ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GL11599 · 1998-01-01 00:00:00 — I den regionalpolitiska propositionen 1997/98:62 deklarerar regeringen sin avsikt att förstärka uppföljningen av det regionala utfallet av organisatoriska och sysselsättningsmässiga förändringarna i den statliga sektorn. Regeringen skall gentemot berörda myndigheter förtydliga kravet på regionalt hänsynstagande. I proposition 1997/98:127 Statens ansvar på postområdet föreslås åtgärder för att skapa garantier för att målet om en rikstäckande postservice skall uppfyllas. Något vidare regionalpolitiskt ansvarstagande anges inte. AB finns fortfarande hoten om en planerad nedläggning av serviceterminaler i landsbygden. Postens serviceterminaler är av stor regionalpolitisk betydelse. I berörs omkring 100 personer om arbetsplatsen avvecklas. Avser statsrådet vidta några åtgärder med anledning av eventuell nedläggning av Postens serviceanläggning i ?
fr · GL116 · 1998-01-01 00:00:00 — Miljöministern svarade på en fråga i den 12februari att hon stod fast vid sitt uttalande att "kommuner som frivilligt deltar i SKB:s förundersökningar får rätt att säga nej till slutförvar av utbränt kärnbränsle". Hon fortsatte med "att kommuner som deltar i förundersökningar kan skaffa sig ett ordentligt faktaunderlag och noga väga skäl för och emot innan eventuella folkomröstningar och beslut i kommunen. Därför skall inte ett deltagande i en förundersökning på något sätt binda kommunen." Men är i andra stadiet. När kallas något för förstudie? När övergår det i något annat? Var kommer bindningen in? Hur länge sträcker sig vetorätten? Malåborna har rätt att få veta om de kan utnyttja vetorätten även efter en platsundersökning och efter en folkomröstning som säger ja till fortsatta studier. Dessutom behöver de få en garanti att vetorätt inte försvinner på grund av lagändring i ett senare skede. Min fråga till är: Vad avser miljöministern göra för att en kommun som ställt upp på förstudie och sagt ja efter folkomröstning till platsundersökning om slutförvar av kärnavfall garanteras vetorätt därefter?
fr · GL1160 · 1998-01-01 00:00:00 — I den proposition om översyn av telelagen som detta år överlämnades till skrivs bl.a. att ett av de övergripande målen bör vara att "Telekommunikationerna skall bidra till regional balans". I trafikutskottets betänkande över nämnda proposition heter det bl.a. att "Utskottet vill dock starkt understryka vikten av det telepolitiska målet om att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdiga villkor". Det betyder, att om taxorna i t.ex. storstadsområdena skulle sjunka till följd av en effektiv konkurrens så får inte taxorna i andra regioner påtagligt släpa efter utan de bör följa den genomsnittliga prisutvecklingen. Från den 7november kommer, enligt , nuvarande tre samtalstyper att ersättas av två, lokalsamtal och fjärrsamtal. Närområdestaxan ökar , från 20öre/min. till 50öre/min. Detta innebär t.ex. att boende i samma kommun i sydliga , exempelvis , men med olika riktnummer tvingas betala samma pris för att ringa till det egna kommunalkontoret som för ett samtal till . För många äldre och ensamma människor på landsbygden, vars ofta enda sociala kontaktmöjlighet är telefonen, innebär den nya taxesättningen ett dråpslag. Även tonårsfamiljen på glesbygden liksom Internetanvändaren drabbas hårt och oförskyllt. Priset på samtal till närliggande nummerområde kommer att bli dyrare, så det balanserar det lägre priset på Sverigesamtalen, säger vd. Detta strider, enligt min mening, mot beslut om "väl fungerande telekommunikationer på likvärdiga villkor som främjar en stärkt regional balans". Vilka åtgärder avser kommunikationsministern vidta beträffande Telias förslag till ny taxesättning för att förhindra bl.a. ovannämnda negativa regionala konsekvenser?
