ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12188 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män. Jag har, liksom , tagit del av och om kvinnors och mäns löner. Att kvinnor i genomsnitt tjänar av vad män gör är givetvis oacceptabelt, även om en del av löneskillnaderna kan förklaras med faktorer som ålder, utbildning, yrkesgrupp och sektor. Att synliggöra osakliga löneskillnader på grund av kön är mycket viktigt. Därför fick regeringens uppdrag att avsätta medel för upphandling från SCB av en lönestatistik som är utformad så att den kan ligga till grund för fördjupade analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män. Enligt Arbetslivsinstitutets regleringsbrev för skall institutet i samarbete med SCB fortsätta utvecklingsarbetet som rör statistik och analys av löneskillnader mellan kvinnor och män. Dessutom får SCB för att vidareutveckla lönestatistiken, särskilt i fråga om en bättre yrkesredovisning, så att den kan ligga till grund för fördjupade analyser av löneskillnader mellan kvinnor och män och därmed underlätta värderingen av olika arbeten. Under en följd av år har avsatt medel till det s.k. LÖV-programmet - Lönebildning och arbetsvärdering - för forskning, utvecklingsarbete och kunskapsspridning om lönebildning, arbetsvärdering och löneskillnader mellan kvinnor och män. Slutrapport från programmet kommer att redovisas . Vidare har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv till utredningen om en översyn av vissa delar av jämställdhetslagen. Utredaren skall även göra en analys av frågor som hänger samman med arbetsvärdering och bedöma om ytterligare åtgärder behövs för att arbetet med att bestämma lika lön för lika och likvärdigt arbete skall underlättas i praktiken. JämO fick en resursförstärkning på fr.o.m. , bl.a. för att driva frågor om lönediskriminering. JämO skall senast den 1mars 1999 redovisa hur det utökade anslaget har påverkat myndighetens verksamhet. Redan nu kan emellertid konstateras att arbetet som rör löneskillnader mellan kvinnor och män kräver stora resurser. Därför kommer ytterligare att tillföras myndigheten fr.o.m. . Regeringen har även givit alla statliga myndigheter i uppdrag att redovisa sin kompetensförsörjning m.m. Bl.a. skall myndigheterna redovisa det arbete som bedrivs för att kartlägga och eliminera osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Jag ser arbetet med att komma till rätta med osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män som en av jämställdhetspolitikens viktigaste frågor. Det aktiva och långsiktiga arbetet med att motverka osakliga löneskillnader måste fortsätta. Jag vill dock betona att det är arbetsmarknadens parter som har det huvudsakliga ansvaret för lönebildningen. Därmed har de också ansvar för det viktiga arbetet med att motverka osakliga löneskillnader mellan könen. Inte minst har parterna på arbetsmarknaden visat att arbetsvärdering är ett användbart verktyg för att komma till rätta med osakliga löneskillnader. Jag välkomnar fler initiativ på detta område.
frs · GM12189 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att arbeta för att länsstyrelsernas jämställdhetsmål skall finnas kvar. Jag är glad att delar regeringens uppfattning att länsstyrelsernas jämställdhetsarbete är en viktig del i arbetet med att införliva ett könsperspektiv inom alla politikområden. Det nationella jämställdhetsmålet gäller för alla statliga myndigheter. ansvar för jämställdhetsarbetet framgår redan både av verksförordningen och förordningen med länsstyrelseinstruktionen. Det är anledningen till att verksamhetsmålet för jämställdhet kommer att utgå i regleringsbrevet . I stället kommer regeringen att ge länsstyrelserna ett generellt uppdrag att redovisa och bedöma hur genomförda insatser har utvecklat jämställdheten mellan kvinnor och män i sakfrågan under respektive verksamhetsgren. Det innebär att regleringsbrevet för kommer att innehålla en skärpning av regeringens krav på länsstyrelsernas jämställdhetsarbete.
frs · GM1219 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen är beredd att överväga frågan om förbud för köp och innehav av hembränd sprit. Inom det oberoende alkoholsamarbetet (OAS), som bl.a. tagit initiativ till, har svartspritsproblematiken uppmärksammats och en bred och omfattande opinionsinsats emot den illegala alkoholhanteringen pågår . Avsikten är att opinionsinsatsen skall vara långsiktig och pågå framöver. Frågan om kriminalisering av köp och innehav av hembränd sprit utreds av just med tanke på att en kriminalisering skulle på ett effektivt sätt kunna stödja den pågående opinionsinsatsen och polisens och tullens arbete med att bekämpa den ökade tillgången på svartsprit. Jag kan dock inte föregripa utredningens förslag genom att redan nu ta ställning till eventuella lagstiftningsåtgärder i den här frågan.
