ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12298 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att möjliggöra en koordinator för vittnesstödet i varje län. Det råder stor enighet om att stödet till brottsoffer och vittnen måste förbättras. Inom rättsväsendets myndigheter pågår ett utvecklingsarbete för att förbättra såväl skyddet som bemötandet av vittnen och andra som kommer i kontakt med dessa myndigheter. Riksåklagaren har bl.a. tagit fram en åtgärdskatalog som är avsedd att användas av polis och åklagare när man kan förvänta sig påtryckningar mot personer som skall höras. Vidare har på regeringens uppdrag tagit fram ett åtgärdsprogram som syftar till att förbättra domstolarnas bemötande av vittnen och övriga som kommer i kontakt med domstolen. Som ett led i åtgärdsprogrammet har i samarbete med startat en försöksverksamhet där en koordinator med ansvar för administration och samordning av vittnesstödet i domstolarna i har anställts. Flera vittnesstödsprojekt ute i landet drivs också med stöd av medel från Brottsofferfonden. Jag vill också nämna att regeringen har anslagit medel till två försöksverksamheter i syfte att förbättra stödet till brottsoffer och vittnen. I den ena verksamheten skall en av anställd samordnare verka för ett förbättrat stöd inom ett större geografiskt område, bl.a. genom att ideell verksamhet stöds. I det andra projektet skall en av anställd person - en länsassistent - verka för att brottsoffren ges förbättrat stöd inom ramen för brottsofferjourernas verksamhet. Härutöver bereds i flera förslag som syftar till att underlätta för vittnen och andra som skall höras i domstol. Som exempel kan nämnas att regeringen avser att överlämna ett lagförslag till Lagrådet om att vittnen m.fl. på försök skall ges möjlighet att under vissa förutsättningar delta i rättegång genom videokonferens. När de ovan nämnda försöksverksamheterna har avslutats och utvärderats kommer regeringen att ha ett underlag för att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att utveckla verksamheten med vittnesstöd.
frs · GM12299 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om de beslutade utgiftstaken för staten för ligger fast i regeringens budgetarbete. Det långsiktiga budgetmålet i regeringens budgetarbete är ett överskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. Ett annat centralt budgetpolitiskt mål i regeringens budgetarbete är att statens utgifter skall rymmas inom de av beslutade utgiftstaken. Utgiftstaket är ett allvarligt menat budgetpolitiskt åtagande för regeringen. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att det statliga utgiftstaket var hotat. Regeringen beslutade därför om ett antal senareläggningar och reduceringar av utgifter för att undvika ett överskridande av utgiftstaket. Det preliminära utfallet innebär enligt att utgifterna underskrider taket med . Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen . De av beslutade utgiftstaken ligger självklart fast i regeringens budgetarbete.
frs · GM123 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat om jag avser att ta några initiativ för att klargöra vad som bör gälla för s.k. cookie-filer. I några avgöranden från kammarrätterna redovisas olika uppfattningar om huruvida cookie-filer är att betrakta som allmänna handlingar. Två av dessa domar är föremål för prövning i Regeringsrätten. Det finns mot denna bakgrund inte skäl för mig att nu ta något initiativ till ett särskilt klargörande i denna fråga. En viktig fråga med mer generell räckvidd är hur den tekniska utvecklingen påverkar tillämpningen av offentlighetsprincipen. Regeringen beslutade därför direktiv till en utredning som bl.a. skall göra en översyn av bestämmelserna om allmänna handlingars offentlighet i syfte att vidga möjligheterna för offentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället (dir. 1998:32 Offentlighetsprincipen och IT samt översyn av sekretesslagen m.m.). Utredningen har bl.a. till uppgift att överväga och lämna förslag till hur offentlighetsprincipen skall kunna tillämpas under nya och framtida tekniska förutsättningar.
frs · GM1230 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat jordbruksministern om hon avser att ta något initiativ på grund av de frågetecken som finns kring ett kommande förbud mot permetrinanvändningen och mot bakgrund av de FoU-insatser som branschen nu gör. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som skall besvara frågan. Permetrin är ett bekämpningsmedel som enligt Kemikalieinspektionen är synnerligen giftigt för fisk. Dessutom ger det upphov till hudirritation och andra besvär hos dem som använder medlet. Dess giftighet i kombination med hanteringssättet gör att Kemikalieinspektionen anser att permitrin bör ersättas med mindre farliga ämnen eller metoder. För att få säljas måste permetrin godkännas av Kemikalieinspektionen enligt förordningen (1985:836) om bekämpningsmedel. För tillfället prövar inspektionen en ansökan om fortsatt godkännande. Inspektionen har försökt förmå skogsbruket att utveckla andra metoder eller medel som kan användas i stället för permetrin vid bekämpning av snytbagge. har det dock varit svårt att finna alternativ som fullt ut kan ersätta medlet. Som framhåller befarar skogsbruket omfattande förluster om det inte har tillgång till ett tillfredsställande plantskydd. Av dessa orsaker har inspektionen presenterat ett förslag om ett treårigt godkännande. Förslaget har remissbehandlats och ett beslut väntas . Det ankommer således på Kemikalieinspektionen att vid den nu aktuella tillståndsprövningen väga behovet av permetrin mot dess risker och att verka för att alternativ utvecklas. Något initiativ från min sida i denna fråga är inte aktuellt.
