ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11578 · 1998-01-01 00:00:00 — kommer redovisnings- och betalningsperioder att ändras när det gäller skatteinbetalningar. I praktiken skall redovisningen och betalningen vara avklarad till myndigheten, i detta fall, den 14augusti genom de ändrade reglerna. Det betyder åtminstone en veckas tidigareläggning i förhållande till nuvarande bestämmelser. I ett brev till har en redovisningsfirma i min hemkommun påtalat denna situation som kan ha ett tvåfaldigt problem. Dels den förkortade tiden i sig men också det faktum att i semestertider uppstår lätt problem då de arbetsfria veckorna blir betydligt svårare att lägga ut med tanke på de snäva tidsramar som påbjuden skatteredovisning skall ha i fortsättningen. Det är ingen tvekan om att de ändrade reglerna kommer att vara besvärande framför allt och bland dem som praktiskt handlägger redovisningsfrågor upplever man att den av mig påtalade förändringen är gjord utan att man har kollat upp konsekvenserna. Jag vill till statsrådet ställa följande fråga. Avser regeringen att vidta förändringar som innebär att redovisnings- och betalningsperioder kan justeras så att helt korrekt redovisning kan ske utan att lagstadgade semesterperioder äventyras?
fr · GL11579 · 1998-01-01 00:00:00 — handikapporganisationer har bildat en nationell som skall tillvarata och samordna IT-frågor inom handikapprörelsen. har 35 medlemsföreningar med 400000 enskilda medlemmar. Föreningen ansökte om att få domännamnet registrerat, då föreningen bildades efter det att nya domänregler antagits blev den av det ansvariga organet tilldelad domännamnet handikapp.a.se. Det är av stor vikt för handikapprörelsen att kunna gå ut och marknadsföra sig på Internet utan att behöva riskera att det dyker upp ett antal nya domäner med samma namn men med annan länsbokstav. Att samla handikapprörelsen under ett paraply som kommer att vara ett utmärkt sätt att få ut rörelsens budskap och kommer att hjälpa många mindre föreningar att nå ut till sina medlemmar och till allmänheten. Det är lika angeläget för en nationell ideell organisation som för ekonomiska föreningar eller ett aktiebolag att kunna få den nationella beteckningen "se". Min fråga är därför: Ämnar ministern verkar för en förändring av reglerna så att det blir möjligt för rikstäckande ideella organisationer av detta slag att kunna få det nationella domännamnet "se" utan tillägg av länsbokstav?
fr · GL1158 · 1998-01-01 00:00:00 — Bildandet av den nya bankkoncernen utgör den senaste i raden av sammanslagningar inom bankvärlden. Som skäl anges framför allt att den ökade internationaliseringen kräver storskalighet för att klara konkurrensen. finns det risker med storskalighet. Under bank- och finanskrisen lärde vi oss vad det betyder om några med mycket makt gör stora missbedömningar. Det var inte bristen på storskalighet, utan snarare motsatsen, som gjorde att förlusterna blev så stora. De små, lokalt förankrade bankerna klarade sig, vad jag vet, relativt bra under krisåren. Om vi får färre och större banker underlättas säkert tillvaron för de stora företagen. Men hur blir det för de mindre företagen? Här tror vi att framtidens jobb finns, men kan deras behov tillgodoses av de nya storbankerna? Skälen för storskalighet är säkert många och välgrundade. Det finns dock också starka skäl för att få fler lokalt förankrade banker och kreditinstitut. Det är inte bra om all makt och allt riskvilligt kapital koncentreras till ett fåtal storbanker. Vilka åtgärder är finansministern beredd vidta för att underlätta bildandet av fler kreditinstitut, framför allt sådana som vill tillgodose behovet av lokalt förankrad verksamhet?