frs · GM12190 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat om regeringen avser verka för att EU i sina avtal med tredje land skriver in verkningsfulla bestämmelser om mänskliga rättigheter. Svaret är ja. I EU:s deklaration med anledning av 50-årsminnet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna konstateras att respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter utgör ett av målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Deklarationen bekräftar den syn och de mål vilka formulerats i bl.a. Luxemburgdeklarationen och Amsterdamfördraget. Som ett uttryck för detta ansvar har EG i sina avtal med tredje land inkluderat särskilda klausuler med innebörden att respekt för mänskliga rättigheter är ett oumbärligt inslag (essential element) av avtalet ifråga. ger sitt fulla stöd åt denna politik. Som Per riktigt påpekar förekommer variationer vad gäller utformningen av dessa klausuler. En förklaring torde vara att dessa klausuler under en jämförelsevis , och jämsides med varandra, förhandlats och inkluderats i ett betydande antal avtal vilka ingåtts med partner från helt skilda delar av världen. Klausuler angående de mänskliga rättigheterna finns bl.a. inom följande avtalsgrupper: Europaavtalen, Partnerskaps- och samarbetsavtalen, Europa-Medelhavsavtalen och inom ramen för . Det är min uppfattning att vi i samband med översyn av avtal bör eftersträva ökad enhetlighet mellan avtalen vad avser klausuler om mänskliga rättigheter. Vi bör också verka för att dessa klausuler ges en mer tydlig innebörd. Samma ambition bör givetvis gälla i anslutning till att nya avtal ingås.
frs · GM12191 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att påståendena om att registrerat eller motarbetat vissa personer som varit kritiska till integrationspolitiken upp. Den 13januari 1998 besvarade den dåvarande integrationsministern en fråga av om huruvida det inom förekommit åsiktsregistrering av debattörer som kritiserar integrationspolitiken. Han sade: "Mitt svar på frågan är ett kort och bestämt nej. Självklart bedriver departementet inte någon registrering eller kartläggning av kritiska debattörer eller andra personer som framför synpunkter på invandrades situation i eller integrationspolitiken. Någon sådan kartläggning och registrering har heller aldrig förekommit." Till detta vill jag bara tillägga att någon åsiktsregistrering eller något motarbetande givetvis inte heller har förekommit efter . För min del är de här ogrundade påståendena redan uppklarade. Vårt intresse är entydigt. Vi vill öka integrationen i samhället och det ligger inte i det intresset att vilja, försöka eller de facto åsiktsregistrera eller över huvud taget hindra debatten. Det finns inte, och har aldrig funnits, någon lista - i någon form - över personer med kritisk inställning till integrationspolitiken. Det finns heller ingen grund för påståendena om att motarbetat personer med annan inställning till integrationspolitiken.
frs · GM12192 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att förlägga den nya myndigheten rikstrafiken till /. Utredningen om rikstrafiken har lämnat sitt delbetänkande om den nya myndigheten till regeringen. Utredaren tar bl.a. upp frågan om myndighetens lokalisering i delbetänkandet. Något beslut om myndighetens lokalisering är inte fattat. Jag vill heller inte föregripa den beredning som pågår inom . Ett beslut om myndighetens lokalisering kommer dock att fattas så snabbt som möjligt .
frs · GM12193 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur regeringen har agerat med anledning av de rapporter om mord och försvinnanden i som har inkommit . Det är en ytterst oroande utveckling som ägt rum i . Upprepade försvinnanden bland författare och intellektuella har rapporterats och flera av dessa personer har senare återfunnits döda, troligtvis mördade. Det som har inträffat är oerhört tragiskt såväl för offren och deras familjer som för hela det iranska samhället. När författare och andra utövare av det fria ordet inte kan gå säkra drabbar det hela samhället. Bilden förvärras av att vi inte vet vem eller vilka som ligger bakom försvinnandena och morden. Vi har dock med tillfredsställelse noterat att den iranska regeringen har förklarat att dessa dåd skall utredas och förövarna lagföras. Regeringen följer situationen i mycket noga. Vid ett möte med författare från fick jag , den 18december, tillfälle att förhöra mig ytterligare om situationen för författarna och de oppositionella. Jag kunde då förklara att författarna i som kämpar för yttrandefriheten och för skapandet av en författarorganisation har den stöd. Den 10december gjorde jag ett särskilt uttalande med anledning av och död. Det allvarliga läget i följs även noga inom EU-kretsen. EU för kontinuerliga diskussioner med om mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. EU antog den 16december ett uttalande till stöd för den rättsliga prövning som pågår i . Vi har också en pågående dialog med iranska företrädare i våra diplomatiska kontakter.