frs · GM12300 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att hjälpa kommunen och de berörda som blir varslade inom bruks lotteritillverkning, utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. För att förenkla och effektivisera hanteringen av lotter pågår ett arbete inom det statliga bolaget syftande till att alla spelformer skall hanteras i samma tekniska och administrativa system. hanteras lotter (skraplotter och traditionella lotter) och övriga spelprodukter på olika sätt. har ansett det vara ett väl valt tillfälle att på nytt upphandla tryckeritjänster. Upphandlingen har haft flera syften, bl.a. att produktionen av lotter skall säkras till införandet av det nya systemet, att kostnaderna som vid en internationell jämförelse är omotiverat höga skall sänkas samt att vill finna en partner som kan stödja och bidra till en konkurrenskraftig produktutveckling. har efter en omfattande utvärdering inte kunnat mäta sig med vissa utländska leverantörer. För att skall kunna vara kostnadseffektivt och konkurrenskraftigt är det nödvändigt att bolaget fattar affärsmässiga beslut i upphandlingar och i andra sammanhang. Regeringens ambition är att inom ramen för en aktiv närings- och arbetsmarknadspolitik skapa förutsättningar för de personer som blir varslade att finna nya jobb.
frs · GM12301 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att genomföra för att stödja en övergång från tillverkning av försvarsmaterial till andra näringar. Bakgrunden till frågan är regeringens besked att, där den och är direkt ansvariga för att sysselsättningen minskar på grund av neddragningar inom försvaret, och där det är regionalpolitiskt motiverat, skall staten också genomföra kraftansträngningar för att stödja en positiv regional utveckling och en övergång till nya näringar. Regeringen står naturligtvis kvar vid sitt besked. Övergripande överläggningar om försvarets framtid pågår dock fortfarande och dessa kommer sedan att följas av mer detaljerade överväganden. Det är därför ännu för tidigt att säga vilka åtgärder som kan behöva vidtagas.
frs · GM12302 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att verksamheten vid Dopingjouren, , skall kunna vara kvar . Regeringen överlämnade till propositionen Åtgärder mot dopning. Propositionen bereds i . I propositionen markeras samhällets avståndstagande från all form av hantering av dopningsmedel. Bl.a. föreslås att bruket av dopningsmedel kriminaliseras. I propositionen gör regeringen den bedömningen att åtgärder för att motverka missbruket av dopningsmedel bör vidtas på flera plan. Förebyggande åtgärder har där en central roll. Särskilda åtgärder bör riktas till ungdomar. Skolans ansvar när det gäller att informera om dopning bör klargöras. Kommunernas nyckelroll i det förebyggande arbetet poängteras. Särskilt gäller det förebyggande arbete för att hålla gymanläggningar fria från dopningsmedel. I propositionen uttalar regeringen att det är av stor vikt att de missbrukare som söker hjälp vid vårdinstitutioner kan erbjudas en adekvat vård och behandling. Personalen måste ha kompetens att kunna upptäcka missbruk och motivera den enskilde missbrukaren att upphöra med detta. En förbättring av vårdsituationen måste grundas på en kompetenshöjning hos personalen. Den måste även grundas på medvetna strategier för bemötande av missbrukarna inom vården. I propositionen poängteras att det är viktigt att en kartläggning av behovet av behandling görs och att rekommendationer för behandlingen av missbrukarna därefter utarbetas. Det är riktigt att Dopingjouren har en viktig funktion för kunskapsinsamlandet när det gäller missbrukssituationen. Dopingjouren samverkar också med det landstingsdrivna för dopingfrågor vid . Genom samarbetet har Dopingjouren betydelse för försöken att utveckla behandlingsprogram för missbrukare av dopningsmedel. I propositionen gör regeringen samma bedömning som , som tidigare finansierade verksamheten, att kompetensen på dopningsområdet regionalt och lokalt har ökat. Som jag inledningsvis nämnde framhåller också regeringen i propositionen kommunernas centrala roll i det förebyggande arbetet. Mot den här bakgrunden gör regeringen i propositionen den bedömningen att en finansiering från sida av Dopingjouren inte kan motiveras med hänsyn till de prioriteringar av olika insatser som måste göras. Det finns enligt min mening inte nu skäl att göra någon annan bedömning.
