ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12280 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser att göra för att inta en trovärdig restriktiv hållning i valfrågan. Det enkla svaret är att har och kommer att fortsätta att ha en restriktiv hållning, åtminstone så länge jag är miljöminister. Jag vill också lägga denna restriktiva hållning till grund för en effektiv internationell reglering på området. Den svenska linjen i () bygger på tre principer. Försiktighetsprincipen, principen om bevarande och hållbart nyttjande samt principen om att etiskt acceptabla metoder skall tillämpas vid all fångst. var ett av de pådrivande länderna bakom införandet av det globala moratoriet för kommersiell valfångst som IWC infördes . Trots moratoriet som råder ökar valfångsten kraftigt. Antalet dödade valar uppgick till över tusen djur. reserverade sig mot IWC:s beslut. Det ger dem en folkrättslig grund och möjlighet till fortsatt fångst. Regelsystemet medger dessutom vetenskaplig fångst utan att kvoter sätts av IWC. bedriver vetenskaplig jakt. Den 19januari skrev jag personligen ett brev till fiskeriminister, . I brevet betonade jag att omfattande vetenskapliga valfångst har lett till kraftfulla internationella protester. Med tanke på att jag personligen har tagit upp frågan om valfångst med ansvarig japansk minister och att inom IWC företräds av en kommissionär utsedd av den , som tillika är organisationens vice ordförande, är jag förvånad över att anser att frågan inte hanteras på relevant politisk nivå. Från svensk sida är vi mycket oroade över den rådande utvecklingen inom IWC. Enligt min uppfattning är det nödvändigt att organisationen återfår möjligheten att fullt ut kontrollera förvaltningen av världens valpopulationer. För att åstadkomma detta måste nya vägar sökas annars finns en risk att organisationen faller sönder och det internationella samfundet förlorar kontrollen över valfångsten. Ett förslag till samlad strategi för att åstadkomma en helhetslösning på valfångstproblematiken har utarbetats av IWC:s ordförande. Förslaget innebär bl.a. att ett globalt valreservat inrättas utanför kuststaternas ekonomiska zoner, den vetenskapliga jakten fasas ut, internationell handel med valprodukter förbjuds. Viss kustnära jakt, för inhemsk konsumtion, kan tillåtas under förutsättning att bestånden tål ett begränsat uttag och att fångst sker under strikt kontroll från IWC. anser att förslaget kan utgöra en utgångspunkt för fortsatt diskussion inom IWC i syfte att få kontroll över valfångsten. Detta innebär dock inte att förordar "kommersiell valjakt" som tycks tro. kommer fortsätta att aktivt arbeta för en samlad internationell överenskommelse som leder till att världens valpopulationer bevaras.
frs · GM12282 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att lösa de problem som uppstått för utvecklingen av den havsbaserade vindkraften. Per har frågat mig om jag avser att verka för att de politiska intentionerna för bl.a. vindkraftsetablering får genomslag i gällande lagstiftning. Frågorna är ställda med anledning av Kammarkollegiets överklagande av , dom, genom vilken Vindkompaniet i erhållit tillstånd enligt vattenlagen att uppföra en havsbaserad vindkraftanläggning i . I sitt överklagande har Kammarkollegiet i egenskap av statens företrädare anfört att den samhällsekonomiska och företagsekonomiska prövningen av projektet, som skall ske enligt vattenlagens tillåtlighetsregel (3kap. 4§), inte är genomförd på ett tillförlitligt sätt. Detta skall nu prövas av . Det är viktigt att klargöra att det är ekonomiska bedömning i detta enskilda ärende som skall prövas och inte den samhällsekonomiska lönsamheten för havsbaserade vindkraft på ett mer generellt plan. Vid tillåtlighetsprövning kan även miljöpåverkan och andra externa effekter beaktas. Utvecklingen av vindkraft, såväl land- som havsbaserad, är en viktig del av programmet för omställning av energisystemet. Jag är övertygad om att de långsiktiga utvecklingsinsatser som görs kommer att resultera i anläggningar för havsbaserad vindkraft som är ekonomiskt bärkraftiga. Att vi nu får en grundlig ekonomisk prövning av ett sådant projekt ser jag inte som någon nackdel. Jag vill i sammanhanget också nämna att en särskild utredare (dir. 1998:35) utreder förutsättningarna för lokalisering av vindkraft. Utredningen skall vara klar den 1juni 1999 och en delrapport har lämnats till regeringen . Därefter är det att ta ställning till de åtgärder som kan krävas för att vindkraften skall kunna få en mer betydelsefull roll i det svenska energisystemet. Det kan tilläggas att kommande ansökningar kommer att prövas enligt .