fr · GL11580 · 1998-01-01 00:00:00 — I ett anförande i sade riksbankschefen "har inget explicit mål för växelkursen och givet den svenska inställningen till kommer kursen att förbli rörlig till dess att vi beslutat att delta i valutaunionen. Detta är förenligt med vad man kommit överens om inom EU, då deltagande i ska vara frivilligt." Bortsett från att riksbankschefen tycks utgå ifrån att det svenska EMU-medlemskapet bara är en tidsfråga, lär denna redogörelse för den svenska inställningen vara riktig. Riksbankschefen fortsatte: "Fördraget säger dock att vi ska betrakta vår valutapolitik som en fråga av gemensamt intresse även om vi har en rörlig kurs. Med denna strategi kommer växelkursens utveckling att ingå som en viktig indikator som vägleder politiken---" Denna formulering är ägnad att skapa oklarhet om redan nu aktivt förbereder ett svenskt inträde i EMU. verkar ha fört en "ERM-skuggpolitik" för att "hålla dörrarna öppna för en EMU-anslutning" tolkar i (). Det råder bred politisk enighet om att regeringen skall ha det överordnade ansvaret för valutapolitiken. Mot den bakgrunden vill jag fråga finansministern: Avser ministern att ta initiativ för att klarlägga huruvida den svenska valutapolitiken är neutral i frågan om medlemskap i ?
fr · GL11581 · 1998-01-01 00:00:00 — I samband med internationella grep polis unga kvinnor som demonstrerade vid porrbutik. Av förhörsutskrift framgår att vittne såg hur polis med batong slår en ung kvinna i huvudet. När hon försöker resa sig sliter en polis i henne och hon släpas sedan ut ur den grupp hon befann sig i. I ges en skildring av en annan kvinna som skändas och förnedras av väktare och polis i samband med gripande . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra att unga kvinnor utsätts för våld samt skändlig och förnedrande behandling i samband med polisiärt ingripande.
fr · GL11582 · 1998-01-01 00:00:00 — Allt tyder på att det kommer att ta innan cesiummängderna i de västerbottniska (även andra läns) älgarna kommit ned i värden som gällde före Tjernobyl. Undersökningar utförda av forskarna i , har visat att jägarna i länet sedan kärnkraftsolyckan i genomsnitt har fått i sig cesium . Halterna av cesium kan minskas genom kaliumgödsling, liksom halterna av strontium kan minskas genom kalkning. Detta kräver emellertid pengar. Tjernobyl har sänkt livskvaliteten för de boende i de län som drabbats hårt av nedfallet. Min fråga till miljöministern är: Vad avser miljöministern göra för att minska effekterna av Tjernobyl?
fr · GL11583 · 1998-01-01 00:00:00 — Allt tyder på att det kommer att ta innan cesiummängderna i de västerbottniska (även andra läns) älgarna kommit ned i värden som gällde före Tjernobyl. Undersökningar utförda av forskarna i , har visat att jägarna i länet sedan kärnkraftsolyckan i genomsnitt har fått i sig cesium . Halterna av cesium kan minskas genom kaliumgödsling, liksom halterna av strontium kan minskas genom kalkning. Detta kräver emellertid pengar och ett program för detta. Tjernobyl har sänkt livskvaliteten för de boende i de län som drabbats hårt av nedfallet. Uppföljningen har varit bristfällig. Många känner sig hotade av den osynliga strålningen, som ständigt är närvarande. borde få direktiv om hur man på lämpligt sätt kan följa upp och åtgärda effekterna av Tjernobyl. Min fråga till socialministern är: Vad avser socialministern göra för att motverka ohälsa på grund av Tjernobyl?
fr · GL11584 · 1998-01-01 00:00:00 — kommer EU:s miljöministrar att träffas för att besluta om förbud mot dumpning av avfall i tredje världen. Jag menar att handeln med miljöfarligt avfall skall stoppas momentant, men en olycklig blandning av miljöfarligt avfall och begagnade kläder har skett i detta avtal. Den lista som man skall ta ställning innehåller nämligen beslut om att också stoppa utförsel av begagnade kläder (likaväl som miljöfarligt avfall.) Detta innebär ett dråpslag mot länder i t.ex. och de frivilligorganisationer som sänder kläder till dessa länder. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att begagnade kläder inte skall hänföras till kategorin avfall?