frs · GM12303 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat näringsministern om hans planer för att förstärka den nationella kompetensen inom geovetenskap, detta inte minst med tanke på gruvnäringens nationella betydelse. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Det är riktigt att är ett betydande gruvland. I våra nordligaste län är gruvnäringen av avgörande betydelse för många orter. Jag håller också med om att det är viktigt att gruvnäringen har tillgång till kunskap och kompetens för en effektiv verksamhet och för en god internationell konkurrenskraft. Utbildning och forskning i geovetenskap bedrivs vid flera lärosäten i landet. Det är dock endast som har utbildningar med direkt inriktning mot gruvindustrin. Jag vet att för en löpande dialog med företrädare för gruvindustrin när det gäller utbildningen av bergsingenjörer. Det finns ett bra samarbete mellan , industrin, , och som stärker kompetensutvecklingen i malmgeologi, mineralteknik, metallurgi och bergteknik vid LTU. geologiska undersökning har till uppgift att stödja tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad geovetenskaplig grundforskning och har för detta tilldelats . Forskningen skall utföras främst vid universitet och högskolor och stödet fördelas efter samråd med och universitet och högskolor med undervisning i geovetenskapliga ämnen. Regeringen kommer att överväga den nationella kompetensen inom geovetenskap bl.a. för gruvnäringens behov. Denna fråga kommer att beredas i samband med den forskningspolitiska proposition som planeras .
frs · GM12304 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra behandlingsmöjligheterna för prostituerade och missbrukande kvinnor. Frågan är kopplad till den nya lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster som trätt i kraft . tar upp en mycket viktig fråga. Lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster utgör ett viktigt komplement till det sociala arbetet med att minska och få bort prostitutionen. Många av de prostituerade är dessutom missbrukare och det är därför viktigt att de erbjuds behandlingsmöjligheter för att därefter kunna ta steget ut ur prostitutionen. Jag vill dock understryka att det är kommunerna som har det grundläggande ansvaret vad gäller att förebygga och erbjuda vård till missbrukare. Jag utgår från att kommunerna satsar nödvändiga resurser på detta arbete. Kommunerna har också erhållit utökade statsbidrag för vård, omsorg och skola. Jag utgår från att delar av dessa medel går till vård av missbrukare. Kommunerna kan också ansöka hos länsstyrelserna om särskilda medel för projekt inriktade på ungdoms- och missbrukarvård. Regeringen beslutade om fördelningen av dessa medel som för totalt uppgår till . har fått i uppdrag att leda ett utvecklingsarbete som syftar till att ge både ny kunskap och bättre metoder för att stödja de prostituerade och hjälpa dem att komma ifrån prostitutionen. uppgift att hjälpa, stödja och motivera de prostituerade till en förändring av sin livssituation är ett långsiktigt och tålmodigt arbete. Det har bara gått lagen trädde i kraft och det är ännu för tidigt att uttala någon bestämd uppfattning om hur situationen för de prostituerade och missbrukande kvinnorna har utvecklats. Jag kommer noga att följa utvecklingen.
frs · GM12305 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat socialministern om regeringen avser att ta initiativ till att införa en viss rätt till tjänstledighet från ordinarie arbete för familjehemsföräldrar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag vill börja med att säga att familjehemsföräldrar gör en oerhört viktig insats för barn och ungdomar som av olika skäl behöver vårdas eller bo i ett annat hem för en . de hävdar att behovet av familjehemsplaceringar är stort och det att ökar. Detta stämmer inte. har antalet placeringar i familjehem minskat och det föreligger sällan några problem med att hitta ansvarstagande familjehemsföräldrar. Föräldraledighetslagen ger samma rätt till ledighet för arbetstagare med familjehemsuppdrag som till biologiska föräldrar och adoptivföräldrar. Därutöver finns inget som hindrar att arbetsgivaren och arbetstagaren kommer överens om ledighet för en arbetstagare som vill vara familjehemsförälder. Min uppfattning är att arbetsgivare överlag är välvilligt inställda till tjänstledighet för en arbetstagare som åtar sig ett familjehemsuppdrag. Det kan därför ifrågasättas om det finns ett behov av en lagstadgad rättighet till tjänstledighet för familjehemsföräldrar. Regeringen har inte för avsikt att ta ett initiativ till en utvidgning av ledighetslagstiftningen.