fr · GL11600 · 1998-01-01 00:00:00 — I regeringens deklaration vid utrikespolitiska debatt anförde utrikesminister följande på s.7 "efter det slut står ännu omfattande Kärnvapenarsenaler mot varandra och spridningshoten finns kvar. Arbetet för en värld fri från massförstörelsevapen har fortsatt hög prioritet för den ." Vidare lyftes staters rätt att inte utsättas för hot om användning av kärnvapen. genomförde 1974 en kärnsprängning i delstaten , som gränsar till . räknas till de s.k. tröskelstaterna. har inte heller undertecknat provsprängningsförbudet. När jag nu konstaterar att den nya indiska regeringen säger att den kan tänka sig att satsa på ett inhemskt kärnvapenprogram skräms jag. Och den offentliggjorda regeringsplanen understryker den känslan. har uttalat att man kan komma att ompröva sin nukleära politik. Det finns all anledning för omvärlden att oroa sig över vad en nukleär kapprustning i kan leda till. krävs en snabb och konsekvent signal från omvärlden. Min fråga till regeringen är om den i av utrikesminister deklarerade inställningen framförts till den nyinstallerade indiska regeringen.
fr · GL11601 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen med statsministern i spetsen har på ett kraftfullt sätt agerat för att vi svenskar i allmänhet och ungdomar i synnerhet inte skall glömma nazismens terror och folkmord under . Det är bra att denna mörka sida av historia uppmärksammas med jämna mellanrum. Även kommunismen bär på en mycket mörk historia med många människoliv på sitt samvete. Med största sannolikhet har i kommunismens namn mördats betydligt fler än under det nazistiska oket. Siffror som nämnts varierar mellan 40-80 miljoner människor. Diskussionen om kommunismens "rumsrenhet" bör rimligen ses mot denna faktabakgrund. Det vore därför angeläget att även förmedla kunskap och fakta om kommunismens massmord och förakt för mänskliga rättigheter i olika delar av världen. Många av dessa ofattbara grymheter har dessutom ägt rum efter nazismens fall. Precis som när det gäller nazismen och Förintelsen har regeringen ett ansvar att uppmärksamma och informera om kommunismen och dess folkmord. Vad avser statsministern göra för att vi svenskar skall få bättre kunskaper om de folk- och massmord som begåtts i kommunismens namn?
fr · GL11602 · 1998-01-01 00:00:00 — Ravensbrück var det största koncentrationslägret i . Under kriget spärrade man här in 132000 kvinnor - judar, zigenare, Jehovas vittnen - från 47 länder. Många hade små barn och hälften av alla fångar dog i lägret. kom knappt 2000 polska kvinnor från Ravensbrück till . Enligt har museet i magasinerat ett stort antal föremål som dessa medförde. Det handlar om brev, dagboksanteckningar, teckningar, dikter, dockor med lönnfack och mycket annat som gömts undan och smugglats ut. Huvuddelen av samlingen i har varit magasinerad . Detta känns inte tillfredsställande. Människorna bakom dessa föremål förtjänar att hedras. Varje föremål bär vittnesbörd om ett människoöde och om en ohygglig epok i den europeiska historien som inte får glömmas. Jag vill därför fråga statsministern: Avser regeringen att medverka till att samlingen i kan visas för allmänheten?
fr · GL11603 · 1998-01-01 00:00:00 — diskuterar vi stora ekonomiska problem för försvaret. Alla är säkert inne på att det gäller att handskas rätt och vettigt med det försvarsanslag som beslutat. Men det måste finnas gränser på hur exempelvis "inkomster för försvaret" skall komma till. I en helsidesannons i en facktidning läser jag att Miloverkstaden i går ut och marknadsför sina tjänster. "Vi arbetar inte bara med militär materiel utan kan också göra lika stor nytta för dig och ditt företag. " Så står det i annonsen. Det pratas om rostskyddsbehandling av privata bilar, svetsarbeten och reparationer, svarvning och fräsning. Vi politiker - i alla fall vi moderater - tror att lösningen på landets arbetslöshet bl.a. är att skaffa nya jobb i den privata sektorn. Men med inbrytningar - av den typ som görs av Miloverkstaden i - kan det knappast gagna den privata företagsamheten i området. Min fråga är om försvarsministern avser att agera med anledning av vad som här påtalats.