frs · GM12284 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när kommer att tillsättas. Jag vill inledningsvis instämma i uppfattning att det är av yttersta vikt att få till stånd en samlad storstadspolitik som både omfattar frågor om hur goda förutsättningar kan ges för en långsiktigt hållbar tillväxt och om hur segregationen kan brytas, bl.a. genom att se till att tillväxten också når de utsatta bostadsområdena. Jag vill därutöver bara poängtera att storstadsarbetet kommer att gagna hela landet och att jag därför inte ser någon motsättning mellan stad och land. Arbetet med storstadsfrågorna prioriteras högt av regeringen. Jag kan därför glädja med att inrättades genom ett regeringsbeslut den 21januari och att ledamöterna också har tillsatts. Delegationen kommer att ledas av statssekreterare med ansvar för storstadsfrågor. Vidare kommer en upptaktskonferens att äga rum den 19februari där det nya politikområdet - en nationell storstadspolitik - presenteras för berörda kommuner, myndigheter och organisationer i syfte att föra en dialog om politikens praktiska utformning. Den centrala upptaktskonferensen följs sedan av en konferens i var och en av de tre storstadsregionerna. För att understryka storstadsfrågornas utomordentligt stora betydelse är delegationen sammansatt på hög politisk nivå. Delegationen utgörs således av statssekreterare från Justitie-, Social-, Finans-, Utbildnings-, Kultur-, Närings- och , vilket möjliggör en bred och samordnad beredning av ärenden som bedöms vara av stor betydelse för utvecklingen i storstadsregionerna. Detta har även kommunerna återkommande efterfrågat i olika sammanhang. Ett storstadskansli har inrättats inom och en interdepartemental tjänstemannagrupp kommer att knytas till delegationen. kommer också en förhandlare att utses för varje storstadsregion och ett antal referensgrupper på regional och myndighetsnivå att inrättas.
frs · GM12285 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att i det kommande beslutet beträffande Estonia väga in hinder mot att tillbörlig respekt visas för gravfriden. Frågan har ställts mot bakgrund av att nyhetsförmedlingen av Estoniakatastrofen och dess följder innehåller undervattensbilder på det inre av fartyget, bogpartiet eller skrovet och att begrepp som fridlysning i detta sammanhang riskerar att tappa sin innebörd. Jag är medveten om att detta är en känslig fråga. Den ingår bland många svåra frågor som på olika sätt måste beaktas inför det beslut i Estoniafrågan som regeringen avser att fatta .
frs · GM12286 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig hur jag kommer att agera vad gäller ersättning till lobotomerade. Bakgrunden till fråga är att föreslagit att staten skall ersätta dem som tvångssteriliserats med . har under det senaste riksdagsåret i två beslut med bred majoritet avslagit motioner från med motsvarande innehåll. anförde därvid i sitt betänkande att lobotomi skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet och att några skäl för generell ersättning inte föreligger (1997/98:SoU2). Regeringen har den 6mars 1997 lämnat en begäran om skadestånd för lobotomi utan åtgärd. I ärendet inhämtades yttrande från som förklarade att behandlingen skedde i enlighet med dåtida vetenskap och beprövad erfarenhet. Även om jag djupt beklagar de negativa effekter som lobotomin har medfört för de patienter som behandlades med denna metod anser jag inte att det, varken i samband med delbetänkande eller i övrigt har framkommit några nya informationer som föranleder mig att göra någon annan bedömning än vad riksdag och regering redan har gjort.