frs · GM12306 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag avser att agera för att bibehålla och nå upp till målet 125000 hemvärnsmän. Regeringen anvisade i regleringsbrev för att Försvarsmakten jämfört med föregående år skall förbättra hemvärnets rekrytering och materiella förnyelse. Vidare skall försöksverksamheten med tre månaders utbildning för rekrytering till hemvärnet fortsätta. Regeringens uppfattning är vidare att Försvarsmakten skall vara beredd att kunna anpassa hemvärnet till vidgade uppgifter. Försvarsmakten genomför nu en uppmärksammad rekryteringskampanj med bl.a. inslag i televisions Anslagstavlan. Dessa inslag följs sedan upp lokalt. Föryngringen av hemvärnet fortsätter. Försvarsberedningen har i sin rapport års kontrollstation (Ds1999:2) anfört att frivilligverksamheten har stor betydelse men att dess inriktning måste anpassas till de förändringar som sker i totalförsvaret i övrigt. Regeringen kommer att förelägga sin proposition med anledning av kontrollstation. I propositionen kommer hemvärnet att behandlas i ett helhetsperspektiv tillsammans med övrigt territorialförsvar. Jag bedömer det inte nödvändigt att ta några ytterligare initiativ i denna fråga innan tagit ställning till regeringens förslag.
frs · GM12307 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag avser att agera för att regeringen skall kunna leva upp till sitt mål: "Hela skall leva." Vid frågestund den 28januari hade jag tillfälle att beskriva för en del av vad regeringen gör för att motverka de ökade regionala obalanserna. Eftersom han inte är nöjd med de svar han fick återupprepar jag härmed vad jag sade då och nämner även en del ytterligare åtgärder. Låt mig först säga att det nu går bättre för som helhet. Vi har tillväxt i ekonomin, sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Denna tillväxt kommer dock inte hela landet till del. För att motverka dessa regionala obalanser genomför regeringen omfattande åtgärder. Regeringen arbetar efter de riktlinjer och genomför de projekt som den initierade i propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd. Detta inom såväl den "lilla" regionalpolitiken som inom t.ex. kommunikations-, utbildnings- och kulturområdena. Regeringen arbetar således bl.a. tillsammans med olika viktiga aktörer i samtliga län för att genomföra den nya regionala näringspolitik som regeringen initierat. Den bygger bl.a. på att varje region skall utnyttja sina specifika förutsättningar för ekonomisk tillväxt och utforma politiken utifrån sina egna prioriteringar. De första regionala tillväxtavtalen, som utgör viktiga instrument i denna politik, beräknas träda 2000. Regeringen genomför vidare det särskilda program på för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska projekt vars innehåll beslutades . Eftersom särskilt intresserar sig för åtgärder i kan jag i detta sammanhang nämna bl.a. extra insatser för turistnäringen i länet, för EG:s strukturfondsprogram LEADER , för ett transportcentrum i samt för att utveckla den moderna informationstekniken i länet. Regeringen bedriver också intensiva förhandlingar om den framtida utformningen av . Ett av målen i detta sammanhang är att få ett ökat återflöde av medel till i jämförelse med innevarande strukturfondsperiod. Detta bl.a. för att fonderna utgör viktiga instrument i den framtida regionala utjämningspolitiken. Regeringen har vidare beslutat om direktiv för en utredning om den framtida regionalpolitiken. Denna skall bl.a. utarbeta en strategi för regional balans och lämna förslag till mål och medel inom detta politikområde. Utredningen skall också särskilt behandla den regionala utvecklingen i glesbygden respektive landsbygden. För att ytterligare inventera aktuella behov av åtgärder i skogslänen kommer jag också att bjuda in representanter för dessa län till en särskild diskussion om dessa områdens utvecklingsmöjligheter. Som jag hoppas framgår av detta svar, ser regeringen med stor oro på de ökade regionala obalanserna, ger regionalpolitiken hög prioritet och vidtar en mängd kraftfulla åtgärder för att "Hela skall leva".