fr · GL11604 · 1998-01-01 00:00:00 — Som en följd av vårt medlemskap i har hushållens kostnader för livsmedel blivit lägre. Enligt vissa uppgifter har livsmedelspriserna exklusive momssänkningen minskat med totalt . Jag vill därför fråga jordbruksministern om det inom regeringen eller dess myndigheter har gjorts några mer detaljerade beräkningar över hur livsmedelspriserna har utvecklats sedan inträde i EU och dess betydelse för det enskilda hushållet.
fr · GL11605 · 1998-01-01 00:00:00 — rekommenderade i går att 11 av de 15 EU-länderna skall anses uppfylla kraven för att delta i EMU:s tredje steg från start. ingår som väntat inte i den gruppen. Två saker är värda att särskilt notera: byggde på utgångspunkten att EMU:s tredje steg skulle inledas med ett mindre antal länder. Utredningen konstaterade att ju fler som deltar desto mer skulle det politiska priset för utanförstående öka. Det blir nu inget EMU7, utan ett EMU11. Därmed ökar det politiska priset för utanförskap betydligt. Regeringen har tidigare förnekat att utanförståendeskapet har ett pris. Den hållningen blir allt svagare. Regeringen har förnekat att ERM-medlemskap skulle vara ett krav för medlemskap i tredje steg. Vi har från moderat sida hävdat den motsatta uppfattningen. Kommissionen markerar nu att ERM-medlemskap var och är en nödvändig förutsättning för inträde i EMU:s tredje steg. Kommissionen pekar också på att den svenska kronan inte varit tillräckligt stabil . anses därmed inte moget för medlemskap i tredje steg. Sammantaget har regeringens EMU-politik på två centrala punkter visat sig brista. Vad avser regeringen göra för att skall klara samtliga kvalifikationskrav för medlemskap i tredje steg?
fr · GL11606 · 1998-01-01 00:00:00 — Av syn på näringsklimatet i (B1998:3) framgår att var femte tillfrågad företagsledare tror att huvudkontoret kommer att ligga utomlands . Denna uppfattning bygger på förhållandet att huvudkontorens lokalisering är kopplad till lokaliseringen av strategiska funktioner som forskning och utveckling. När nu enligt företagsledarna förutsättningarna för forskning och teknisk utveckling försämrats kraftigt i och företagen dessutom har problem med rekrytering av kvalificerad arbetskraft är risken överhängande att företagen flyttar till länder där förutsättningarna för forskning och utveckling är bättre liksom tillgången på kvalificerad arbetskraft. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra att svenskt näringsliv söker sig utomlands för att tillfredsställa sitt behov av forskning och tillgång på forskarutbildad arbetskraft.
fr · GL11607 · 1998-01-01 00:00:00 — En ansökan från ett privat företag att få köra tåg mellan och har avslagits av , trots att SJ inte torde ha någon invändning mot privat trafik på denna sträcka. Verkets prövning görs enligt reglerna utan att man hör SJ:s åsikt. Som liberal anser jag förstås att det bör råda fri konkurrens på järnvägen, men när prövningsreglerna t.o.m. förhindrar tågtrafik, som ingen egentligen vill förhindra, borde även icke-liberaler reagera. Förlorare i detta fall, när direkttåg inte får köras mellan och , blir turistnäringen och därmed sysselsättningen i . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Vad avser regeringen att göra för att privata tågföretag skall kunna få köra på sträckor där SJ inte har några invändningar?
fr · GL11608 · 1998-01-01 00:00:00 — I utgörs av befolkningen av icke-medborgare, huvudsakligen ryssar. Ansträngningar görs för att möjliggöra medborgarskap och integrera den icke-lettiska befolkningen. Många av dessa saknar pass och därmed möjlighet att resa utanför landet. Processen är långsam och har kritiserats av exempelvis EU. Ett annat problem är att utfärdade pass för personer med judisk identitet anger att personen i fråga är jude. Det kan knappast vara förenligt med internationell rätt att ange religionstillhörighet i ett pass. På vilket sätt har agerat för att få den lettiska regeringen att upphöra med denna praxis?