frs · GM12287 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att uppfylla sitt ansvar enligt handlingsplanen från vad gäller Nationellt Resurscentrum för kvinnor. I denna handlingsplan talas om regeringarnas ansvar för att inrätta institutioner för att öka kvinnors delaktighet i politik och program. Regeringens jämställdhetspolitik syftar till att kvinnor och män skall ges samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Jag ser det som en självklarhet att vi skall sträva efter att människor inte diskrimineras och att såväl makt som ansvar delas lika. För att uppnå ett jämställt samhälle krävs ett fortlöpande arbete inom såväl kommuner och landsting som statliga myndigheter och verk. Oavsett vilket ämnesområde det handlar om skall handläggare och politiker inom ramen för den normala hanteringen alltid beakta konsekvenser för kvinnor och män. Det är min uppfattning att denna strategi, s.k. mainstreaming, är en nödvändighet för att jämställdhetsarbetet skall få verkligt genomslag. Jämställdhet skall inte vara något som hanteras i särskild ordning av särskilda organisationer. bedrivs ett aktivt centralt arbete med jämställdhet, bl.a. inom Jämställdhetsenheten på , och finns det en länsexpert för jämställdhetsfrågor i varje län. Regeringen har vidare vidtagit åtgärder för att stimulera att verksamhet genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Således beviljades medel för att med start utveckla metoder för jämställdhetsarbetet i kommunerna. beviljades ytterligare medel för att föra ut de erfarenheter som vunnits i projektet. Projektet för kvinnor vid () är en särskild satsning inom näringslivsområdet med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Om, och i så fall i vilken form, Nationellt Resurscentrum skall fortsätta sitt arbete när projekttiden är slut har regeringen ännu inte tagit ställning till. Detta kommer inte heller att ske förrän redovisat det uppdrag som gavs av regeringen i regleringsbrevet . Uppdraget innebär att skall lämna förslag till regeringen bl.a. om vilka åtgärder som bör vidtas för att långsiktigt stimulera utvecklingsarbetet med att införliva ett könsperspektiv i olika verksamheter. Dessutom skall föreslå när och hur projektet för kvinnor bör avslutas för att ge ett tydligare lokalt och regionalt ansvar för frågorna.
frs · GM12289 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att verka för att Systembolaget och andra tar sitt ansvar för insamling och återvinning av aluminiumburkar. Liksom anser jag att det är viktigt att alla tar sitt ansvar för att så många aluminiumburkar som möjligt återlämnas eller samlas in och återvinns. Förordningen om producentansvar för förpackningar anger att av aluminiumburkarna skall materialutnyttjas. Enligt nåddes detta mål , då av aluminiumburkarna återvanns. Mot bakgrund av att nivåerna för återvinning av aluminiumburkar nås, finns ingen anledning att ändra på regelverket. Däremot är det naturligtvis viktigt att samtliga, både konsumenter och producenter, tar sitt ansvar för att samla in, återlämna och ta hand om aluminiumburkarna på ett miljömässigt bra sätt. Systembolaget, som statligt bolag, bör givetvis också ta sitt ansvar. Försök att ta emot burkar har dock gjorts, men antalet burkar som återlämnades var så litet, att det enligt Systembolaget inte är försvarbart att sätta in burkautomater i de nästan 400 butikerna. vill ändå ta kontakt med Systembolaget för en diskussion om Systembolagets ansvar för insamling och återvinning av aluminiumburkar.
frs · GM1229 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att påverka ledning vad gäller de stora personalreduceringarna i . är ett börsnoterat företag med ca 300000 aktieägare vid sidan av staten. Det ankommer på och ledning att organisera verksamheten och bl.a. fatta beslut om bemanningen vid olika enheter m.m. Jag är väl medveten om de konsekvenser företagens omstrukturering för med sig. Jag skrev därför ett brev till ledning där jag sade följande. "Jag har uppmärksammat att som ett led i sin omstrukturering och effektivisering avser att minska sin personal på olika håll i landet. Jag är självfallet medveten om att kraven på effektivitet och konkurrenskraft kan nödvändiggöra sådana åtgärder. Som jag ser det är det emellertid i dessa sammanhang väsentligt att bolaget utnyttjar möjligheter till vidareutveckling av den personal som blir övertalig så att förutsättningar skapas för att dessa anställda kan erhålla nya uppgifter inom eller utom bolaget. Bolagets regionalt spridda verksamhet ställer naturligtvis också särskilda krav. I de sammanhang det inte är möjligt att utnyttja övertaliga anställda i bolagets egen verksamhet är det enligt min mening angeläget att bolaget på olika sätt medverkar till att annan verksamhet kan etableras eller att andra åtgärder vidtas som kan underlätta för tidigare anställda i bolaget att erhålla andra jobb." Något utöver detta behöver inte tilläggas i detta sammanhang.
frs · GM12290 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att låta kommunerna ta över tillståndsgivningen när det gäller lokal skyltning. är den myndighet som utifrån de transportpolitiska målen om bl.a. trafiksäkerhet, tillgänglighet och regional utveckling har att besluta i frågor som rör märken för vägvisning. Vägledande vid prövningen är trafikanternas behov av information, men även trafiksäkerhetsaspekter skall vägas in. Eftersom företagarnas efterfrågan på vägvisning är stor har tillsatt en arbetsgrupp vars uppdrag är att se över hanteringen av märken för vägvisning. Syftet med gruppens arbete är att tillsammans med berörda intressenter, bl.a. turistnäringen, finna en samsyn vad gäller kriterier för uppsättning av märken för vägvisning. Det är bra att gruppen tillsatts och min förhoppning är att dess arbete leder fram till former för vägvisningen som kan tillgodose företagarnas behov utan att trafiksäkerheten åsidosätts. Mot bakgrund av den översyn som pågår och att är lämpat för sin uppgift anser jag att det inte finns anledning att föra över tillståndsgivningen för lokal skyltning till kommunerna.
