frs · GM12624 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skolsystemet bättre skall anpassas till invandrarelevers behov. Elever är olika och har olika bakgrund. Den svenska skolan skall vara en skola för alla och ge samtliga barn och ungdomar likvärdiga möjligheter till personlig utveckling, arbete och deltagande i samhällslivet oberoende av elevernas bakgrund. I Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning - samverkan, ansvar och utveckling (rskr. 1998/99:121) redovisar regeringen sin syn på vad som behöver göras i fråga om grund- och gymnasieskolans inre arbete på områden som t.ex. måluppfyllelse, värdegrund, internationalisering, språkutveckling och specialundervisning. Dessa områden har betydelse för hur väl skolan lyckas integrera elever med olika kulturell eller social bakgrund. Frågeställaren pekar på att av eleverna med invandrarbakgrund inte hade fullföljt sina gymnasiestudier . Det innebär inte att alla dessa elever har hoppat av gymnasieskolan i den meningen att de avbrutit studierna . Detta gäller för en mindre del. För de flesta handlar det i stället om att de inte deltagit i undervisningen i ett eller flera ämnen som ingår i studievägen. De har därmed inte uppfyllt de nya och skärpta kraven för att få ett slutbetyg som första gången gällde för de elever som lämnade gymnasieskolan . Den ökning av antalet elever som inte fått ett slutbetyg kan alltså till en del förklaras av regeländringar. Resultatet är ändå allvarligt och kräver åtgärder. har påvisat flera klara brister i fråga om undervisningen i svenska som andra språk. Språkutveckling är nyckeln till identitets- och kunskapsutveckling. Huvudansvaret för att komma till rätta med situationen ligger på kommunerna, men regeringen kommer att prioritera språkutvecklingen och återkomma med förslag till insatser för att stödja kommunerna och lärarna. Regeringen har tidigare inom ramen för den s.k. storstadssatsningen för anslagit totalt för språkutvecklingsinsatser i skolan. Regeringen kommer att avsätta medel för kompetensutveckling av lärare i skolor med elever med ett stort antal nationaliteter och andra språk än svenska. Regeringen har också ändrat gymnasieförordningen så att elever på ett individuellt program kommer att kunna läsa ämnen enligt kursplaner med kurser från gymnasieskolans nationella program. Det innebär att det nu finns en tydlig väg för elever som under den obligatoriska skoltiden inte hunnit inhämta samtliga mål, att komplettera sina kunskaper inom ramen för det individuella programmet. De kan därefter fullfölja studierna på ett nationellt program. Detta är en viktig möjlighet för bl.a. elever som kommit till i tonåren och endast vistats i landet. fick i regleringsbrev för i uppdrag att särskilt följa vilka konsekvenser de nya behörighetsreglerna till gymnasieskolan har fått. har också i uppdrag att följa elevströmmarna till och från samt inom gymnasieskolan. Verket skall ägna uppmärksamhet åt i vilken utsträckning elever som går vidare till ett individuellt program klarar av att fullfölja studier på ett nationellt eller specialutformat program inom tre, fyra och . har givit ut ett stort antal olika stödmaterial vad gäller undervisning av tvåspråkiga elever. T.ex. utgav verket referensmaterialet Att undervisa elever med Svenska som andraspråk. Jag kommer att noga följa utvecklingen i gymnasieskolan för att se vilka ytterligare intitiativ som behöver tas.