fr · GL11609 · 1998-01-01 00:00:00 — Fredsöverenskommelsen mellan regering och som slöts i var en stor framgång för alla de människor som av förtryck och orättvisor verkat för att åstadkomma fred, försoning och utveckling. I överenskommelsen ingick som en viktig del att regeringen skulle genomföra en skattereform. Fram tills nu har skattesystemet i landet varit så utformat att få över huvud taget har betalat någon skatt. Detta gäller även personer med mycket höga inkomster och förmögenheter. När detta år besökte och undertecknade ett svenskt biståndsavtal, ingick reformering av skattesystemet, som en viktig beståndsdel i avtalet. I slutet av samma månad har president i kongressen fått igenom ett beslut som omintetgör en sådan reformering. Med anledning av detta, vill jag fråga statsrådet : Hur påverkas det svenska biståndsavtalet av den guatemalanska kongressens beslut att inte genomföra en skattereform?
fr · GL1161 · 1998-01-01 00:00:00 — EU:s budget växer realt enligt långtidsbudgeten, det s.k. finansiella perspektivet. EU:s budget har på detta sätt vuxit under en följd av år, vilket gjort att varje ny utgift i princip har kunnat finansierats med nya medel. har tillsammans med flera andra länder påpekat behovet av förbättrad budgetdisciplin inom EU. Det finansiella perspektivet innebär att EU:s budget kan växa från 1,20 till 1,av EU-ländernas samlade bruttonationalinkomst . föreslår kommissionen att budgeten ökar med 2,till 84 miljarder ecu. I jämförelse med budget har kommissionen valt en mer restriktiv linje. Kommissionens förslag ligger på 5,8 miljarder ecu under utgiftstaket enligt det finansiella perspektivet. kommer diskussionen att inledas om det nya finansiella perspektivet för perioden , vilket är ett beslut med mycket stor långsiktig betydelse för EU-budgetens profil och nivå. Men i budgetdiskussionen inom EU saknas tyvärr alla tecken på en rörelse mot en s.k. grön budget. Min fråga till regeringen är om finansminister driver frågan om hur man förverkligar en s.k. grön budget.
fr · GL11610 · 1998-01-01 00:00:00 — Regeringen uppdrog åt att utarbeta ett förslag till modell för stöd till godstransporter till och från . I det förslag som framlagts fastslår att "frakterna till konsumenter och producenter på innebär merkostnader jämfört med verksamhet på fastlandet till följd av läget på en ö utan fast landförbindelse". De direkta kostnaderna utgörs av tre komponenter - färjetransporten, hamnavgifter och stuverikostnader. Därutöver uppstår indirekta kostnader för fraktförmedlarna främst för att transporterna till och från är hänvisade till ett fåtal avgångar, vilket leder till sämre kapacitetsutnyttjande av bilparken och högre arbetskraftskostnader i den mån som föraren följer med bilen på färjorna. Det lägre kapacitetsutnyttjandet beror dels på att lastbilar blir stående på eller i fastlandshamnen i väntan på avgångar, dels också på att det av olika skäl inte är möjligt att samlasta etc. Vilka åtgärder avser kommunikationsministern vidta med anledning av utredning och förslag?
fr · GL11611 · 1998-01-01 00:00:00 — E4:an genom är en mycket olycksdrabbad vägsträcka och därför i behov av fortsatt upprustning. Kvar att bygga ut till motorväg är bl.a. etappen förbi . Enligt den nationella planen för vägbyggen är denna etapp planerad för byggstart . Med tanke på antalet olyckor på denna etapp och på att arbetslösheten bland byggnadsarbetare i är hög () vore det synnerligen önskvärt att byggstarten kunde tidigareläggas. Enligt uppgift från är det fullt möjligt ur planeringssynpunkt att påbörja utbyggnaden av den aktuella vägsträckan . Är kommunikationsministern beredd att medverka till ett sådant tidigareläggande?
