frs · GM12395 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka belägg som finns för ett ökande stöd bland medlemsländerna för . Låt mig först konstatera att utvidgningen av EU har högsta prioritet för regeringen. Från svensk sida har vi, som bekant, varit starkt pådrivande i utvidgningsprocessen. Ett omfattande arbete har redan utförts. Kommissionen har genomfört en stor del av den genomgång av som i praktiken är det första skedet i förhandlingarna. En sådan genomgång av regelverket har skett även med de kandidatländer med vilka medlemskapsförhandlingar ännu inte inletts. Inom ramen för de medlemskapsförhandlingar som inletts med sex kandidatländer har man även inlett realförhandlingar på ett antal områden, och ytterligare förhandlingskapitel kommer att öppnas under det tyska ordförandeskapet. Utvidgningsprocessen innebär en stark drivkraft för reformarbetet i kandidatländerna, vilket också framgår av kommissionens översynsrapporter som presenterades . Detta gäller inte minst de stora framsteg som gjorts i och . Det finns också, enligt min mening, ett brett stöd för utvidgningsprocessen bland EU:s medlemsstater. Detta har bekräftats både vid diskussioner inom EU och i bilaterala överläggningar jag har haft med företrädare för olika medlemsstater. Enligt svensk bedömning uppfyllde och kraven för att inleda förhandlingar. Slutsatserna från innebär att frågan om inledande av förhandlingar med ytterligare kandidatländer definitivt står på agendan . kommer att fortsätta att hårt driva beslut om öppnande av förhandlingar med dessa länder. Det finns enligt vår bedömning mycket som tyder på att det vid toppmötet i kan finnas förutsättningar för beslut om förhandlingar med flera kandidatländer, däribland de baltiska. verkar nu flera andra medlemsländer visa större intresse för den linje och ursprungligen drev. Från fransk sida har man gjort uttalanden för en gemensam förhandlingsstart för återstående kandidatländer. Bakom detta ligger bl.a. överväganden om de negativa konsekvenser det kan få om vissa kandidatländer upplever att de hamnar utanför i den fortsatta processen. Låt mig också, med anledning av motivering, påpeka att reformer inom EU är nödvändiga redan med nuvarande 15 medlemsstater. Utvidgningen och kommande WTO-förhandlingar understryker bara behovet. Det är riktigt att regeringen eftersträvar en lägre budgetnivå inom EU än vad kommissionen har föreslagit. Detta har brett stöd även bland andra medlemsländer. Det är viktigt att vi prövar utgifter inom EU lika noga som vi gör i vår nationella budget. Genom att hålla nere utgifterna för nuvarande medlemsländer kan vi säkerställa att det finns resurser för att klara av utvidgningen. Regeringens linje syftar således till att underlätta och bana väg för utvidgningen. Regeringens uppfattning är att finansieringen av EU:s verksamhet bör ske på ett sätt som bättre avspeglar ländernas reella betalningsförmåga och ger en rättvisare bördefördelning. Att nå ett resultat här ligger i högsta grad i intresse. Vi agerar för att stödet bl.a. till de glesbefolkade områdena skall förstärkas. Detta kan mycket väl rymmas inom de budgetramar som föreslår. EU:s jordbrukspolitik måste utformas så att utvidgningen underlättas, nya överskott inte skapas och konkurrenskraften på världsmarknaden stärks.