fr · GL11585 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen hade att ta ställning till sakfrågan om behov av detaljplan för byggande av strömriktarstation i . Regeringen ansåg att detaljplan var överflödig, varför ärendet gått tillbaka till och . Men efter detta har Swe Link plötsligt ändrat sig angående kabeln. Ett nytt förslag med en annan teknisk lösning, har presenterats. Det är märkligt att Swe Link efter så lång förberedelse och samrådsmöten med allmänheten, först nu hittat en s.k. ny lösning av problemet med Polenkabeln. Den omdiskuterade elektrodstationen utanför skall ersättas med en extra kabel, sägs det. Med denna förändring räknar man med en fördyring på , som företaget är berett att ta om det inte blir någon ytterligare försening. Denna lösning har tidigare förkastats av Swe Link av ekonomiska och tekniska skäl. Hela förfaringssättet har bedrivits oprofessionellt och odemokratiskt. Det är mycket tyckande och litet kunnande. Människor och natur i hotas att utsättas för ett fullskaleexperiment utan motstycke, eftersom samma teknik i denna omfattning aldrig prövats. Min fråga till näringsministern är: På vilket sätt kommer regeringen att söka vetenskapliga belägg för att den nya tekniska lösningen av Polenkabeln inte kommer att riskera natur och miljö?
fr · GL11586 · 1998-01-01 00:00:00 — innebär att väsentligt fler vuxna än tidigare deltar i utbildning . Många av dem kommer att fortsätta sin utbildning . Den, som har en sommarledighet eller mer har rätt till a-kassa under sommarledigheten, men då också skyldighet att stå till arbetsmarknadens förfogande. Om sommaruppehållet är kortare finns ingen rätt till a-kassa under ledigheten. Det gäller inte i de fall kommunen ordnar särskild sommarkurs, som tillsammans med ledigheten omfattar , men då är också den studerande skyldig att ta eventuella vikariat under ledigheten och förhindrad att t.ex. resa bort under de få veckor, som ledigheten omfattar. En arbetssökande är formellt skyldig att alltid stå till arbetsmarknaden förfogande och får inte vidta åtgärder, som kan förhindra det. När vuxenutbildningen nått de volymer den nu har måste behovet av semester tänkas in. Nuvarande system är otydligt, otryggt och illa anpassat till vuxenstuderande. Under julferierna löses det så att studerande med svux, svuxa eller utbildningsbidrag har rätt till 20 dagars ledigt med ersättning. Ett motsvarande system för sommarferierna behövs för att klara försörjningen för de vuxna i , som har en kortare sommarledighet från studierna. Jag vill fråga statsrådet om hon kommer att ta initiativ för att finna en lösning på försörjningsfrågorna för deltagare i under sommarledigheten.
fr · GL11587 · 1998-01-01 00:00:00 — Pappornas andel av föräldraledigheten minskade från 11,av antalet dagar med föräldrapenning 1996 till 10,1997. Denna minskning skedde trots att och försäkringskassorna hade i uppdrag av regeringen att öka pappornas andel av föräldraledigheten. Vad avser socialförsäkringsministern att göra för att öka pappornas andel av föräldraledigheten?
fr · GL11588 · 1998-01-01 00:00:00 — När ett företag beviljas undersökningstillstånd för prospektering ges möjlighet att genomföra relativt omfattande undersökningar utan markägarens tillstånd. Givetvis skall markägaren underrättas - men någon egentlig möjlighet att motsätta sig undersökningarna finns inte. I har hundratals markägare fått erfara hur ett företag genomfört provtagningar på deras mark - i syfte att undersöka guldfyndigheter. Undersökningarna skall enligt lag utföras så att minsta skada och intrång vållas - men ger i princip möjligheten att anlägga såväl vägar som uppföra mindre byggnader utan markägarens tillstånd. Prospektören har i och för sig ansvaret för att återställa ingrepp och även ersätta eventuell skada - men då det i många fall rör sig om intrång på kulturmarker och miljöskyddsvärd mark kan man ifrågasätta möjligheten att ekonomiskt ersätta de skador som tillfogats. Jag ser det som anmärkningsvärt att så stora ingrepp kan göras utan att markägare ges möjlighet till prövning och vill därför ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet ta några initiativ för att förändra minerallagen så att miljö- och kulturminnesvärda marker får ett mer tillfredsställande skydd?