frs · GM12194 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ämnar ändra regelverket för Försvarsmaktens materielbeställningar som överstiger . Regeringen har beslutat om 1999 års regleringsbrev för Försvarsmakten. Som skall Försvarsmakten även till (Försvarsdepartementet) anmäla alla materielobjekt med en kostnad . För att öka dialogen kring Försvarsmaktens materielanskaffning ges regleringsbrev även ett uppdrag till Försvarsmakten att kvartalsvis till (Försvarsdepartementet) lämna in en förteckning över materielobjekt med en kostnad som Försvarsmakten planerar att beställa . Vidare har regeringen i regleringsbrevet beslutat om bl.a. följande riktlinjer för Försvarsmaktens materielanskaffning. Försvarsmakten skall iaktta stor restriktivitet avseende beställningar av materielprojekt. Försvarsmakten skall planera serieanskaffning av mängdmateriel till krigsorganisationen i mindre mängder. Mängdanskaffning för krigsorganisationens behov genomförs när det behövs för att kunna lösa ålagda uppgifter.
frs · GM12195 · 1998-12-31 00:00:00 — () har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka universitets resurser på ett sådant sätt att skolan förmår möta de ökade krav som följer med universitetsstatusen. Jag fick motsvarande fråga om i en interpellation av Din partikamrat (Dnr 1998/I3). Mitt svar på Din fråga om resurser till är detsamma som för . Det är riktigt att det kommer att krävas ytterligare resurser, framför allt för att bygga upp forskning och forskarutbildning vid det nya i såväl som vid de nya universiteten i och , och vid . Den socialdemokratiska regeringen startade den kraftiga utbyggnaden av den högre grundläggande utbildningen. En utbyggnad som regeringen avser fullfölja så att 68000 utbildningsplatser kommer att ha tillskapats . Det var den socialdemokratiska regeringen som under föregående mandatperiod formulerade kriterier för vad som krävs för att bli universitet. Dessa kriterier antogs av . Regeringen har verkat för att permanenta resurser avsatts till forskning vid de mindre och medelstora högskolorna så att forskningen vid dessa har kunnat utvecklas och kan fortsätta att utvecklas. Forskningsmedlen vid de mindre och medelstora högskolorna har till 1998 ökat från till . Vid har forskningsmedlen ökat från till . Mot bakgrund av den utveckling som högskolorna har haft, och då särskilt högskolorna i , och samt , har regeringen beslutat om tre nya universitet. Regeringens beslut att ge högskolorna i , och benämningen universitet fr.o.m. är ett viktigt beslut för den framtida utbildnings- och forskningspolitiken i . Beslutet innebär också ett åtagande från regeringens sida om ytterligare resurser till de nya universiteten. Framför allt behövs nya resurser för att förstärka kvaliteten i forskningen och forskarutbildningen. Att bygga upp ett eller flera universitet är ett långsiktigt åtagande för regeringen. Det är därför glädjande att även Moderata samlingspartiet nu visar intresse och engagemang för de nya universiteten. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner . Regeringen kommer att återkomma till i denna fråga i vårpropositionen 1999.
frs · GM12196 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att göra europeiska tågresor konkurrenskraftiga. När det gäller den järnvägstrafik som bedrivs av SJ är statens uppgift att fastställa de övergripande målen för denna verksamhet. Enligt den gällande transportpolitiken skall SJ bedriva sin trafik på affärsmässiga grunder och målen skall säkerställa att SJ drivs som ett effektivt företag med en långsiktigt hållbar ekonomi. Beslut om biljettpriser för den trafik som bedrivs av SJ ligger helt inom SJ:s ansvarsområde och skall baseras på en kommersiell bedömning av marknaden. Beslut om biljettpriset för internationella tågresor fattas av samtliga järnvägsföretag som är inblandade i resan. Varje järnvägsföretag sätter sitt eget pris och något prissamarbete finns inte i dagens läge. pågår ett arbete inom EU med en översyn av utvecklingen av gemenskapens järnvägar. Detta arbete omfattar bl.a. att harmonisera regelverk, att fastställa gemensamma principer för tilldelning av spårkapacitet, s.k. tåglägen, och uttag av infrastrukturavgifter samt i övrigt att verka för att stärka järnvägens konkurrenskraft. Regeringen anser att väl fungerande järnvägstransporter är nödvändiga för att bygga upp en effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för järnvägstransporterna deltar regeringen därför aktivt i EU:s arbete med att reformera järnvägssektorn i .
