ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GM12702 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en revidering av frekvensplanen kan ske. Anledningen till frågan är att anser att om haft en mer effektiv frekvensplanering, så skulle minst två nationella analoga nät för ljudradio skapas. De mediepolitiska aspekterna av denna fråga ankommer det på kulturministern att ansvara för. När det gäller frekvensplanering vill jag dock anföra följande. Det är riktigt att frekvensplanen, sett strikt utifrån spektrumeffektivitet, inte är optimal när det gäller frekvenser för ljudradio. Ett av skälen är att de första näten planerades för endast en aktör, till skillnad från dagens situation med det stora antal som är verksamma i radiobranschen. Det finns också andra hänsyn som tagits vilket lett till minskad spektrumeffektivitet, däribland att de regionala indelningarna av sändningarna inte alltid motsvarar de sändningsmässigt mest gynnsamma. Enligt den frekvensförvaltande myndigheten, , är frekvensbandet 87,i det närmaste fullt utnyttjat, varför en tillkommande sändare måste planeras med strikt tillämpning av internationella tekniska rekommendationer. En revidering av frekvensplanen i nu aktuell del skulle medföra att många ekonomiska såväl som mediepolitiska överväganden måste göras när det gäller närradio, lokal- och regionalradio samt rikstäckande radio.
frs · GM12703 · 1998-12-31 00:00:00 — Deirée har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med problem kring stress. som har till uppgift att ta fram förslag till nationella mål och strategier för hälsoutvecklingen har presenterat ett antal rapporter om svenska folkets hälsa. I rapporterna framgår att folkhälsan utvecklas positivt i stort. Svenska folket blir friskare och lever . Men man konstaterar, i likhet med , att stress har blivit ett allt vanligare folkhälsoproblem. Förändringar i levnadsmönster och sociala strukturer kan innebära nya hot mot folkhälsan. Samhällsomvandlingen medför att vissa risker och hot mot folkhälsan försvinner som andra ökar. I industrisamhället var folkhälsan relaterad till infektionssjukdomar och nedslitning på grund av hårt fysiskt arbete. I dagens framväxande informationssamhälle finns nya faktorer som har betydelse för folkhälsan. Dit hör bl.a. stress. En viktig förklaring till att stressen ökar är arbetslivets omvandling. Denna har för många inneburit en ökad känsla av otrygghet och maktlöshet. En hög arbetslöshet påverkar alla, både de som har arbete och de som är utan. En annan förklaring är att den ekonomiska stressen, dvs. oron för den egna ekonomin och försörjningsförmågan har ökat. Det beror bl.a. på att många människors ekonomiska trygghet har försämrats. Stress förknippas ofta med kvinnors livssituation och hälsa. () pågår ett omfattande projekt om kvinnors hälsa. I projektet har hälsoutvecklingen relaterad till stress uppmärksammats i flera rapporter. Resultat tyder bl.a. på att för många kvinnor är brist på inflytande i arbetslivet, särskilt i kombination med hög arbetsbelastning, en stor riskfaktor för att utveckla stressrelaterad ohälsa. Inom () pågår även ett omfattande forskningsarbete inom stressområdet. Regeringen följer både IPM:s och FHI:s arbete i dessa frågor. För att minska stressen i samhället krävs insatser på flera olika samhällsnivåer. Ekonomisk trygghet är en viktig förutsättning och hög sysselsättning är en annan. För den grupp som arbetar för mycket krävs att anställda får mer inflytande och makt att bestämma över sin egen arbetssituation. kommer att överlämna sitt slutbetänkande till regeringen . Med tanke på att stress har uppmärksammats som ett allt viktigare hot mot folkhälsan förutsätter jag att kommittén kommer att belysa detta område i särskilt hög grad.