fr · GL11612 · 1998-01-01 00:00:00 — har för avsikt att i anlägga en återvinningsgård för mottagning och sortering av bygg- och industriavfall m.m. Efter förhandling med , nyttjarna försvaret och kommunen blev man så överens om att förvärva ett markområde av . Affären skulle läggas upp så att kommunen skulle vara den som förvärvade marken av varefter Jämtfrakt förvärvade området av kommunen. skulle förvärva ett mindre markområde av kommunen. På den mark som Jämtfrakt skulle förvärva är en del av ytan hårdgjord. Motsvarande hårdgjorda yta skulle då iordningsställas på den mark som förvärvade från kommunen. Upplägget har varit sådant att försvaret inte på något sätt skulle drabbas av några merkostnader. Så här långt var alla inblandade parter överens. Tyvärr ser det nu ut som om affären inte går att genomföra som planerat. Orsaken till detta är att den mark som Jämtfrakt förvärvar har ett mycket lågt bokfört värde medan den mark som förvärvar och som skall hårdgöras kommer att få ett högre bokfört värde enligt regelsystem. Då hyressättningen inom försvaret bygger på bokförda värden innebär detta att försvaret får en avsevärt högre hyra vilket naturligtvis inte kan accepteras av försvaret. Lösningen innebär ingen ökad kostnad för försvaret. Ett otidsenligt regelverk är orsak till att affären inte kan genomföras som planerat. Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta med anledning av detta för att ändra regelverk?
fr · GL11613 · 1998-01-01 00:00:00 — Den frigivne världsberömde samvetsfången som besöker i samband med mottagande av , var djupt besviken över och EU: s svaga agerande gentemot , berättade han vid ett möte med riksdagsledamöter. Han efterlyste ett internationellt uttalande mot ständiga brott mot de mänskliga rättigheterna. regim tar tystnaden som ett tecken på att landet betraktas som en demokrati. Att i sitt bistånd för att göra fängelserna mera humana utbildat kineser och resultatet blivit en mer inhuman fängelsevård, är ytterligare en försvårande omständighet, vilket inte får bagatelliseras. Bland plågoandar fanns höga kinesiska fångvaktare som utbildats i där de lärt sig avancerade övervakningsmetoder. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga ministern följande: Avser ministern vidta några åtgärder med anledning av och brott som görs mot de mänskliga rättigheterna?
fr · GL11614 · 1998-01-01 00:00:00 — Investeringsbidragen till vindkraft skulle börja betalas ut , men har fördröjts först genom att förordningen skulle godkännas av EU, vilket tog . Den blev inte blev klar . Sedan var det energimyndighetens föreskrifter, som blev klara först . skall RRV godkänna dessa. Ännu har inte ett enda beslut om att betala investeringsbidrag fattats för något av de ca 80 projekt med ca 125 vindkraftverk som samlats hos energimyndigheten. Avser ministern verka för att åtgärder vidtas för att påskynda utbetalningarna av investeringsbidragen till vindkraft?
fr · GL11615 · 1998-01-01 00:00:00 — krävde /89 att vetorätt skulle införas för markägare vid mineralutvinning. Den nya minerallagen har emellertid släppt loss alla fördämningar. Den ger ännu större möjligheter till framtida gruvdrift för t.ex. utländska prospektörer. För markägarna blir det stora bekymmer; de kan tvingas flytta från sina hus och gårdar. Det markägarna räknas till godo är endast en otillfredsställande intrångsersättning, vilken dessutom skall reavinstbeskattas. Markägaren är skyldig att tåla projektörens intrång och verksamhet enligt minerallagen. Ägare till fritidshus har i sammanhanget så gott som inga rättigheter alls. Att planera gruvdrift i det tätbefolkade och låta t.ex. den inhemska skogsnäringen, jordbruket och turistnäringen, som ingår i ett långsiktigt hållbart kretsloppssamhälle, stryka på foten för privat skull, upprör markägarna och befolkningen i det berörda området. Bevarandeintressen, miljö, natur- och kulturvärden får stå tillbaka för penningens makt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Avser ministern verka för att åtgärder vidtas så att vetorätt för markägare införs i minerallagen?
fr · GL11616 · 1998-01-01 00:00:00 — har man kunnat utläsa av tidningsartiklar att regeringen förhandlar för att kunna ersätta med el från bl.a. . Det kan också förklara varför regeringen är så mån om att bygga den polska elkabeln trots det massiva motståndet i , de ökade kostnaderna för kabeln och den för regeringen oväntade förseningen. Med anledning av detta vill jag fråga följande: Avser näringsministern verka för att inte ge tillstånd till Polenkabeln för att kunna använda den polska kolbaserade elektriciteten som ersättning vid nedläggning?