frs · GM12291 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om hur jag avser agera för att uppnå en godtagbar balans mellan dem som företräder de olika alternativen i EMU-frågan. Låt mig först påpeka att det inte föreligger något beslut om att genomföra en folkomröstning om EMU. Det finns därför enligt min uppfattning inte heller någon anledning att nu lägga fast hur information inför en sådan folkomröstning skall utformas. Regeringen har emellertid för avsikt att stimulera en bred folkbildning om EMU och dess effekter. En fristående delegation har tilldelats att fördela till folkbildningsorganisationer, folkhögskolor och liknande sammanslutningar för information om EMU. kommer delegationen att annonsera i tidningar över hela landet för att inbjuda till att ansöka om medel. Folkbildningsinsatsen är inte tänkt att finansiera kampanjer för eller emot ett svenskt deltagande i valutaunionen. Insatsen syftar i stället till att finansiera informations- och utbildningsprojekt som ger en grundläggande allsidig redovisning och belysning av fakta om valutaunionen. Folkbildningsinsatsen syftar vidare inte heller enbart till att stimulera en diskussion om en eventuell framtida svenska anslutning till valutaunionen. Det svenska folket och svenska företag kommer i hög utsträckning att beröras av valutaunionen även om fortsätter att stå utanför och det motiverar i sig en omfattande folkbildning om valutaunionen och dess effekter. Frågan om hur statliga medel och insatser skulle kunna användas för att främja "balans" mellan olika "alternativ" i EMU-frågan i samband med en folkomröstning är därför sammanfattningsvis inte aktuell.
frs · GM12292 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att hindra företag att, genom mjuk- eller hårdvarulösningar, avkräva användaren individuella serienummer eller liknande. Frågan ställs mot bakgrund av att processortillverkaren i sin nya Pentium III-processor byggt in en funktion för identifiering som ger varje processor ett unikt serienummer. Numret var tänkt att kunna användas för säker identifikation vid elektronisk handel. Vidare har syftet varit att kunna förhindra användning av piratkopierade program, vilket blivit ett allt större problem för programtillverkarna. De inbyggda serienumren hos Intels nya processor har resulterat i en livlig debatt i bl.a. . Många kritiker pekar på att intrånget i privatlivet kan bli följden av dessa serienummer. Efter det att utskottsordföranden i representanthusets utskott för telekommunikationer skrivit ett brev till kommer processorerna att levereras med funktionen avstängd. Mot bakgrund av detta finns inget behov av åtgärder från min sida.
frs · GM12293 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag, för såväl svenska konsumenters behov som för exportsatsningar, tagit upp behovet av att utveckla ankproduktionen med företrädare för näringen. Av den totala produktionen fjäderfäkött i på utgjorde anka endast . Därutöver importerades ankkött. Konsumtionen av anka i är således mycket liten. I har intresset för fjäderfäkött ökat , vilket avspeglas i att den svenska konsumtionen av fjäderfäkött ökat med . Detta tyder på att det kan finnas möjlighet att även öka konsumtionen av anka. I denna situation borde den svenska ankproduktionen kunna utvecklas. Produktion av anka är något som passar väl för småskalig verksamhet och kan med fördel bedrivas över hela landet. Sektorn begränsas dessutom inte av de mera allmänna jordbrukspolitiska restriktionerna. Jag håller också med om att den goda djurhälsan och de höga produktionskraven i svenskt lantbruk bör ge svenskt kött, och alltså även anka, goodwill, och ett försprång gentemot importerat kött, hos konsumenterna. Jag följer med stort intresse utvecklingen i denna näring, och har kontakter med olika företrädare för de flesta grenar inom jordbruket och livsmedelsindustrin för att diskutera möjligheterna att öka försäljningen av svenska livsmedel. Bl.a. deltog jag i ett upptaktsmöte i för cirka en månad sedan när /, och introducerade ett nytt kvalitetssäkringsprogram (Swedish Farm Assured) avsett för försäljning av svenska produkter på den brittiska marknaden.