frs · GM12704 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att få till stånd en skärpt lagstiftning för straffbar medverkan vid brott. ställer sin fråga mot bakgrund av den s.k. Lindomeproblematiken. rör således hur ansvarsbedömningen skall göras när två eller flera personer varit närvarande då ett brott begåtts, som det inte går att avgöra vem som begått brottet eller om gärningen utförts av flera. Jag har tidigare svarat på frågor om Lindomeproblematiken. anger i sin fråga att han anser det angeläget att få till stånd en lagändring som förhindrar att straffpåföljd uteblir på grund av att gärningsmän skyller på varandra för att undgå fällande dom. Han framhåller som exempel ett fall där åklagaren inte kunnat väcka åtal för ett knivmord då det inte kunde avgöras vem av tre misstänkta som var gärningsmannen. Dagens lagstiftning innebär att var och en som deltar i ett brott kan straffas alltefter sin grad av medverkan. Detta förutsätter självfallet att det av åklagaren är bevisat att vederbörande verkligen har medverkat i den brottsliga gärningen. Det är viktigt att hålla i minnet att det inte är detsamma att vara misstänkt för brott som att vara skyldig till det. Den som endast är misstänkt för ett brott kan faktiskt vara oskyldig och således tala sanning när han eller hon "skyller på" någon annan. Den ordning som förordar kan därför inte åstadkommas genom att ändra medverkansbestämmelserna. Vad som skulle krävas är ett system som innebär att den som är misstänkt för brott var tvungen att bevisa sin oskuld för att undgå fällande dom. Ett sådant system hör givetvis inte hemma i en rättsstat. Naturligtvis måste sådana situationer som uppstod i det s.k. Lindomefallet undvikas . Det är därför viktigt att stora ansträngningar görs för att säkra bevisning när ett brott inträffat. Detta gäller särskilt om flera personer kan tänkas vara inblandade i brottet. Riksåklagaren har också lämnat vissa rekommendationer och förslag, bl.a. när det gäller hur förundersökningar skall bedrivas och hur åtal i brottsutredningar rörande grova våldsbrott med flera inblandade skall utformas.
frs · GM12705 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat vad jag avser att göra för att stödja polisen och de sociala myndigheterna i deras arbete för att se till att svensk lagstiftning följs. uttrycker i sin fråga oro över att polisen och på grund av bristande resurser inte skulle vara tillräckligt framgångsrika i sitt arbete mot prostitutionen och att lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster därför riskerar att inte få avsedd effekt. Genom införandet av lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster är det sedan den 1januari förbjudet att mot ersättning skaffa sig en tillfällig sexuell förbindelse. Ansvaret för att lagen får positiva konsekvenser för de prostituerade kvinnorna vilar i första hand på kommunerna och deras socialnämnder. Det är oerhört viktigt att de inser och fullt ut tar sitt ansvar för något som kan sägas tillhöra kärnverksamheten inom . Då de sociala myndigheterna inte faller inom mitt ansvarsområde begränsar jag mitt svar i övrigt till verksamheten inom polisväsendet. Med anledning av lagens ikraftträdande den 1januari höjde regeringen genom budgetproposition polisväsendets ramanslag med . Därutöver förutsatte regeringen att polisen inom ramen för sin budget skulle avsätta de ytterligare medel som eventuellt kunde komma att behövas för en effektiv bekämpning av prostitutionen. De extra resurser som regeringen tilldelat polisväsendet med anledning av den nya lagstiftningen har fördelat mellan polismyndigheterna i , , och , där behovet av insatser anses som störst. Det är nu varje polismyndighets sak att utifrån de lokala förhållandena avgöra hur de nya resurserna bäst kan användas i kampen mot prostitutionen. Polisen prövar olika metoder för att kartlägga och ingripa mot dem som köper sexuella tjänster. Polisen och åklagarna har inlett ett samarbete om bl.a. en utveckling av formerna för bevissäkring och Riksåklagaren utarbetar allmänna råd om hur den nya lagen skall användas. Allteftersom nya erfarenheter görs, i det direkta spaningsarbetet och i rättstillämpningen, kommer polisen och åklagarna att anpassa sina arbetsmetoder efter vad som krävs. kommer att följa upp hur polismyndigheterna förfogat över sina resurser och vilka resultat som uppnåtts. I ett projekt inom ramen för det myndighetsgemensamma uppdraget om våld mot kvinnor analyserar vilken verkan lagen har. Eftersom det ännu är för tidigt att uttala sig om effekterna av den nya lagstiftningen anser jag det inte befogat med några särskilda åtgärder på området.