fr · GL11617 · 1998-01-01 00:00:00 — I regeringsformen 6 kap. 9§ sägs det att "Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare ". Det här är en regel som gällt . har utvecklats från ett land med få etniska grupper till ett mångkulturellt och mångetniskt land. Det är inte längre rimligt att ha ett så strängt krav på medborgarskapet för statsråd. Jag vill mot den här bakgrunden fråga justitieministern om hon är beredd att ta initiativ till att se över medborgarskapskravet för statsråd.
fr · GL11618 · 1998-01-01 00:00:00 — De av utvisade barnen från har blivit ett mycket uppmärksammat fall. Enligt gällande regler är det endast en anknytning till de absolut närmaste såsom föräldrar och barn som utgör ett kriterium för uppehållstillstånd. Dessutom är det krav på hushållsgemenskap vilket i detta fall innebär gemensamt hushåll i . I ett land med krig och stora oroligheter som kan innebära ständiga förflyttningar inom landet kan en fast hushålls- och familjegemenskap splittras. Så är det i detta aktuella fall. Modern är död, fadern hade uppehållstillstånd i men avled innan barnen hunnit hit. Lagens bokstavliga betydelse är därför inte applicerbar. Däremot bor barnens faster, styvdotter och farmor i med uppehållstillstånd. Enligt min mening kan det inte ha varit lagstiftarens mening att lagen skulle tolkas så snävt. Barnens bakgrund och låga ålder då de kom hit motsäger också detta. Därtill kommer om "barnens bästa" som skall gälla i första hand, vilken antagit, vilket också framgår av utlänningslagen. Är ministern beredd att föreslå en ändring av lagen?
fr · GL11619 · 1998-01-01 00:00:00 — I förra veckans interpellationsdebatt om det multinationella investeringsavtalet, , framkom att avtalet inte blir färdigt för ett undertecknande utan . Därutöver var det tydligt, att inte heller regeringen finner det aktuella utkastet tillfyllest, och handelsministern delade uppfattningen att det är bra att avtalet blir föremål för en bred debatt. Därvid är rimligen olika konsekvensutredningar av stort värde för att underlätta debatten och för att göra avtalet så bra som möjligt och väl förankrat. har för sin del genomfört en konsekvensutredning som kan underlätta debatt om avtalet. Jag finner det mycket angeläget att även andra områden blir föremål för analys och att denna sker så tidigt att förhandlingarna kan påverkas i demokratisk ordning. I interpellationsdebatten togs avtalets påverkan på utvecklingsländerna upp. Även om avtalet till att börja med omfattar är uppenbart syftet att det också skall omfatta . Det är angeläget att avtalstexten redan från början utformas så att det underlättar för dessa länder att komma med på för dem rimliga villkor. Jag vill fråga biträdande utrikesministern om regeringen är beredd att också genomföra en konsekvensanalys för påverkan på utvecklingsländerna.
fr · GL1162 · 1998-01-01 00:00:00 — Det svenska yrkesfisket har fått verka under sämre ekonomiska förhållanden än sina nordiska yrkesbröder. och har bl.a. genom förmånliga skatteregler och reservationsmöjligheter givit sina yrkesfiskare allt större konkurrensfördelar gentemot det svenska yrkesfisket. Min fråga är: Vilka åtgärder planerar ministern med anledning av det tillkännagivande beslutat om angående yrkesfiskarnas konkurrenssituation?
fr · GL11620 · 1998-01-01 00:00:00 — Återigen upprörs svenska folket över hur myndigheterna tillämpar bestämmelserna i flyktingärenden. De två föräldralösa syskonen i skall skickas tillbaka till trots att de bara har en sjuklig farbror där som inte kan hand om dem och som de ej haft hushållsgemenskap med. Deras närmaste släktingar som kan ta hand om dem finns i . Som jag ser det är beslutet helt i strid med . Regeringen har tidigare fattat beslutet att och barnen bästa skall vara vägledande vid beslut i invandrarärenden. Jag menar att detta skall tas hänsyn till när det gäller tillämpningen av de skärpta bestämmelserna när det gäller hushållsgemenskap. Även om syskonen inte delat hushåll i måste syskon ändå betraktas som medlemmar av kärnfamiljen. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser vidta för att skall få större betydelse vid bedömning av invandrarärenden.