frs · GM12308 · 1998-12-31 00:00:00 — de har frågat mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra industrifiske innanför trålgränsen på från land i . Fisket i bedrivs inom ramen för de totala tillåtna fångstmängder som fastställs av för , vars beslut baseras bl.a. på rådgivning från . har vidare åtagit sig att tillämpa försiktighetsprincipen i syfte att säkra ett långsiktigt hållbart fiske. Den generella gränsen för fiske med trål i den svenska delen av är . Till följd av önskemål från kustfiskare har gränsen flyttats in efter vissa kuststräckor bl.a. i . Detta medför att även stora trålare kan fiska närmare kusten. Uppgifter från visar emellertid att detta sker i mycket begränsad omfattning. Av de uppgifter som jag inhämtat från framgår att det fiske som avses i frågan, dvs. trålfiske nära kusten vid , utgjorde omkring 0,av det totala svenska trålfisket efter sill och skarpsill i . har det inte inrapporterats några fångster i det nämnda trålfisket. Fisket bedrivs huvudsakligen i syfte att använda fångsten för direkt humankonsumtion, vilket normalt ger fiskaren ett högre pris. Huruvida fångsten går till konsumtion eller andra ändamål är emellertid något som avgörs först då fisken avsätts på marknaden. Om det inte finns tillräcklig efterfrågan från konsumenterna kan fångsten komma att säljas till industriändamål och användas för framställning av fiskmjöl eller fiskolja. Mot bakgrund av det anförda har jag inte för avsikt att föreslå regeringen att vidta några åtgärder beträffande trålfisket i . Jag förutsätter att fortlöpande följer utvecklingen av ifrågavarande fiske samt vidtar de åtgärder som kan anses vara nödvändiga.
frs · GM12309 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat statsrådet vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att det fortsatt skall vara möjligt för solidaritetsrörelser att exportera begagnade kläder till utvecklingsländer. Arbetet är så fördelat att det är jag som besvarar frågan. Inom EU definieras avfall i rådets direktiv /442/EEG om avfall. I rådets förordning nr 259/93 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från EG regleras transporterna av avfall. Enligt förordningen delas allt avfall in på grön, gul eller röd avfallslista, där röd lista innehåller de farligaste avfallen. Förordningens regler innebär bl.a. att tillstånd för transporter krävs om avfallet återfinns på gul eller röd avfallslista. Regler om export av avfall behandlas även inom , där ett avtal säger att export av avfall inte får ske från till icke-OECD-länder. Motsvarande regler finns i den globala . När det gäller begagnade kläder är dessa enligt den europeiska kommissionen att betrakta som grönlistat avfall när de samlas in i återvinningsbehållare. Enligt kommissionens bedömning räknas kläderna som avfall tills de behandlats, så att de åter kan betraktas som produkter. Genom att t.ex. sortera, tvätta och laga begagnade kläder bör de återigen kunna betraktas som produkter och inte som avfall. Därmed bör det inte finnas några hinder för en fortsatt export av begagnade kläder till utvecklingsländer.
frs · GM1231 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat miljöministern om vilka åtgärder som han tänker vidta för att ändra reglerna för bidrag till sanering av radon i vattentäkter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Gränsvärden för radon i dricksvatten infördes genom Statens livsmedelsverks kungörelse (SLV FS 1997:32) om ändring i kungörelsen (SLV FS 1989:30) med föreskrifter och allmänna råd om dricksvatten. Därmed inträdde skyldighet för kommunerna att se till att vattnets becquerelhalt inte överstiger /l vatten när det når konsumenterna. Gränsvärdena är satta med tanke på en daglig förbrukning året om. Statliga beslut som medför ökade kostnader för kommunerna skall, enligt en överenskommelse mellan regeringen och åtföljas av finansiering. Mot den bakgrunden anvisade medel till täckande av kommunernas kostnader för radonsanering i dricksvatten. Motsvarande skyldighet finns inte gentemot ägare av enskilda vattentäkter. Trots detta föreslog regeringen att ett visst bidrag skulle ges till dessa, dock högst eller 5000kr vid en becquerelhalt som överstiger per liter vatten. Bidrag medges emellertid inte till sanering av enskilda täkter, vars vatten till någon del används i bostadshus som nyttjas för fritidsändamål. Bestämmelser om bidrag finns i förordningen (1997:638) om bidrag till sanering av radon i dricksvatten. Eftersom gränsvärdena är satta med tanke på en daglig förbrukning året om och det dessutom var nödvändigt att göra en ekonomisk avvägning, beslutade regeringen att bidrag endast skulle utgå till sådana enskilda brunnar som enbart betjänar permanentboende. Tiden för att påbörja bidragsberättigade åtgärder skulle egentligen redan ha passerats, men regeringen har förlängt tiden till den1 . Anledningen till detta är att bidragen inte har efterfrågats i den utsträckning som hade förväntats. återstår medel att fördela, vilket möjligen skulle kunna tyda på att reglerna kan behöva ses över. Jag är emellertid inte beredd att ta ställning till om det finns behov av ytterligare förändringar av förordningen.