fr · GL11589 · 1998-01-01 00:00:00 — har fått en ökad ärendemängd. CSN har i och med detta inte lyckats upprätthålla den servicenivå kunderna har rätt att förvänta sig. Regeringens utredare föreslår att CSN bör få ett resurstillskott på för att öka servicenivån. Mycket talar för att denna extrautgift är onödigt hög, eftersom alternativa tillvägagångssätt för att förbättra servicenivån inte prövats. Precis som alltfler större företag gör, borde ett första alternativ för CSN vara att upphandla tjänsterna hos något av de starkt expanderande och kvalificerade telefonserviceföretag som finns tillgängliga på marknaden. För en betydligt lägre kostnad för skattebetalarna skulle CSN, och andra myndigheter, kunna erbjuda väsentligt förbättrad tillgänglighet och service. Sitel Nordic i är ett exempel på ett mycket modernt och kvalificerat telefonserviceföretag. Ett annat alternativ är att öppna för konkurrens på själva utbetalningsfunktionerna. Mycket talar för att bankerna skulle ha stort intresse av att kunna erbjuda studenterna denna service, som en del av det totala produktutbudet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsministern om vilka alternativ som regeringen avser att vidta för att erbjuda förbättrad service hos CSN till lägre kostnad för skattebetalarna.
fr · GL1159 · 1998-01-01 00:00:00 — Den allt snabbare globaliseringen och utvecklingen på informationsteknologins område har radikalt skärpt konkurrensen och därmed kraven på industrins förmåga till förnyelse och omställning. Kundanpassning och produktdifferentiering blir allt viktigare konkurrensmedel vilket i sin tur inneburit ett ökat kunskapsinnehåll i produkter och tjänster. Som en följd av detta har utbildning och kompetens hos företagens anställda blivit den viktigaste konkurrensfaktorn. Denna utveckling ställer allt högre krav på såväl den grundutbildning som samhället måste kunna erbjuda som på nödvändig fortbildning inom företagen. har i ett historiskt och långsiktigt perspektiv hävdat sig väl på detta område i jämförelse med våra viktiga konkurrensländer. Den svenska utbildningsnivån har varit hög och mycket jämnt fördelad över hela befolkningen. har näringslivet framfört kritik mot det svenska utbildningssystemet. Bl.a. har en arbetsgrupp för utbildning och kompetensutveckling inom industrin hävdat att vi tappat mark vad gäller nivå på utbildningen vid internationell jämförelse som man gör gällande att den svenska utbildningen inte är tillräckligt relevant för näringslivets behov. Min fråga till utbildningsministern är om han låtit utföra någon undersökning som belyser dessa förhållanden.
fr · GL11590 · 1998-01-01 00:00:00 — Innovationsanda, kommersialisering av innovationer och entreprenörskap är några av de nycklar som skapar möjligheter till att bibehålla och utveckla vårt välfärdssamhälle. Jag anser det vara av oerhört stor betydelse för att barn och ungdomar under sin skoltid ges kunskaper vad gäller entreprenörskap och innovationer. sker en samverkan mellan skola och t.ex. Ung Företagsamhet som i sig är bra men jag anser att entreprenörskap och innovationsanda är av så stor betydelse för att det borde vara en naturlig del av undervisningen i grundskola, gymnasieskola och på högskolor. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i dessa för så viktiga frågor?