frs · GM12706 · 1998-12-31 00:00:00 — () har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra en senareläggning av resecentrum i . I i kommun har man planerat att bygga ett resecentrum. Avtalet med bl.a. skrevs under den 6oktober 1998 och resecentrumet planerades att börja byggas . Långtidsplanerna uttrycker i första hand en prioritering av investeringar. I den årliga budgetprocessen sker anslagstilldelningen utifrån det statsfinansiella läget och samhällets behov i stort. har vi en viss eftersläpning i genomförandet av planerna. har i uppgift att, med hänsyn till anvisade medel, genomföra åtgärder i enlighet med stomnätsplanen och länsplanerna för regional transportinfrastruktur. har ännu inte tagit beslut om vilka byggstarter som kommer att förskjutas och jag kan därför inte svara på om resecentrumet i kommer att starta planenligt eller inte. har inom ramen för sin budget rätt att besluta om vilka objekt som skall senareläggas om medlen inte räcker till. Jag har därför ingen möjlighet att styra vilka objekt väljer att senarelägga.
frs · GM12707 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att agera för att åstadkomma en enhetlig finansieringsordning för EU:s olika stödformer riktade mot . Avgränsningen av Interreg gjordes genom förhandlingar mellan regeringen och då ännu inte var fullvärdig medlem i . Regeringen försökte utvidga vissa Interreg II-områden vid en förhandling med kommissionen , då icke utnyttjade strukturfondsmedel inom Jordbruksfonden överfördes till Regionala fonden. Detta lyckades inte eftersom gemenskapsinitiativens andel på av strukturfondsbudgeten redan hade uppnåtts. förväntas kommissionen besluta om riktlinjerna för gemenskapsinitiativet Interreg III under den kommande . Först därefter kommer regeringen att efter samråd med berörda regioner utarbeta förslag till Interreg III-regionernas geografiska omfattning samt programmens innehåll. Under detta arbete kommer läns samarbete med naturligtvis att beaktas.
frs · GM12708 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig när besked skall ges om fördelning av de kvarstående 1000 s.k. decentraliserade platserna. I propositionen Regional tillväxt - för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62) föreslår regeringen att den decentraliserade utbildningen och distansutbildningen skall byggas ut med minst 1500 platser , i första hand till stödområde 1. Efter att ha beslutat om 500 platser till den nyinrättande i kvarstår nu 1000 platser att fördela. Dessa kommer att fördelas med hänsyn taget till vilka utbildningsbehov som finns, vilka orter som bör prioriteras samt de skrivelser som inkommit från ett antal högskolor. Regeringen avser att senast i budgetpropositionen föreslå ytterligare fördelning av decentraliserade platser.
frs · GM12709 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att pröva för att säkerställa att de människor som överlevt Förintelsen skall kunna få en värdig behandling av sina ansökningar om uppehållstillstånd i . Jag är av samma uppfattning som vad gäller vikten av att vi i fortsätter arbetet med att levandegöra kunskapen om Förintelsen och dess offer. Regeringen tog initiativ till en bred informationsinsats om Förintelsen - kallad "Levande historia". Syftet var att med utgångspunkt från Förintelsen under ta upp frågor om medmänsklighet, demokrati och alla människors lika värde. Genom kunskap och debatt vill vi förhindra att något liknande händer igen. Genom insatser av nämnt slag visar vi också respekt och medkänsla med de människor som drabbats av Förintelsens fasor. anser att de människor som till följd av Förintelsen bär på fasansfulla minnen borde få dessa upplevelser beaktade i en asylprövning. Det är principiellt viktigt att flyktingpolitiken sätter skyddsbehovet i centrum. Asylrätten upprätthålls genom en noggrann och rättssäker individuell prövning av varje asylansökan, där åberopade skyddsskäl är avgörande. Politiken på detta område måste vara konsekvent för att kunna kallas rättssäker och kriterierna för uppehållstillstånd måste vara lika för alla. Det är för mig viktigt att samtliga asylsökande - såväl de som överlevt Förintelsens fasor som andra - skall få en rättssäker, human och värdig behandling av sina ansökningar. Genom att kunskapen om Förintelsen och dess offer sprids och levandegörs kan vi alla, inklusive de myndigheter som har att handlägga ansökningar om uppehållstillstånd, bättre förstå vad dessa människor fått utstå.