frs · GM12197 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att utreda ett utbildningssystem för morgondagens sjöfartsbehov. Sjöbefälsutbildning finns vid och vid . har tillsammans med utvärderat de svenska högskolornas utbildning av sjöbefäl (98:18R). Utvärderingen visar att utbildningarna fyller höga krav på yrkesrelevans och att de ger studenterna yrkeskunnande av hög internationell standard. Svensk utbildningstradition och svenska krav på sjösäkerhet har medfört att svensk sjöbefälsutbildning, i likhet med motsvarande utbildning inom andra traditionella sjöfartsländer, håller en högre standard än den nu gällande internationella konventionens föreskrivna miniminivå. Snabba förändringar av utbildningarnas struktur och innehåll kan dock komma att krävas i takt med teknisk och företagsmässig utveckling inom sjöfartsområdet. För högskolornas framtida utveckling av sina sjöbefälsutbildningar är möjligheten och skyldigheten att ge utbildningen kvalitet utöver föreskriven miniminivå därför av största betydelse. För högskolornas planering, genomförande och kvalitetssäkring av sjöbefälsutbildning är The International Convention on Standards for Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers (STCW) av grundläggande och tvingande natur. STCW-95 är ett omfattande dokument med 17 artiklar, oförändrade sedan STCW-78, men med ett annex omfattande åtta kapitel med bestämmelser för utbildning och kompetenskontroll för däckspersonal, radiopersonal, specialkrav för vissa fartygstyper, säkerhetsutbildning, sjukvård och räddning m.m. Detaljbestämmelserna till detta annex har förts till en kompletterande kod uppdelad i en avdelning för tvingande bestämmelser och en avdelning för rekommendationer. Den ovannämnda utvärderingen av sjöbefälsutbildningarna pekar också, i ett antal rekommendationer, på områden där högskolorna kan och bör öka insatserna för utveckling av kvalitet i utbildningarna. En ny utvärdering kommer att genomföras . Mot bakgrund av detta är någon utredning av ett utbildningssystem för morgondagens sjöfartsbehov inte aktuell.
frs · GM12198 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka insatser jag planerar för att åter skall bli ett attraktivt land för lokalisering av företag - och då även världsledande sådana. Låt mig först säga att det är varken förvånande eller orimligt att svenska storföretag väljer att göra strukturaffärer med företag i andra länder. Detta är ofta en nödvändig åtgärd för att kunna behålla en världsledande position. Den alltmer internationaliserade världsekonomin, den ökande rörligheten av kvalificerad arbetskraft och den ökande integrationen av EU:s inre marknad innebär dock att i allt högre utsträckning måste erbjuda bättre förutsättningar än andra länder för lokalisering av både stora och små företag. förmåga att attrahera och behålla såväl svenska som utländska företags investeringar är avgörande för den långsiktiga tillväxten i svensk ekonomi. Det finns en rad strategiska faktorer som avgör i vilket land företag väljer att lokalisera sin verksamhet eller delar av sin verksamhet. Sådana faktorer är exempelvis tillgång till kvalificerad arbetskraft, skatteregler och närheten till företagets marknad och finansiella centrum. erbjuder på flera områden ett attraktivt företagsklimat. Den svenska bolagsskatten är en av de lägsta i . Kostnaderna för kvalificerad personal och kostnaderna för el, tele, industri- och kontorshyror är enligt internationella undersökningar mycket konkurrenskraftiga i förhållande till våra europeiska konkurrentländer. Vårt strategiska läge i den snabbt expanderande är en annan styrka liksom de industriella system som vuxit fram kring de svenska storföretagen. Preliminära uppgifter visar också att de utländska direktinvesteringarna i kommer att nå rekordnivåer . Trots detta finns det anledning att kontinuerligt se över och öka attraktionskraft som företagarland. Regeringen för därför fortlöpande diskussioner med företrädare för svenskt näringsliv i dessa frågor. Regeringen avser att i årets ekonomiska vårproposition återkomma med förslag som syftar till att öka tillväxten och sysselsättningen i .