fr · GL11591 · 1998-01-01 00:00:00 — Det nya skattekontot som införts är avsett som en förenkling särskilt för de minsta företagen. Totalt sett kommer det att bli enklare men det finns en del detaljer som motverkar detta. Dels gäller det enskilda näringsidkare med årlig redovisningsskyldighet för moms. För dem uppstår en olycklig sammanblandning mellan företagets moms och den egna inkomsten. Ett annat problem är svårigheten att veta när skatten skall betalas för att den skall finnas på plats den 12:e och straffavgift kunna undvikas. Det kan inte vara i linje med regeringens avsikt att företagare skall drabbas av sådan osäkerhet. För många är likviditeten så pass trängd att de inte kan betala med stor tidsmarginal. I detta tekniskt avancerade samhälle måste det vara möjligt att i förväg veta hur en betalning skall ta. Detta måste åtgärdas. Ett annat problem är den minskade marginalen för att klara skatteinbetalningarna efter semesterperioden . Från att tidigare haft ett uppskov har man nu extra för att klara av bokföring, sociala avgifter, inkomstskatt och moms. Detta uppfattas som en mycket onödig klåfingrighet från statens och myndigheternas sida som leder till krångel och irritation hos småföretagarna. Därför vill jag fråga skatteministern om han är beredd att vidta några åtgärder för att förenkla företagens inbetalning på skattekontot.
fr · GL11592 · 1998-01-01 00:00:00 — PVC i bitringar. Flamskyddsmedel i bl.a. datorer och textilier som givit högre halter av ämnet i bröstmjölk. Och senast akrylamid i hygienprodukter. Detta är kemikalier som kan ge upphov till nedsatt fertilitet och nervskador. Undertecknad motionerade om en avvecklingsplan för PVC i vardagsprodukter som används till barn , vilket avslogs. Detta trots att Miljöstyrelsen i krävt säljstopp för bitleksaker i PVC. Enligt uppgift har också representanter för regeringarna i , och senast agerat i denna fråga. Regeringen i har givit Miljöstyrelsen i uppdrag att utarbeta en redogörelse om behov och möjligheter för att stärka barns skydd mot kemikalier. med miljöminister har ännu inte vidtagit några åtgärder för att skydda barn mot kemikalier. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att stärka barns skydd mot kemikalier?
fr · GL11593 · 1998-01-01 00:00:00 — efter det att lagen krävde larm på vattenverken i finns det fortfarande 70 kommuner som inte klarar kraven. I utanför fick fyra personer söka läkare sedan det runnit ut natronlut i dricksvattnet utan att de ansvariga märkte något. Det fanns inget larm. Olyckan kunde ha hänt på många ställen. En sammanställning som gjort för hela om läget 1996 är deprimerande. 48 kommuner hade anläggningar som saknade larm. 16 kommuner svarade att de tänkte installera larm . Min fråga är: Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att råda bot på denna oacceptabla situation?
fr · GL11594 · 1998-01-01 00:00:00 — har det förekommit en rad fall där ingripanden från polisens, förordnade ordningsvakters och väktares sida fått mycket tragiska konsekvenser. I åtskilliga andra fall har det vittnats om mycket hårda tag och integritetskränkande behandling mot barn, ungdomar och vuxna från polisens och väktares sida. När den omhändertagne velat anmäla påstådd brutalitet har han/hon i vissa fall blivit mycket illa behandlad och till och med avråtts från att göra anmälan mot polisen eller väktaren. Detta trots att polisen ju faktiskt som myndighet är skyldig att hjälpa till med anmälan. Vi vet att polisens, ordningsvakters och väktarnas arbete ofta är mycket svårt och riskfyllt, och att den helt övervägande delen bland dessa gör ett mycket bra och grannlaga arbete i allmänhetens tjänst. Men vi får aldrig acceptera att oskickligt och omdömeslöst handlande ursäktas. Vi måste ha rätt att ställa mycket höga krav på de personer som fått rätt att bruka våld vid sin yrkesutövning. Barns och ungdomars provokationer och olämpliga ordval måste i normalfallet kunna bemötas utan användande av fysiskt våld. Jag vill mot den här bakgrunden fråga justitieministern vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att komma till rätta med det övervåld som ibland förekommer från polisens, ordningsvakters och väktares sida.