frs · GM1271 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att påskynda utlokaliseringen av ledningen för . beslutade den19 att ge regeringen till känna vad kulturutskottet anfört om lokaliseringen av ledningen för till (bet. 1997/98:KrU7, rskr. 1997/98:163). Riksdagsbeslutet hade föregåtts av att för en sammanläggning av inom med på regeringens uppdrag analyserat förutsättningarna för en lokalisering av ledningen för till . I budgetpropositionen för (1998/99:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedömningen att ytterligare underlag måste tas fram när det gäller lokaliseringen av ledningen för till . Regeringen gav därför den29 i uppdrag att fortsätta analysera frågor som rör en lokalisering av ledningen för . Särskild vikt skall läggas vid organisationsfrågor, ekonomiska konsekvenser samt personalfrågor. Uppdraget skall redovisas till den1 .
frs · GM12710 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilken tidsplan regeringen avser lägga för utredningen om biobanker. Som jag svarade i en interpellationsdebatt i den 4maj har regeringen för avsikt att tillsätta en kommitté med uppgift att göra en översyn av olika frågor som är förknippade med användningen av biologiskt material från vävnadsbanker. Jag sade också att utgångspunkten för en sådan översyn skall vara vikten av att kunna ta till vara den kunskap som materialet i vävnadsbanker kan ge, som det inte får ske på sådana villkor att det skadar den enskilde eller dennes släktingar. Det är regeringens avsikt att ta beslut om en utredning så snabbt som möjligt, jag kan dock inte ange något exakt datum för detta . Jag vill åter påminna om den avvägning som måste ske mellan å ena sidan önskan att snabbt kunna vidta åtgärder och å andra sidan vikten av en bred förankring inte bara av utredningens resultat utan också i de diskussioner om svåra etiska avvägningar som krävs här. Trots angelägenheten av att snabbt komma fram till resultat menar jag därför att kommittén bör få ägna rimlig tid och eftertanke åt dessa svåra frågor.
frs · GM12711 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag avser att ta något initiativ till en översyn av reglerna om beskattningen av utländska idrottsmän. I frågan hävdar att tolkningen av skatteregler av ansvariga myndigheter har ändrats och att detta inneburit att föreningar gått i konkurs på grund av skatteskulder. anför att tveksamhet råder angående tolkningen av lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Jag är väl medveten om de problem som många idrottsföreningar har. Tolkning av gällande lagstiftning är emellertid en uppgift som åligger myndigheter och domstolar. Jag kan därför inte uttala mig om beskattningen i enskilda fall. Jag kan heller inte uttala mig om vad som förevarit mellan skattemyndigheten och en enskild. Jag finner inte skäl att ta något initiativ till en översyn av regelsystemet.
