Även om idrottsgymnasierna alltså förutsätter riksrekrytering är det inte underligt om merparten av eleverna till ett handbollsprogram kommer från dessa delar av landet, något som lär ha anförts som ett motiv för nedläggningen. Jag vill därför fråga följande: Avser idrottsministern att vidta åtgärder för att säkra att idrottsgymnasierna även fortsättningsvis får en geografisk spridning?
fr · GL11877 · 1998-01-01 00:00:00 — För att kunna bedriva en god miljöpolitik måste forskning och övervakning ständigt bedrivas. Havsmiljön på har regelbundet övervakats bl.a. från mätstationer vid i , men dessa är nu nedlagda. Havsmiljön måste förvaltas som en levande resurs för skärgårdsbefolkningen, fisket och turismen. Regelbundna och långvariga mätningar är viktiga förutsättningar för att kunna få tydliga signaler om förändringar i havsmiljön. Ett nära samarbete mellan miljöforskningen och miljöövervakningen gagnar arbetet för en bättre livsmiljö. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att havsmiljöövervakningen utmed skall kunna bedrivas kontinuerligt?
fr · GL11878 · 1998-01-01 00:00:00 — När konflikt bröt ut i offentliggjorde UD att det fanns tre beviljade utförseltillstånd som ännu inte lett till leverans. Regeringen återtog två av tillstånden. har och köpt krigsmateriel för ett sammanlagt värde av med anledning av att både och provsprängt kärnvapen finns anledning att ompröva krigsmaterielleveranser till dessa länder. Min fråga till statsrådet är: Är ministern beredd att redogöra för antal och värde på de utförseltillstånd som finns och som ännu inte lett till slutlig leverans till och ?
fr · GL11879 · 1998-01-01 00:00:00 — i i är ett företag, som förädlar råolja till kemiska produkter, bl.a. råvaror för tillverkning av färg- och tryckfärg. För tillverkningen är företaget helt beroende av tillgången på råtallolja. Genom att råtalloljan inte energibeskattas, har det dock blivit fördelaktigt för bl.a. värmeverk att använda den som bränsle. Priset på råtallolja har därigenom drivits upp till en sådan nivå att tillverkningsindustri nu är hotad. Finansministern har under besök i sagt att regeringen arbetar för att lösa problemet, senast vid ett besök . Det vore önskvärt att få se ett resultat av detta arbete. Vilka åtgärder avser skatteministern vidta för att säkerställa den råtalloljebaserade tillverkningsindustrins överlevnad i ?
fr · GL1188 · 1998-01-01 00:00:00 — Avsikten med omregleringen av den svenska elmarknaden var att ge fördelar för alla elkunder. Men omregleringen har sedan starten den 1januari 1996 gett vinstfördelar enbart för de stora elkunderna och de stora elföretagen. Det finns därför goda skäl att nu försöka lyfta fram ett annat perspektiv. En verklig elavreglering skulle betyda mycket både för hushållen och elföretagen. Den svenska elbranschen är konservativ och domineras av och . Den har levt i monopol och branschsamförstånd. Organisationer som , HSB och LRF driver också kravet på en verklig avreglering. Stödet för ett nytänkande är alltså starkt - utanför branschen. Branschens upplägg är diskutabelt. Det är inte alla hushåll och småföretagare som har råd med en investering på upp till 2500kr. Risken att elkonsumenterna blir bundna till en leverantör är uppenbar. Avser näringsministern vidta åtgärder som även ger hushållen och småföretagen fördelar av den omreglerade elmarknaden?
fr · GL11880 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen behandlade frågan om universitetsbegrepp i proposition 1996/97:1. I den konstaterades att det inte finns någon självklar definition av begreppet universitet. Ett antal kriterier föreslogs ligga till grund för att en statlig högskola skall kunna tilldelas rätten att kallas universitet. anslöt sig till dessa förslag. Det begrepp som regeringen använde för att ange kravet på bredd i verksamheten var "ämnesområde" och inte "vetenskapsområde". Vid riksdagsbehandlingen avvisades bl.a. en motion som krävde att tidigare gällande praxis med anknytning till tre fakulteter skulle bestå. Utskottsbetänkandet tog avstånd från att kriterier för universitetsbestämning skulle anknytas till kvantitativa mått. Enligt etablerad praxis berättigar behörighet inom ett vetenskapsområde till universitetsstatus. Det gäller t.ex. , och . Vid bedömning av universitetsansökan från fyra medelstora högskolor synes ha gått utanför de ramar för bedömningen som regeringen och har fastlagt. Jag vill därför fråga utbildningsministern: Planerar regeringen någon förändring av de kriterier som fastlagts för att en högskola skall kunna tilldelas rätten att kallas universitet?
fr · GL11881 · 1998-01-01 00:00:00 — Kunskap är framtidens största konkurrensfaktor. Förutsättningen att skapa ett kunskapsintensivt samhälle är en forskning som håller hög kvalitet. Ett mycket viktigt inslag i forskningen är utbytet och samarbetet mellan forskare från olika universitet/högskolor och länder. De europeiska forskningsprogrammen som svenska forskare deltar i utgör en central del i det svenska forskarutbytet. Regeringen skär nu ned resurserna till dessa forskningsprogram. Kostnaderna för de europeiska forskarprogrammen är visserligen höga, men det är oerhört viktigt att svenska forskare får denna möjlighet. Avser regeringen att ta något initiativ så att även i fortsättningen kan delta i de europeiska forskningsprogrammen med samma andel av BNP som övriga länder?