fr · GL11595 · 1998-01-01 00:00:00 — Det har förekommit en rad avslöjanden och påståenden om väktarvåld och polisbrutalitet i samband med ingripanden mot enskilda personer. I vissa fall har sådana ingripanden lett till mycket tragiska konsekvenser där den omhändertagne avlidit i samband med eller strax efter ingripandet. Utredningen om vad som förevarit och om eventuellt brott kan misstänkas ha begåtts i samband med sådana polisingripanden sköts av polisen själv genom internutredning. När det gäller misstankar om övervåld från väktares sida sköts ju utredningen som en vanlig brottsutredning av polisen. Även här kan det finnas en olämplig koppling mellan misstänkta och utredare eftersom polisen i många fall tidigare utbildat och godkänt väktarna. Den här ordningen har ifrågasatts och i stället har det föreslagits att den här typen av utredningar borde skötas av något mer fristående organ, t.ex. underställt . Jag vill fråga justitieministern om hon avser att vidta några åtgärder för att inrätta en mer fristående utredningsorganisation för dessa frågor.
fr · GL11596 · 1998-01-01 00:00:00 — har anvisat bidrag till enskilda vägar på varav 30,5 miljoner avsåg kostnader för administration och rådgivning. Årets anslag på är enligt trafikutskottets protokoll avsett endast för bidrag till drift och byggande av enskilda vägar och i anslagsposten ingår inte kostnader för administration. Trots detta har regeringen i regleringsbrev till reducerat bidraget till 566 miljoner. framhåller att anslaget ökat med medan regleringsbrevet visar på en minskning på 27 miljoner. Sedan har i planeringsdirektiv för utredningsuppdrag Nationell plan för vägtransportsystemet 1998-2008 angetts att investeringar för att förbättra enskilda vägar kan finansieras genom det s.k. bärighetsprogrammet. Bärighetsåtgärderna har uppgått till ca för enskilda vägar. I förslag till nationell plan hänvisas i stället till länsstyrelsernas investeringsplaner. Slutligen har i beslut den 23januari 1998 Statsbidrag till enskild väghållning; Kompletterande beslut om verksamheten fastställt de bidragsprocent som skall gälla olika vägkategorier. Beslutet avslutas med att "driftsbidrag skall justeras med ett negativt index på 2,". Konsekvenserna av detta verkar bli att både intentioner i beslut frångås och att det enskilda vägnätet får minskat anslag med mer än , deflationsindragning oräknat. På vilket sätt avser regeringen att säkerställa att intentioner genomförs?
fr · GL11597 · 1998-01-01 00:00:00 — Kvinnofrid kan underlättas på många olika sätt beroende på kvinnornas livssituation. Ett viktigt sätt är att ge rätt till identitetsbyte för de kvinnor, med eller utan barn, som förföljs av män. De lever under stor press genom hoten och har en svår situation på många sätt. Får de tillstånd att byta identitet måste de byta bostadsort och avlägsna sig från släkt och vänner och blir ofta mycket ensamma i sin rädsla. Om kvinnan studerar är det ofta extra svårt att fortsätta eftersom mannen ofta känner till både ämne, institution, högskola och studieort. Därför bör den kvinna som förföljs och som studerar på högskolenivå ha en laglig rätt att byta högskola med tillgodogörande av tidigare studieresultat. På vilket sätt kommer utbildningsministern att medverka till att en sådan rätt ges?
fr · GL11598 · 1998-01-01 00:00:00 — Att den sociala situationen på flyktingförläggning i är utomordentligt ansträngd har med tydlighet framgått sedan lördagsnattens händelse speglats i medierna. Ett av skälen till den ansträngda situationen har sannolikt sin bakgrund i att ett stort antal människor, varav flertalet befinner sig i livskriser, sammanbor under relativt trånga förhållanden. En av de få gemensamma faktorer de trångt boende har är att de alla går i spänd väntan på beslut om eventuell avvisning alternativt att få rätt att stanna kvar i . Efter att förläggningarna i respektive lagts ned har antalet boende på Flensförläggningen drastiskt ökat. Då personal inte finns tillgänglig annat än under vardagar synes det svårt att garantera säkerheten för de boende. Enligt uppgift finns endast en telefon att tillgå för samtliga de 530 boende. På förläggningen vistas även barn vilket gör att den otrygga situationen på förläggningen måste betraktas som särskilt allvarlig. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra den sociala situationen och därmed öka säkerheten på flyktingförläggningen i ?