frs · GM12712 · 1998-12-31 00:00:00 — Per har frågat vilka initiativ jag är beredd att vidta för att förändra nuvarande antagningsregler till forskarutbildningen. För att bli antagen till forskarutbildning krävs att den sökande är behörig och bedöms ha sådan förmåga i övrigt som behövs för att klara utbildningen, dvs. är lämpad för forskarutbildning. Lärosätet får dock, enligt de bestämmelser som gäller fr.o.m. den 1april 1998, endast anta så många doktorander som kan erbjudas handledning och godtagbara studievillkor i övrigt och som har studiefinansiering. Kravet på studiefinansiering kan uppfyllas genom att sökanden får anställning som doktorand eller beviljas utbildningsbidrag. Det kan också uppfyllas genom att sökanden har någon annan form av studiefinansiering, t.ex. stipendier, studiemedel, externa anslag eller yrkesverksamhet som går att kombinera med forskarstudierna. I det fallet får sökanden antas om fakultetsnämnden bedömer att sökanden kommer att ha sin finansiering säkrad under hela utbildningen. Skälen för reformen och innebörden av den har beskrivits i budgetpropositionen . Vad gäller studiefinansieringen har det genom reformen förtydligats att den som fattar antagningsbeslutet har ett ansvar att bedöma även frågan om studiefinansiering. Enligt högskoleförordningen är fakultetsnämndens uppgift att göra en samlad bedömning av den sökandes behörighet, förmåga i övrigt och studiefinansieringssituation. Om den sökande inte kan anställas som doktorand eller beviljas utbildningsbidrag har alltså lärosätet att göra en noggrann bedömning av finansieringssituationen så långt den låter sig överblickas vid antagningstillfället. har på regeringens uppdrag granskat de lokala bestämmelser som antagits av universitet och högskolor med anledning av de sedan den 1april 1998 gällande bestämmelserna om tillträde till forskarutbildningen. Uppdraget redovisades den 1juni 1999. Inom bereds rapporten som bl.a. innehåller förslag till vissa ändringar i författningsbestämmelserna. Regeringen avser att återkomma till denna fråga i budgetpropositionen.
frs · GM12713 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till åtgärder som gör det möjligt för kommuner m.fl. att, utöver eventuell förmedlingsavgift, ta ut en avgift för att en sökande står i förmedlingens bostadskö. är det enligt hyreslagen i princip förbjudet att begära ersättning av en hyressökande för anvisning av en bostadslägenhet. Ersättning för anvisning av lägenhet får dock utgå vid yrkesmässig bostadsförmedling enligt en särskild taxa. Anvisningsersättningen får enligt gällande föreskrifter uppgå till högst och kan bara tas ut vid sådan anvisning som leder till att hyresavtal träffas. Det är straffbart att ta ut avgifter utöver vad som är särskilt föreskrivet. Olaglig ersättning skall dessutom betalas tillbaka. Med anledning bl.a. av en framställning från har ett arbete inletts inom för att undersöka lämpligheten av och de lagliga förutsättningarna för ett system med köavgifter vid yrkesmässig bostadsförmedling. Om detta arbete leder fram till slutsatsen att ändringar av regelverket bör göras kan en departementspromemoria med förslag i frågan komma att skickas ut på remiss . Det skulle då vara möjligt att genomföra eventuella lagändringar .
frs · GM12714 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag kommer att verka för att rättigheterna för funktionshindrade och deras familjer stärks i LSS, socialtjänstlagen och annan lagstiftning. Jag förstår att situationen för många familjer med funktionshindrade barn är svår och att det är viktigt att de kan lita till att samhällets stöd fungerar. Stödet ges från olika verksamheter och i olika former för att möjliggöra en individuell anpassning efter den enskilde familjens behov. Jag anser att detta ställer krav på samarbete mellan berörda instanser och en helhetssyn i planering, genomförande och uppföljning som berörda huvudmän måste ta ett ansvar för. Arbete pågår inom med att utarbeta ett förslag till nationell handlingsplan för handikappolitiken. Frågeställaren hänvisar till en kartläggning av livsvillkoren för familjer som har rörelsehindrade barn som gjorts av RBU (och Ungdomar). Resultatet visar på svårigheter i vardagen för dessa familjer och är ett värdefullt underlag för arbetet med handlingsplanen. Återkommande i RBU:s kartläggning är att kontakterna med myndigheterna ofta är kantade av svårigheter och hinder samt det brister i fråga om information och helhetssyn. Den särskilde utredaren om bemötande av personer med funktionshinder har i sitt slutbetänkande föreslagit ett antal åtgärder för att förbättra bemötandet. Jag kan dock för tillfället inte ta ställning till utredarens förslag eftersom betänkandet är ute på remiss men avser att återkomma i samband med att den nationella handlingsplanen överlämnas till .