frs · GM12294 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att ge sexualbrottsutredning tilläggsdirektiv för att särskilt se över frågan om utvidgning av det straffbara området för sexuellt ofredande. anser att det bör övervägas om brottet sexuellt ofredande kan utvidgas till alla situationer där ungdomar otillbörligt förmås delta i sexuella aktiviteter som de uppenbarligen inte skulle givit sig in på av fri vilja. Bedömningen av var gränserna för kriminalisering skall sättas måste göras från ett helhetsperspektiv och inte utifrån en enskild straffbestämmelse. sjätte kapitel, om sexualbrott, avser sammantaget att skydda människors rätt till sexuell integritet. Syftet är alltså att människor inte skall behöva utsättas för sådana sexuella aktiviteter som de inte vill deltaga i. (dir. 1998:48) har fått ett brett uppdrag att göra en total översyn av lagstiftningen om sexualbrott. I direktiven har frågan om samtycke till sexuella handlingar lyfts fram och kommittén skall särskilt utreda om det nuvarande kravet på tvång (våld eller hot) för vissa sexualbrott bör tas bort eller vilken grad av tvång som bör krävas. Den principiella fråga som vill få utredd omfattas således redan av . Några tilläggsdirektiv behövs därför inte.
frs · GM12295 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om förtidspension och arbetsskadelivränta kommer att värdesäkras på motsvarande sätt som pension enligt det nya ålderspensionssystemet. pågår en översyn av reglerna om förtidspension. Arbetet bedrivs av en arbetsgrupp inom . Riktlinjerna för översynen har slagits fast i proposition 1997/98:111 Reformerad förtidspension m.m. I propositionen anges att det bör övervägas på vilket sätt ersättningen skall indexeras. Arbetsgruppens förslag beräknas vara klart . Värdesäkringen av arbetsskadelivränta kommer att behandlas i särskild ordning och förslag lämnas .
frs · GM12296 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att förbättra kunskaperna om innehållet i gällande rätt hos personal. Frågan ställs mot bakgrund av ett aktuellt ärende där beslutat att sätta ned dagersättningen för en libanesisk familj. beslut har ändrats av länsrätten och kammarrätten har senare avslagit ett överklagande från . Vad jag erfarit har överklagat ärendet hos Regeringsrätten och där begärt inhibition. kan enligt lagen om mottagande av asylsökande sätta ned dagersättningen då en utlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning skall kunna verkställas. Detta beslut kan överklagas. Då så sker intar en partsställning i de övre instanserna. Som jag uppfattar fråga menar hon att regeringen skall ingripa genom att påtala för myndigheterna hur lag skall tolkas i detta fall. Det är myndigheternas skyldighet att informera sig om och tillämpa gällande rätt. Jag är, som mycket väl vet, förhindrad att uttala mig om bedömningen i enskilda ärenden och kan därför inte gå in på omständigheterna i detta ärende.
frs · GM12297 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser lämna närmare information om regeringens inställning till projekt rörande gasledning för naturgas. Enligt vad jag känner till pågår en studie rörande en ledning för naturgas från till , det s.k. North . Tre alternativ studeras, varav ett går från över till och vidare söderut till . Bolaget, som ägs gemensamt av finska och ryska , avser såvitt jag vet att slutföra studierna . Därefter kommer man att ha ett beslutsunderlag för att överväga om, och i så fall på vilket sätt, en sådan transitledning skulle kunna byggas. En annan studie, Nordic Gas , avslutades . Bakom denna studie stod intressenter från , och . Studien var ett s.k. TEN-projekt och erhöll därmed ekonomiskt stöd från . ställde sig bakom intressenternas ansökan om att föra upp projektet på EU:s lista över TEN-projekt. Till skillnad från North , som huvudsakligen är inriktat på transitering av gas, studerades här den nordiska marknaden ingående. Studien omfattade även de baltiska länderna. Inget av projekten har resulterat i någon ansökan om tillstånd för byggande av gasledning. Enligt de riktlinjer för naturgasanvändning som uttalade skall bl.a. investeringar i rörledningar och inköp av naturgas ske efter strikt kommersiella principer. Gasen skall av egen kraft konkurrera på den svenska marknaden. De kommersiella förhandlingarna skall genomföras på företagsnivå. Den samhälleliga bedömningen av ett naturgasprojekt skall göras i samband med tillståndsprövningen. Riktlinjerna innebär att staten inte bör engagera sig i ekonomiskt stöd till naturgasprojekt. Dessa riktlinjer är naturligtvis regeringens generella utgångspunkt i frågor rörande naturgas.