frs · GM122 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att statliga myndigheter skall vara oklanderligt konkurrensneutrala vid auktorisationer. Bakgrunden till frågan är projektet som drivs i ett samarbete mellan landsting och . Ett särskilt konsortium har bildats för ändamålet. Projektet syftar till att genom Internetbaserad och kontinuerligt tillgänglig informationsteknik öka allmänhetens, patienters och anhörigas kunskaper inom hälsoområdet. Via Info Medica på Internet skall det vara möjligt att få tillgång till information om folksjukdomar, patienträttigheter, egenvård, vårdköer, läkemedel, patientorganisationer m.m. Avsikten har också varit att allmänheten skall kunna erbjudas en icke-kommersiell patientinformation i denna form. En del av den information som finns tillgänglig på Info Medica har sitt ursprung i officiella databaser. tillhandahåller exempelvis information från databasen . tillhandahåller sitt egenvårdsprogram. Enligt min mening har begreppet auktorisation felaktigt använts i sammanhanget. Info bearbetar den professionella informationen från databaserna till patientinformation. enda funktion, förutom att tillhandahålla databasen , är att utföra en saklig granskning av det bearbetade materialet så att den patientinformation som läggs ut på nätet i sak överensstämmer med det ursprungliga innehållet från den egna databasen. Det är således inte fråga om någon auktorisation utan om en redaktionell granskning av det material som har utarbetats inom .
frs · GM1220 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att föreslå i syfte att rätta till den regionalpolitiska snedvridning som uppstår i skogslänen i samband med beslut om att höja fordonsskatten på bussar kombinerat med kompensation via skatteutjämningssystemet. Regeringen har i den trafikpolitiska propositionen föreslagit att fordonsskatt för bussar bör utformas på samma sätt som fordonsskatten för tunga lastbilar och att förändringen borde träda i kraft fr.o.m. den 1januari 1999. Den närmare utformningen föreslogs dock bli föremål för utredning inom . I den trafikpolitiska propositionen aviserade regeringen att berörda kommuner och landsting bör kompenseras genom en höjning av det generella statsbidraget för att motverka kostnadsökningar inom lokal- och regionalbusstrafiken. budgetproposition har angivits att det vore lämpligt att utreder även konstruktionen för fordonsskattehöjning för bussar. förbereds ett tilläggsdirektiv där det kan komma att föreslås att även den närmare utformningen av fordonsskatten för bussar utreds. Ikraftträdandet av ett omarbetat fordonsskattesystem för bussar kommer således att bli något fördröjt.
frs · GM12200 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser initiera folkhälsoarbete vad avser äldre genom att bl.a. ta fram modeller för hälsoundersökningar för äldre. Jag vill inleda med att ge några allmänna kommentarer när det gäller hälsofrämjande insatser för äldre. Både den medicinska utvecklingen och samhällsutvecklingen i stort har gjort att alltfler människor lever . Detta är ett faktum som och övriga västvärlden förbereder sig för. När det gäller folkhälsoarbete för äldre gav regeringen () ett uppdrag i regleringsbrevet för att ta fram underlag som redovisade nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbeta sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande bland äldre. Bakgrunden till uppdraget var bl.a. att dokumenterad kunskap om och erfarenhet av folkhälsoarbete bland äldre är begränsad. FHI redovisade sitt uppdrag och i rapporten påvisades att det finns mycket som kan göras för att främja hälsan bland äldre. FHI har därför fått ett ytterligare uppdrag i regleringsbrevet för att aktivt driva frågor om hälsofrämjande insatser för äldre vidare. I regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) redogörs för flera prioriterade åtgärder som regeringen avser satsa på för att förverkliga de nationella målen inom äldrepolitiken. Enligt både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen har huvudmännen ansvar för att förebygga ohälsa och främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden. I propositionen redovisas bl.a. resultatet från ett utvecklings- och forskningsarbete som föregick införandet av en lag om förebyggande hälsobesök bland 75-åringar och äldre i . Det visade sig att regelbundna hembesök av vårdpersonal resulterade i ökad livskvalitet för de äldre och minskad intagning på sjukhus. De danska erfarenheterna pekar också på att personal med såväl medicinsk som social kompetens bör medverka i den uppsökande verksamheten. Regeringen föreslog i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) ett anslag om till s.k. initiativmedel, vilket beslutade om . Medlen skall användas bl.a. till försöksverksamheter av olika slag. Min bedömning är att försök med uppsökande verksamhet kan vara ett viktigt instrument att bygga upp kunskaperna om hur man förebygger ohälsa och vårdbehov hos äldre. Försöken bör drivas på olika håll i landet med skiftande sociodemografiska och strukturella förutsättningar. Att erbjuda hälso- och sjukvård av god kvalitet är som bekant en uppgift för sjukvårdshuvudmännen. När det gäller rutinmässiga hälsoundersökningar för vissa grupper, exempelvis sådana undersökningar som syftar på, står det landstingen fritt att avgöra om dessa rutinkontroller skall utföras.