frs · GM12715 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta så att det blir möjligt att erhålla plats vid de särskilda ungdomshemmen. (SiS) har sedan myndigheten tillskapades byggt ut antalet vårdplatser i ungdomsvården med ca80 platser. Totalt finns 622 platser. Därutöver finns 10 platser för sluten ungdomsvård. Utbyggnaden har skett för att motsvara en långsiktigt ökande trend i efterfrågan. Trots detta har det från tid till annan varit svårt att fullt ut tillgodose efterfrågan. har efterfrågan på låsbara akut- och utredningsplatser varit exceptionellt hög. Denna efterfrågeökning har varit svår att förutse och skiljer sig avsevärt från vad som varit fallet . En av svårigheterna har varit att socialtjänsterna inte kunnat placera vidare för fortsatt vård efter akut- och utredningstiden på SiS ungdomshem. Ungdomar har upptagit platser i väntan på alternativa behandlingsformer utanför SiS institutioner. Sammantaget har detta skapat en situation där SiS haft svårt att snabbt tillhandahålla plats. För att avhjälpa de problem som ibland uppstått har SiS tillskapat enstaka platser på befintliga institutioner, samt i vissa fall överbelagt på avdelningar där detta varit möjligt. Det är svårt för SiS att förutse om efterfrågan kommer att etablera sig på den höga nivå som funnits . En viss nedgång har skett, men är efterfrågan hög framför allt i . Jag är informerad om att SiS följer utvecklingen noga och kommer att beakta den förändrade efterfrågebilden inför arbetet med verksamhetsplanen för . Inom myndigheten pågår också arbetet med att undersöka kommunernas framtida behov av vårdplatser.
frs · GM12718 · 1998-12-31 00:00:00 — har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stödja skattemyndigheterna i deras uppdrag att kontrollera och få "företagare" att inbetala skatter enligt lagstiftningen. Utgångspunkten för frågan är de projekt som bedrivs på sina håll under beteckningen Preventiv ekonomisk kontroll och som bl.a. är inriktade på kontroll av torghandel. Frågan om rätt för skattemyndigheterna att göra identitetskontroll diskuterades i regeringens proposition om förbättrade möjligheter till punktskattekontroll m.m., där förslag också lades fram om regler för skattekontroll av torg- och marknadshandel (prop. 1997/98:100). Skattemyndigheterna gavs genom de regler som föreslogs en möjlighet att besluta om s.k. kontrollbesök. hade dessutom föreslagit att en person som befinner sig på platsen skall vid straffansvar vara skyldig att på skattemyndighetens begäran legitimera sig eller på annat godtagbart sätt styrka sin identitet. Några remissinstanser hade påpekat att detta innebar ett legitimationskrav för den som ägnar sig åt torg- och marknadshandel. Regeringen ansåg, i likhet med i dennes remissvar, att detta skulle föra för långt. Jag har erfarit att i en rapport har redovisat erfarenheterna av tillämpningen av bestämmelserna och bl.a. pekar på vissa problem med identifieringen av handlare. I rapporten sägs emellertid också att det ännu är för tidigt att uttala sig om detta är ett så allvarligt problem att det kräver en lagändring. Jag är mot den bakgrunden inte beredd att nu uttala mig om vilket behov det kan finnas av åtgärder på den här punkten från regeringens sida. Vad gäller skattemyndigheternas samverkan med andra myndigheter i kontrollarbetet utgår jag från att det fortlöpande bedrivs ett utvecklingsarbete inom skatteförvaltningen och att lämnar förslag till de åtgärder från regeringens sida som eventuellt kan behövas för att förbättra förutsättningarna för sådan samverkan.